tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Bagamat

Bagaman suaret () libo Bagaman suarin yhtymy () on valdivo Bagaman suaril. Se sijaiččou Atlantizes valdumeres, Karibian meren da Kuban pohjozembi, Floridan liidehizembi. Suaristos on läs 700 suarie (rahvas eletäh vaigu 30 suaril) da 2000 koralluriifua.
Muan pinduala on 13 878 km². Rahvahan lugumiäry on 321 836 hengie (2014). Nassau on valdivon piälinnu.
Bahrein

Bahrein libo Bahreinan kuningaskundu (arab. مملكة البحرين‎) on suarivaldivo Bahrein-nimizes suaristos Persian lahtes Lounas-Aazies, pienin arabilaine valdivo. Bahrein on kolmas pienehkös suares da monis suurilois suaris, kuduat sijoitah 16 km päivännouzuhpäi Saudi-Arabian suarilois. Nämä muat yhdistäy mašinsildu. 
Muan pinduala on 750 km². Rahvahan lugumiäry on 1  314  089 hengie (v. 2013). Bahreinan piälinnu on Manama.
Baikal

Baikal on tektonine muan syvin järvi, kudai sijoiččou Päivännouzu-Sibirien suviozas. Se on yksi suolattoman vien suurembis luondovarois.
Järvel da sen randualovehil on eriluaduine kazvi- da eläinmuailmu. Tavan mugah, paikallizet eläjät sanotah Baikalua merekse.
Baikal sijaiččou Aazien keskukses Irkutskan alovehen da Bur’atien tazavallan välil Ven’al. Vezistön levevys on 24-79 km. Baikalan pohju on 1167 metrii alemba Muailman merdy. Baikalan vezipinduala on 31 722 km². Randuliniien piduhus on 2100 km. 
Baikal on Muan syvin järvi. Nygyaigaine järven suurin syvys on 1642 m, keskimäine syvys on 744,4 m. 
Baikalal on 27 suardu. Suurin suari on Ol’hon, kuduan pinduala on 729 km² (libo 700 km²). Suurin niemimua on Svjatoi Nos. Baikalah langieu 336 jogie da ojua. Täh luguh kuulutah vaigu alallizet jovet da ojat. Järves valuu vaigu yksi jogi – Angara.
Baikalas eläy läs 2600 vezielättilöin lajii, läs puoli niilöis on endemikat (eletäh vaigu täs vezistös). Baikal on ainavoluaduine ekosistiemu. 
Turizmu Baikualah on hyvin kehitetty. Täs on äijy luondo-, kul’tuuru-, histourii- da arheolouginähtävysty. Tavan mugah, turistat piästäh Baikalah lähizis suurilois linnois – Irkutskas, Ulan-Udes libo Severobaikal’skas.
Baltiekan meri

Baltiekan meri on Atlantiekan valdumeren meri Pohjazes Jevroupas.
Baltiekan meren peräpohjaine rajakohtu on n'abapiirin lähäl, peräsuvine kohtu – Vismaran linnan lähäl. Peräpäivänlaskukohtu on Flensburgan lähäl, peräpäivännouzukohtu – Piiterin lähäl.
Meren pinduala (ilmai suariloi) on 415 tuhattu km². Vien miäry on 21,5 tuhattu km³.
Baltiekan meri on Ven'an, Estounien, Latvien, Litvan, Pol’šan, Germuanien, Danien, Ruočin sego Suomen mualoin rajal.
Baltiekan meren suurimat lahtet ollah: Suomenlahti, Pohjanlahti, Riijanlahti, Kuršinlahti (suolatoivezine lahti, kuduan Kuršin hiekkuniemimua eroittau Baltiekan meres).
Erähät tutkijat erikseh sanotah Saaristomeres, kudai on Baltiekan meren ozannu.
Suurimat saaret ollah: Gotland-, Öland-, Bornhol'm-, Volin-, Rygen-saaret, Ahvenanmua da Suarenmua.
Jovet, kuduat langetah Baltiekan mereh, ollah: Neva, Narva, Daugava, Neman, Pregol'a, Visla, Oder sego Venta.
Bangladeš

Bangladeš, viralline nimi Rahvahan Tazavaldu Bangladeš on valdivo Suvi-Azies. Rahvahan lugumiäry on 142 miljonua hengie (v. 2010), muan pinduala on 144  000 km². Bangladeš on 8:l kohtal vägiluvun mugah da 92:l kohtal pindualan mugah.
Piälinnu on Dakka. Valdivolline kieli on bengali. Unituarine valdukundu, parluamentutazavaldu.
Kaikis puolis Bangladeš rajoittuu Indienke, paiči pienii muapaloi, kuduat rajoitutah Mjanmaranke liidehes da Bengalin lahtenke.
Bangladešas on eri kul'tuuroi da kanzoi. Läs 88% rahvastu on islamilazii.
Barbados

Barbados () on valdivo, kudai sijaiččou Kariban meren päivännouzus, Pienin Antilian suarin luvus Barbados-suarel. Ei loiton Suvizes Amerikas, 434,5 km Venesuelas.
Muan pinduala on 439 km², rahvahan lugumiäry on 277 821. Piälinnu on Bridžtaun.
Barcelona

Barcelona on Katalunien alovehen piälinnu Ispuanies. Vuvvennu 2013 Barcelonas oli enämbi 1,6 miljounua eläjiä. Vuonnu 1992 Barcelonas piettih XXV Kezäolimpiadukižoi.
Barencanmeri

Barencanmeri (enne 1853 – Murmanmeri) on Pohjazen jiämeren reunumeri. Sen randumuat ollah Ven'a da Norviegii. Meren rajal ollah Jevroupan pohjaine rannikko sego Špicbergen-, Franca-Iosifan mua- da Novaja Zeml'a- suaristot. 
Barencanmeren pinduala on 1424 tuhattu km², suurin syvys – 600 m. Se on manneralustal sijoitunnuh meri. Pohjais-Atlantiekan virran periä meren lounaine oza ei jiävy talvel. Meren liidehozua sanotah Pečoranmerekse. Barencanmeren suuret portat ollah Murmansk da Vard'o (Norviegii). Enne Tostu muailman voinua Barencanmeren portannu oli vie yksi portu – Petsamo (Suomen ainavo jiädymätöi portu).
Jälgiaigua Ven'an Federacii da Norviegii (sego toizet valdivot) pietäh alovehellizii kiistupaginoi, kudualoin kohtannu on Špicbergenan puoleh menii Barencanmeren randu.
Basketbol

Basketbol on joukkosportukiža miäčynke. 
Basketbolah kižuau 2 joukkuo. Jogahizes joukos on 5 kentykižuajua, ga yhtes jogahizes joukos on 12 kižuajua, kudualoin vaihto ei ole rajoitettu. Joukon tarkoitus on ajua miäčyn vastustajan verkopezäh da keskustua toizele joukole ottua miäčyn. Verkopezä on 3,05 metrii lattielpäi. Gu miäččy ajetah lähizel libo keskizel välimatkalpäi, joukko suau 2 ballua, gu loittozelpäi – 3 ballua. Štrafumiäččy andau yhten ballan. Tavan mugah basketbolkenty on 28 metrii piduhuttu da 15 metrii levevytty. Basketbol on yksi muailman tundietumis sportulajilois. 
Vuvven 1936 algajen basketbol kuuluu Olimpiadukižoih. Vuvven 1950 aljaen pietäh muailman basketbolčempionuattua mužikkoin keskes, vuvven 1953 algajen naizien keskes. Vuvven 1935 algajen pietäh Jevroupan basketbolčempionuattua. 
Jevroupas pietäh rahvahienvälizii kluubukilbailoi:Jevroliigu, Jevrokub, JevroChallenge.
Basketbol on hyvin kehitetty Yhtysvallois. Kanzallizen basketbolyhtymän čempionuattu on enämbi 50 vuotta muailman vägevin kluubuturniiru.
Baskin kieli

Baski (omakieline nimi "euskara") on kieli, kudamua paistah baskit. Sidä paistah Baskimuas, kudai jagavuu Ispanien da Frantsien valdivoloin alovehile. Baskin kieli ei ole suguu ni yhtele toizele kielele, da sendäh sidä kučutah izoluattukielekse. Se on ainavo Päivänlasku-Jevroupan kieli, kudai ei kuulu indojevrouppalazih kielih. Baski voibi olla jälgimäine eloh jiännyh kieli Päivänlasku-Jevroupas enne indojevrouppalazien kielien leviendiä paistus kielijoukos.
Bel'gii

Bel’gii (, , ) on Päivänlasku-Jevroupan valdivo. Viralline nimi on Bel’gien kuningaskundu (, , ). Sen pinduala on 30  528 km², rahvahan lugumiäry on 11,24 milj. hengie. Piälinnu on Br’ussel’u. Virallizet kielet ollah gollandien, frantsien da germuanien kielet.
Pohjazes se rajoittuu Alangomualoinke, päivännouzus – Germuanienke, liidehes – L’uksemburganke, suves da päivänlaskus – Frantsienke, luodehes – Pohjanmerenke.
Beliz

Beliz () on valdivo KeskiAmerikas. 1973 vuvvessah sen nimi oli Britanian Gonduras.
Rajat: pohjas on Meksikkku, päivänlaskus on Gvatemala. Päivännouzus on Kariban meri.
Valdivon pinduala on 22 966 km², rahvahan lugumiäry on 308 000 hengie (2009). Piälinnu on Bel'mopan.
Belomorsku

Belomorsku (; vien. "Šuomua", ) on linnu Ven’al, Karjalan tazavallas. Se on Belomorskan piirin hallindolline keskus.
Belomorskah kuulutah Vodnikov-pos’olku, Gorelyi Most–razjezdu da 19. salbavon pos’olku.
Raududorogoin ristelmys, meriportu Vienanmeren Sorokan lahtes. Belomorskan-Baltien kanualan loppupunktu.
Muantiedo.
Linnu sijoittuu Vienanmeren päivänlaskurannal, Vyg-jovensuus, 376 km. Petroskoispäi pohjazeh Solovetskin suariloin lähäl.
Linnan suurin oza sijoittuu Vyg-piäjovenkulkun oigiel rannal.
Histourii.
Enzimäzet kirjutusmainičukset Soroka-hierus (suom. ”saari” da ”joki”: ”Saarijoki”) ollah vuvvespäi 1419. Juuri tiäpäi vuvvennu 1429 lähtiettih Solovetskin suariloile kuulužan manasterin perustajat German da Savvatii.
Vuvves 1551 algajen Iivan Groznii –suarin käskyn mugah Sorotskaja-kylä tuli Solovetski manasterin omažusmuakse.
Vuvvennu 1869 Sorokan lähäl puutevolližusruadai M.P. Bel’ajev nosti höyrypuunhuavustuszavodan. Vuvvennu 1912 oli jo kolme mostu zavodua.
Talvikuus vuonnu 1915 avattih Murmanskan raududorogan Sorokskaja-azetuskohtan (kč. Kirovskaja-raududorogu).
Vuvvennu 1933 pandih käyttöh Belomorskan-Baltien kanualu. Tämä šeikku oli hyvä tevolližuon kehittämizeh pos’olkois, kudamat kuuluttih myöhembäh Belomorskah. Konzu rakendettih Belomorskan-Baltien kanualu, sie oli luageri (BelBaltLag), da myöhembäh roih Vodnikov-pos’olku.
Vuvvennu 1938 Soroka-hieru, V.P. Soluninan kunnivokse nimitetty meččymiehien pos’olku Vyg-joven oigiel rannal, Vodnikov-pos’olku da Sorokskaja-raudutieazetuskohtan pos’olku yhtistettih. Sit net suadih linnan stutusan da nimen Belomorsku.
Sovetskoin-Suomelazen voinan aigua (1941—1944) Belomorsku oli Nevvosto-Karjalan väliaigazennu piälinnannu.
Nähtävykset.
Linnan lähäl, Šoirukšan-kosken rinnal, Vyg-jovensuus säilyttih kallivokaiverdukset (petroglifat) — ristikanzoin da eläimien kallivopiirrokset, mečästyksen kuvat dmi. (kaikkiedah läs 2000 piirrostu), kudamat oli luajittu vuozinnu 6000—5000 enne meijän aijanluguu. Besovy sledki –petroglifat enzikerran kuvaili vuvvennu 1926 Aleksandr Linevskii, kudai tuli myöhembäh fantastiekkukirjuttajakse.
Benin

Benin (Beninan Tazavaldu, enne vuottu 1975 — Dagomei) on valdivo päivänlaskupuolizes Afriekas. Sen rajal on Gvineinlahten Benin-lahti. Susiedumuat ollah: Burkina-Faso da Nigeru — pohjazes, Nigerii — päivännouzupuoles, Togo — päivänlaskupuoles. Piälinnu on Porto-Novo, ga halličus on Beninan suurimbas Kotonu-linnas.
Muan pinduala on 112 622 km².  Sie eläy (vuvven 2013 tiedoloin mugah) 9 740 417 hengie.
Beringanmeri

Beringanmeri on Tyynenmeren pohjazel olii meri, kudai eruou sit Aleutat- sego Komandor- suariloil. Beringansalmi yhtistäy meren Čukčimeren da Jiämeren kel. Beringanmeren randumuat ollah Ven'a da Ameriekan yhtysvaldivot.
Meri sai nimen merimiehen Vitus Beringan kunnivokse. Häi tutki merdy vuozinnu 1725—1743. Beringan nimen sai salmigi, kudai yhtistäy meren Jiämeren kel.
Meren pinduala on 2,315 mln km². Keskisyvys on 1600 metrii, suurin syvys on 4151 metrii. Meren jatkuvus pohjazes suveh on 1600 km, päivännouzupuolespäi päivänlaskupuoleh – 2400 km. Vien miäry on 3 795 tuhattu km³.
Berlin

Berlin on Germuanien piälinnu da sežo yksi sen ozavaldivois. Sie eläy nenga 3,4 miljounua ristikanzua. Berlin on Germuanien suurin linnu da Jevroupan unionin toizekse suurin linnu jälles Londonua. Se sijaiččou 70 kilometrin piäs Pol’šan rajalpäi, da sen ymbäri on Brandenburgin ozavaldivo. Linnu on perustettu XII libo XIII vuozisual.
&lt;br&gt;
Biblii

Biblii ( "biblia") on kogomus hristianskoin da jevrielöin uskon pyhiä kirjutustu. Hristianskoin uskon Biblies on sego Uuzi sana sego Vahnu sana.
Bibliogruafii Kirjalližusluvettelo

Öispuu, Jaan. Oma Mua – lehden uudissanastoa vuosilta, 1990-1997. 1. osa / Jaan Öispuu ; Tallinnan Kasvatustieteellinen yliopisto. Itämerensuomalaisten kielten laitos ; toim. Paavo Kettunen. – Tallinn : Tpü kirjastus, 2003.
Öispuu, Jaan. Oma Mua – lehden uudissanastoa vuosilta, 1990-1997. 2. osa / Jaan Öispuu ; Tallinnan Kasvatustieteellinen yliopisto. Itämerensuomalaisten kielten laitos ; toim. Paavo Kettunen. – Tallinn : Tpü kirjastus, 2003.
Öispuu, Jaan. Oma Mua - lehten bibliografii, 1990-2004 / Jaan Öispuu ; Tallinnan universitietan filolougiellinen tiedokundu. – Tallinn, 2006.
Vladimir Brendojev Petroskoi, 2001.
Bifiduokku

Bifiduokku on hapattu maidojuomine, kuduadu luajitah lehmän maijos hapattajes sidä. Sih ližätäh bifidobakteeriedu. Bifiduokku on moine kefiiru bifidobakteerieloinke.
Se on hyövylline juomine aiguzih da lapsih niškoi. Se avvuttau vähendämäh painuo.
Biolougii

Biolougii on elollizen luonnon ilmivölöi da lainalaizuksii tutkii luonnontiedo. Biolougien tutkimuskohtehet rajoitutah yksinomah [[Muakerä|muakeräle] sendäh ku [[Ulgoavarus|ulgoavaruksespäi]] ei ole vie lövvetty elostu, no [[astrobiolougii]] oppiu löydiä elostu ulgoavarukses. [[Muantiedo]] on biolougien lähäine tiedo, ku se rouno andau pohjan eloksen eziintymizele mual, vies da ilmas. Ližäkse kai biolougies on [[Fiiziekku|fiiziekan zakonoile]] da [[Hiimii|hiimiellizile]] reakcieloile alistehistu.
Lähtehet.
[[Kategourii:Biolougii|B]]
Biolougii Kirjalližusluvettelo

Brei, A. Linnut. - M. : Detizdat CK VLKSM, 1936.
Orlov, A. A. Ruadajan hebozen kačonda / kiändi I. M. Gromov. – Livoslavlja : Mosoblispolkoman izdateljstvan karielane otdelenja, 1932.
Pozdnjakov, P. S. Trahomah näh / kiändi M. M. Titov. – Lihoslavlja, Mosoblispolkoman izdateljstvan karielane otdelenja, 1932.
Suvret i pikkarazet zvierit / V. Vataginan risunkat. - M. : Detizdat CK VLKSM, 1936.
Всесвятский, Б. В. Ботаника : учебникка неполнойн среднейн и среднейн школан 5 и 6 классойх нахте. – Петрозаводска : Карельской государственной издательства, 1939.
Цузмер, М. Я. Зоология : учебникка неполнойн среднейн и среднейн школан 6-л и 7-л классойл. -Петрозаводск : Карельской государственной издательства, 1939.
Biotehniekku

Biotehniekku libo biotehnolougii on biolougien da biohiimien oza-aloveh, kudai hyövyndäy organizmoi, soluloi libo niilöin ozii. Ezimerkikse mikrouboin hyövyndämine eloitarvikehtevollizuos on biotehniekkua. Modernoikse biotehniekakse yksikai tänäpäi ellendetäh genetiekan da geenutehnolougien vuoh luajittuloin siirdogeenuzien organizmoin käyttyö. Enzimäzii biotehniellizii keksindölöi on olluh viinan käyttämine.
Bolguarii

Bolguarii on Liideh-Jevroupan valdivo. Sen viralline nimi on Bolguarien tazavaldu. Se sijoittuu Balkanan niemimuan päivännouzus da täyttäy 22% sen pindualas .
Rahvahan lugumiäry on 6 847 402 hengie (2022), pinduala on 110  993 km².
Muan piälinnu on Sofija. Viralline kieli on bolguarien kieli.
Päivännouzus se rajoittuu Mustanmerenke, suves – Gretsienke da Turtsienke, päivänlaskus – Serbienke da Makedounienke, pohjazes – Rumiinienke. 
Se on 104. sijal muailmas pindualan mugah da 90. sijal rahvahan lugumiäryn mugah.
Bolivii

Bolivii (, kečua Buliwya, aimara Wuliwya, guar. Volívia), viralline nimi on Monikanzalline Bolivien Valdivo (esp. Estado Plurinacional de Bolivia) on valdivo Suvi Amerikan keskiozas.
Rajat: pohjas da koillisozas on Braziilii, liidehes on Paragvai, suves - Argentiinu da lounazes on Čili da Peru. Ei ole meren rajua, ga vuvvennu 2010 oli kirjutettu sobimus Perun kel, kudaman mugah Peru andau Boliviele 2109 vuvvessah merirannan alovehtu vuograh portan nostamizeh näh.
Valdivon pinduala on 1 098 581 km², rahvahan lugumiäry on 10 461 053 hengie (2013). Piälinnu on Sukre.
Bomban taloi

Bomban karjalaiskylä on karjalastu rakendus- da syömiskul'tuurua sego perindölöi ozuttelii kohteh Nurmekses Suomen Pohjas-Karjalas. Bomban alovehen yhtevyös on sežo spa-hoteli da kezäteatru. Karjalaiskylän keskus on Bomban taloi, kudai on vuozinnu 1977–1978 nostettu suuri karjaistaloi.
Karjalaiskylän nähtävykset.
Bomban taloi.
Bomban taloi on koupii vuvvennu 1855 Jegor Bombin -nimizen miehen poijalleh Dmitri Jegorovičile Suojärvel nostetus talois. Alguperäzes talois eli Bombinien suurpereh, da ku Dmitri vuvvennu 1915 kuoli, muat juattih hänen viijen poijan kesken. Vuvvennu 1934 taloi riičittih, parret pandih viideh tukkuh da jogahine velli sai oman tukun.
Vuvvennu 1960 rodih enzimäizen kerran duumavo taloin uvvellehnostamizes. Projektan enzisijaizennu vedäjänny oli Suojärven Pitäjäseura. Vuvvennu 1976 projektah tuli kerale Karjalan Liitto, da projektu leveni kogonazen karjalaiskylän nostamizekse. Bomban taloi da kylä roittih valmehet 1. elokuudu 1978. Bomban taloin planiruittih alguperästaloin pohjal Vilho Suonmaa da Jarmo Santala.
Pyhän Sergei da Herman Valamolaizien časounu.
Suojärven pitäjäseura zavodi časounan nostamizen Bomban karjalaiskyläh alovehen toizien nostamisruadoloin yhtevykses. Časounan ezukuvannu oli Suomen menetetyle alovehele jiänyh Ägläjärven časounu da sen piirdi arhitektu Erkki Helasvuo.
Kačo sežo.
Parppeinvuara
Borovoi

Borovoi on Karjalan tazavallan Kalevalan kanzallizen piirin pos’olku. Se on Borovoin kyläkunnan haldivolline keskus.
Pos’olku perustettih vuonnu 1964.
Se sijoittuu 141 kilometrin piäs Kalevalaspäi, Čirka-Kem’an joven rannal. Pos’olkan alovehel on raududorogustansii Borovaja.
Histourien mustomerkit.
Pos’olkas on Nevvostoliiton da Suomen välizel voinal (1941 – 1944) tapettuloin partizuanan M.O. Lazarevan (1913 – 1942) da Nevvostoliiton tundemattoman salduatan kalmu.
Tervehyönhoido.
Pos’olkas ruadau bol’ničču.
Opastundu da kul’tuuru.
Pos’olkas on Borovoin keskiškola (se perustettih v. 1965), lapsienpäivykodi, muuzikkuškola, kirjasto-muzei, Kul’tuurutaloi, sportuškola da lapsien luomisruavontaloi.
Bosnii-Hertsegovinu

Bosnii-Hertsegovinu on Liideh-Jevroupan valdivo, kudai sijoittuu Balkanan niemimuan päivänlaskus.
Muan rahvahan lugumiäry on 3,79 milj. hengie (2013). Sen pinduala on 51,2 tuh. km². Pohjazes, päivänlaskus da suves se rajoittuu Horvatienke, päivännouzus – Serbienke, liidehes – Černogourienke (Montenegronke), lounuas – Adrianmerenke. 
Virallizet kielet ollah bosnien, serbien da horvatien kielet. 
Piälinnu on Sarajevo.
Botsvana

Botsvana (Botsvanan Tazavaldu) on valdivo suvizes Afriekas. Sen susiedumuat ollah Suvi Afriekku suves, Namibii päivänlaskupuoles da pohjazes, Zambii koillizes, [[Zimbabve päivännouzupuoles. Muan rajal ei ole merdy. Botsvanan alovehen suurin oza (70%) on Kalahari - hiekkumua.
Vuonnu [[1966|1966]] syvyskuun 30. päivänny Bečuanamuan brituanielaine protektoruattu hyväksyi Botsvanan iččenäžyön Kanzukundien ystävysliiton hantuzis da andoi muale nygyaigaizen nimen. Muan piälinnu on [[Gaborone]]. Botsvanan pinduala on 581 730 kvadruattukilometrii. Sie eläy (vuvven [[2013]] tiedoloin mugah) 2 112 049 hengie.
[[Kategourii:Afriekan muat|B]]
[[Kategourii:Muantiedo|B]]
Bočilovo

Bočilovo on Karjalan tazavallan Puudogan piirin Šallan kyläkunnan pos’olku.
Se sijoiččou Vodlajoven rannal.
Pos’olkas on histourien mustomerki – Nevvostoliiton da Suomen välizen voinan aigua (1941 – 1944) tapettuloin Nevvostoliiton saldattoin kalmu.
Braziilii

Braziilii libo Braziilien federatiivine tazavaldu (port. República Federativa do Brasil) on suurin valdivo Suvi-Amerikas da ainavo portugalinkieline valdivo Amerikan manderehil. Muailman valdivoloin keskes Braziilii on viijendel tilal pindualan da rahvahan lugumiärän mugah. Se sijaiččou manderehen päivännouzu- da keskiozas.
Valdivon pinduala on 8 514 877 km², rahvahan lugumiäry on 205 823 665 hengie (2016). Piälinnu on Brazilia.
Rajoittuu kaikkien Suvi-Amerikan valdivoloin kel, paiči Čilii da Ekvadorua: pohjas Frantsien Gvianan, Surinaman, Gaijanan, Venesuelan kel, luodehes Kolumbianke, päivänlaskus Perun da Bolivian kel, lounazes Paragvajan da Argentiinan kel da suves Urugvajanke.
Brunei

Brunei, viralline täyzinimi Brunei-Darussalam valdivo (malaisk. Brunei Darussalam, Brunei tarkoittau muailman eländykohtua) on valdivo (sultuanukundu) Liideh-Azies, Kalimantan suaren luodehpuolizes rannas. Muas ymbäri on Suvi-Kitain meri da Malaizii. Pinduala on 5 800 km². 
Rahvahan lugumiäry on 401  000 (v. 2011). Piälinnu on Bandar-Seri-Begavan. Brunei kuuluu Rahvahien yhtymäh.
Bumuagu

Bumuagu on kaidu kuidulois ličaten luajittu ylehine käyttötavar. Enimyölleh bumuagua luajitah puumassas, no toiziigi kazvikuiduloi, muga kui puuvillua da korie, voibi käyttiä. Äijis Europan kielis bumuagas käytetty sana (eestikse paber, mad'arikse papír, kymrikse papur, latviekse papīrs) tulou papiruksespäi.
Bumuagua luajitah muga gruafillizeh käyttöh (kirjuttamine, piirdämine, kopiruičendu), higijienah (käymäbumuagu) kui pakkavusmaterjualakse. Bumuagan jalostehii ollah ezimerkikse gazietat, kirjat da mehu- da maidobankat. Sežo spalierit luajitah lujas bumuagas.
Buolat

Buolat () on kanabrokazviloih ("Ericaceae") kuului kazviheimo, kudamah kuulutah sego varzinazet buolat sego must'oit, garbalot da juomoit. Buolat juatah 33 sektah, kudamih kuuluu kaikkiedah 150-450 luaduu.
Burkina Faso

Burkina Faso on valdivo päivänlaskupuolizes Afriekas. Enne vuottu 1984 — Ylä-Vol'ta. Sen rajamuat ollah: pohjazes — Mali, päivännouzupuoles — Nigeru, liidehes — Benin, suves — Togo da Gana, lounazes — Slonanluurannikon Tazavaldu. Muan rajal ei ole merdy.
Muan nimi merkiččöy «kunnollizien, pravvakkahien ristikanzoin muadu». Muadu sanotah sežo lyhyösti — Burkinakse.
Muan pinduala on 273 187 km².  Sie eläy (vuvven 2009 tiedoloin mugah) 15,7 miljonua hengie. Piälinnu on Uagadugu.
Burundi

Burundi (Burundin Tazavaldu) on pieni valdivo Päivännouzupuolizes Afriekas. Se on yksi pahoi kehitynnyzis muailman mualois. Sen rajal ollah nengoizet muat, kui: Ruanda — pohjazes, Kongon Demokruatilline Tazavaldu — päivänlaskupuoles da Tanzanii — päivännouzu- sego liidehpuolis. Valdivon rajal ei ole merdy. Burundin lounazes on Tanganjikajärvi. Virrallizet kielet ollah rundi- da fransien kielet. Muan piälinnu on Gitega.
Burundin pinduala on 27 830 km².  Sie eläy (vuvven 2020 tiedoloin mugah) 11 000 000 hengie.
Butan

Kuningasvaldu Butan on valdivo Azies, Himalajas, kudai sijaiččou Indien da Kitain välis. Piälinnu on Thimphu.
Butan on sežo Indien Päivännouzu-Bengalian ozavaldivon histourilline nimi. XIX- luvul anglielazet eroitettih tämä aloveh Mutanas riidoloin täh.
Yhten versien mugah Butan-nimi rodih Bhtu-Uttanas, mi sanskritas tarkoittau «mägimua». Toizen versien mugah nimi rodih Bhots-antas, mi tarkoittau «Tibetan loppu» libo «Tibetan suvi».
Pohjazes Kuningaskundu Butan rajoittuu Kitainke, päivänlaskus Sikkim-ozavaldivonke (vuodessah 1975 iččenäine valdivo), päivännouzus Arunačal-Pradeš-ozavaldivonke, kuduas on pitkyaigaine rahvahienväline voinu, lounuas Päivänlasku-Bengalienke.
C.J. Ramone

C. J. Ramone (oigiel nimel Christopher Joseph Ward, 8. ligakuudu 1965) oli Ramones-bändin bazistu vuozinnu 1989–1996. CJ yhtyi Ramonesah vuvvennu 1989 Dee Dee Ramonen erottuu joukkovehespäi. CJ soitti joukkovehes ainos vuodeh 1996 sah, konzu bändi loppi. Häi sežo kirjutti kaksi pajuo joukkovehen jälgimäzele stuudiial'bomale "¡Adios Amigos!". Pajot oldih ”Scattergun” da ”Got a Lot to Say”.
CJ Ramonen omii bändilöi ollah oldu Los Gusanos, Warm Jets da Bad Chopper. Hänen nimie kandajas joukkovehes ollah soitettu libo soitetah vie ezimerkikse Brant Björk, Daniel Rey da Steve Soto.
CMYK

CMYK on yksi kuvafailois da painotuottehis käytettylöis väritilois. Sen nimi tulou anglien sanois Cyan (sianu), Magenta (magentu), Yellow (keldaine) da Key (avainväri libo mustu).
Konzu kuva tallendetah kuvankäzittelyprobrammas CMYK-väritilas, jogahizeh kuvafailan pikselah talenduu nellän värin vägevystiijot - sianan (kirkas vihandansinine), magentan (sinerdäjän ruskei), keldazen da mustan värin vägevys.
CMYK on subraktiivine libo vähendäi väritila: ezimerkikse bumuagale painetut CMYKan ozavärit estetäh vuittii valgolois kuvastumas silmäh, da silmy havaiččou valgoh jällele jiännyön värin. Silmy nägöy väripinnan sidä mužavembannu midä enämbi värii on käytetty.
Kuvii tallendetah CMYK-formuatas enimyölleh vaiku bumuagale pandajes libo toizis painotuottehis, ku CMYK-väritila ei päi, sanommo, kuvien ozuttamizeh tiedokonehen ekruanal. Tiedokonehen ekruanat käytetäh tavan mugah kolmiväristy RGB-värimallii. CMYK-värimallii painotuottehih käytettäjes kučutah neliväripainokse. Jogahine nelläs vuittiväris painetah bumuagale eriče. Värilöin vägevytty reguliiruijah luadien värilöis sumbas olijoi rasteručökkehii, kudamat peitetäh vaiku vuitin painettajas bumuagupinnas. Rasteruičendan vuoh nelläl perusväril rodieu miljounoi erijyttymii värisävylöi. Ga käytändös bumuagale painettuloinnu ristikanzan silmäle erottujien sävylöin lugu on enimyölleh erähii tuhanzii.
Tavan mugah nelliväripainos fotokuvat painetahes rasteriiruitunnu da tekstat kompaktal libo suan procentan väripinnal. Teories mustu rodieu käyttäjen sada procentua sianua, magentua da keldastu. Aku mitah väriainehis ei ole sadaprocentizen puhtas, sit vuitti valgos kuvastuu imeytymizen sijas. Sit kolmevärine mustu enimyölleh on mužavan maksankarvaine. Parembi lopputulos rodieu, ku mustu painetah erillizel mustal väril.
Neliväripainos voibi roita luaduprobliemua, ku kai nelli värii ei painoprocessas puututa juuri samah kohtah bumuagua, sit painotulos rodieu "lekahtannuon" nägöine.
Carl Friedrich Gauss

Johann Karl Friedrich Gauss (; 30. sulakuudu 1777 Braunšveig – 23. tuhukuudu 1855 Göttingen) – oli germuanilaine matematikku, tehniekku, fizikku, tiähtientiijustelii da geodezistu. Händy pietäh matematikoin kuningahannu, yhtenny muailman suurilois matimatikois. Koplin medalin suaju (1838) Ruočin (1821) da Ven’an (1824) tiedoakademien ulgomualaine ozanottai, anglielazen Kuningasseuran ozanottai.
Karl Gauss rodivui köyhäs perehes. Jo 2-vuodehizennu Gaus ozutti iččie ylen älykkähänny lapsennu. Gaus maltoi monii kielii. Häi arbaili midä vallita – filolougiedu libo matematiekkua, ga valličči matematiekkua. Gaussan tiedoruavot koskiettih sežo statistiekkua, luguteouriedu, analizua, diffirentualugeometriedu da optikkua. Gauss tovesti algebran da arifmetiekan perussiännöt, kudualoin mugah joga luonnolline lugu voijah ezittiä alguluguloin tulonnu.
Matimatiekan ližäkse Gauss tundietah optikan sego sähkö- da magnetizmuopin suavutuksis. Net ollah ezimerkikse Gaussan kuvavuszakonu da Gaussan zakonu magniettukentile. Gaussan mugah on nimitetty SI-järjestelmän ulgopuolizele magniettuvuon tihevyön yksikkö, gauss (Gs). Sežo hänen mugah on nimitetty joga nelläs vuozi myönnettävy Karl Fridrih Gaussan palkindo. Gauss vägehes piästi lugiettavakse omii tuloksii. Eräs painamattomis tutkimuksis koskii ebäevklidan geometriedu – häi oli tutkinuh tädä geometrien alovehtu jo enne Boijadu da Lobačevskiedy.
Erähät Gaussan opastujat oldih kuulužinnu matematikoinnu, ezimerkikse Riman, Dedekin, Bessel’, Möbius.
Charles Chaplin

Charles ”Charlie” Spencer Chaplin (16. sulakuudu 1889 London – 25. talvikuudu 1977 Corsier-sur-Vevey) oli eräs muailman merkittävimis aigazis ozuttelijois da kino-ohjuajis. Häi rodivui Suures-Britannies, ga ruadoi suuriman vuitin omas elaijas Yhtysvallois. Händy äijäl tundiettih omas "Pikkarazen kulgurin" () roulis.
Charles Darwin

Charles Robert Darwin (12. tuhukuudu 1809 – 19. sulakuudu 1882) oli britannielaine luonnontiedoilii, kudai ezitti hänen kerättyh tiijollizeh tovestusainehistoh pohjaten kaikkien elivölajiloin kehitynnyön aijan kulujes yhtehizes kandumuvvos luonnonvallindakse nimetyn protsessan kauti. Darwinan kehitettyy teoriedu, kudai kuvuau luonnos histourien aijannu tapahtunnuttu evolutsiedu, kučutah evolutsiiteoriekse.
Darwinan tevoksii.
Kirjoin ližäkse Darwinan žurnualois ilmahpiästetty tiijolline tuotando oli ylen monipuoline. Darwinan kogo kirjalline tuotando da kirjeenvaihto on jullattu verkos "The Complete Works of Charles Darwin Online" -tiedokannas .
Charles Dickens

Charles John Huffam Dickens (7. tuhukuudu 1812 Portsmouth – 9. kezäkuudu 1870 Higham, Kent) oli anglielaine viktorianizen aijan kirjailii. Dickensan tevokset piästettih tavan mugah ilmah žurnualois jatkosarjoinnu, kudualoi seurattih kui tämänpäivän serialoi.
Claude Debussy

Achille-Claude Debussy (22. elokuudu 1862 - 25. kevätkuudu 1918) oli fransielaine säveldäi. Muuzikuallizen impressionizman piäedustai.
Claude Debussy oli roinnuhes Parižan linnanymbäristös myöjän pereheh. Läs kogo
lapsusaigu vietti Parižas. Franko-prussien voinan aigah Claude muamanke lähtiettih Kannoih, kus vuvvennu 1870 häi sai enzimäzet fortepianourokat. 
10-vuodehizennu Cloude meni opastumah Parižan konservatourieh. Händy opastettih kuulužat muzikantat. Debussyn fortepianoneruo arvosteltih vuvvennu 1877 – häi hyvin soitti Šumanan da sai toizen palkindon. Sen jälles Debussy oli matkois Itualies da Šveitsuaries opastajannu bohatas perehes. Tulduu Parižah häi meni ruadoh iänistudioh da piäzi Parižan taidelijoin boheemah. Claude Debussy jatkoi opastundua konservatouries da vuvvennu 1883 sai toizen Riiman palkindon Gladiator-kantanan periä. Vuvven peräs häi sai enzimäzen Riiman palkindon. Sen jälgeh hänele pidi eliä da ruadua Medichin villas toizien palkindon suajinke. Tämä aigu ei olluh hyvin tevokas. Akademii ei ottanuh vastah Debussyn stil’ua da erimieližun periä häi lähti järilleh Parižah. Debussyn luomisruadoh äijäl vaikutti Wagner, ga myöhembäh häi kieldävyi Wagneran vaikutukses muuzikkah. Vuvvennu 1891 Debussy tuttavui Erik Satih, kudai sežo vaikutti häneh luomisruadoh.
Claude Monet

Claude Monet, tundiettu sežo nimil Oscar-Claude Monet libo Claude Oscar Monet, (14. kylmykuudu 1840 Pariižu – 5. talvikuudu 1926 Giverny, Francii) oli taidehmualuaju, kudai oli frantsielaizen impressionizman perustajii. Hänen tevoksii on äijy Musée Marmottan Monet -muzies Pariižas.
D. E. D. Europaeus

Europeus Taneli (David Emanuel Daniel Europaeus, 1. talvikuudu 1820 - 15. oraskuudu 1884) – kanzallizien runoloin keräilii, kielentutkii da arheolougu. Rodiihes Savitaipalen köyhäs perehes da kuoli Piiterin köyhäh bol’niččah. Oli Elias Lönnrotan abuniekannu, avvutti luadie sanakniigua. Oli seiččemes ekspeditsies, pohjazes Dvinaspäi Tverih da Novgorodah. Kalevalan ližäpainokses oli puoli kniigua tekstoi, kudamii keräi Europeus. Händy pietäh runoloin säillyttäjänny.
Danien kieli

Danien kieli libo danii on pohjasgermanine kieli. Kielel on nečilleh 6 miljounah paginanpidäjilöi. Danien kieldy pidetäh virrallizenu Danies da Fiärsuaren toizenu virrallizenu kieleny.
Danien lähisugukielet ollah ruočči, norju, islandii da fiäri.
Danii

Danii libo Danien kuningaskundu on Pohjas-Jevroupan valdivo. Se on suvizin mua Skandinuavies. Suves se rajoittuu Germuanienke, päivänlaskus – Pohjanmerenke, päivännouzus – Baltiekkumerenke. Danien aloveheh kuuluu Jutlandien suuri niemimua da 409 Danien suariston suardu.
Muan piälinnu on Kopengagenu. Sen pinduala on 43  094 km². Rahvahan lugumiäry on 5  693  085 hengie.
Dante Alighieri

Dante Alighieri (tavan mugah vaiku Dante; 1265 Firenze Itualii – 13./14. syvyskuudu 1321 Ravenna) oli itualielaine kirjailii da runoilii. Häi on kirjuttanuh "Jumalaine ozutelmu" -eeposan.
Dante kirjutti hänen tevokset rahvahankielel, itualiekse. Hänen itualienkielizen tuotandon täh Dantie pietäh "itualien kirjukielen tuatannu", ku kieli oli sih aigah vie nuori; enzimäine tundiettu italienkieline tekstu on 900-luvulpäi. Tavan mugah keskiaijan kirjailijat da runoilijat käytettih heijän tuotandon piäkielenny latinua rahvahan kielen sijah.
Danten kuva on itualielazes kahten euron dengas.
Darjaine, Marjaine

Darjaine, Marjaine on perindölline karjalaine pajo. Äijät pajoujoukot ollah sidä pajattamas da pajo kuuluu monil murdehil. 
Darjaine, Marjaine livvikse.
Darjaine, Marjaine,
Tuattas kuččuu kylyh!”
”En jo lähte kylyh: 
Dorogaine on libieččäine,
Yö on pimieččäine,
Vezi on viluččaine,
Löylyy on vähäččäine,
Vastu on kovaččaine.”
”Darjaine, Marjaine,
Muamas kuččuu kylyh!”
”En jo lähte kylyh:
Dorogaine on libieččäine,
Yö on pimieččäine,
Vezi on viluččaine,
Löylyy on vähäččäine,
Vastu on kovaččaine.”
”Darjaine, Marjaine,
Veikkos kuččuu kylyh!”
”En jo lähte kylyh: 
Dorogaine on libieččäine,
Yö on pimieččäine,
Vezi on viluččaine,
Löylyy on vähäččäine,
Vastu on kovaččaine.”
”Darjaine, Marjaine,
Čikkos kuččuu kylyh!”
”En jo lähte kylyh: 
Dorogaine on libieččäine,
Yö on pimieččäine,
Vezi on viluččaine,
Löylyy on vähäččäine,
Vastu on kovaččaine.”
”Darjaine, Marjaine,
Sulhaine kuččuu kylyh!”
”Lähten, lähten kylyh:
Dorogu on korčakkaine,
Yö on valgieččaine,
Vezi on viluččaine,
Löylyy on äijäččäine,
Vezi on palavaččaine,
Vastu on pehmieččäine.”
Debrecen

Debrecen () – Vengrien päivännouzus oliju linnu, toizekse suurin linnu Budapeštan jälles, Haidu-Biharan haldivolline keskus. Vägilugu on 203 914 ristikanzua (1. kylmykuudu v. 2014).
Muantiedo da transportu.
Debrecen sijaiččou Al’föl’d-histouriellizel alovehel 220 km Budapeštas päivännouzuhpäi. Läs 30 km Ruminiessah päivännouzuhpäi. Debrecen kauti menöy raududorogu Čop-Debrecen-Sol’nok-Budapešt. Pojezdumatku Debrecenis piälinnah kestäy läs 3 čuassuu. Debrecenan vieres on kanzoinväline lendoazemu. Debrecenas kävytäh avtobusat, trolleibusat da tramvait.
Histourii.
Linnu perusti monis rinnalolijois kylis. Enzikerdua Debrecen oli muanittu vuonnu 1235. Nimityksen etimolougiedu ei tietä tarkah, ga erähän versien mugah se tuli slavilazes sanas, kudai tarkoittau ”hyvä muaperä”.
Vuonnu 1361 tsuari Lajoš I andoi Debrecenale vällän linnan stuasan. XV-XVI-vuozisual Debrecenas tuli tärgei laukkukeskus, linnas piettih erilazii jarmankoi.
Vuvven 1693 algajen Debrecen kogo Vengrienke kuului Gabsburgoin imperieh.
Vengrien vallankumovuksen (1848-1849) jälles vuonnu 1849 Vengrii sai iččenäžyön da faktas Debrecen rodih muan piälinnakse.
Vuonnu 1857 rodih ruadodorogu Debrecenan da Budapeštan välis. Vuonnu 1884 Debrecenas algoi kävvä Vengries enzimäine tramvai.
Enzimäzen muailman voinan jälles Ruminii sai monet vengrieläzet päivännouzualovehet. Sendäh Debrecen rodih rajan rinnalolijakse linnakse. Toizen muailman voinan aigua Debrecen oli hyvin hävitetty. Linnua suadih endizeh kundoh 1960-vuozissah.
Opastumine.
Debrecenan yliopisto on yksi Vengrien kuulužimis opastuslaitoksis. Yliopisto oli perustettu vuonnu 1538 Kalvinistoin koulledžannu. Sih kuluu 11 tiedokundua da 2 koulledžua. Debrecenan yliopistos opastuu läs 30 000 opastujua.
Dee Dee Ramone

Dee Dee Ramone (oigiel nimel Douglas Glenn Colvin, 18. syvyskuudu 1951 Fort Lee, Virginii – 5. kezäkuudu 2002 Hollywood, Kalifornii) oli germuanielas-yhtysvaldulaine muuzikko da pajonluadii, kudai mustetah parahite Ramones-bändin basistannu vuozinnu 1974-1989. Häi luadi yksin libo yhtes Joey Ramonen kel suuriman vuitin joukkovehen pajolois, muga kui pajot ”Commando”, ”Poison Heart” da ”I Wanna Live”. 
Douglas Glenn Colvin rodihes Fort Lees, Virginien ozavaldivos yhtysvaldulazele tuatalleh da germuanielazele muamalleh. Häi eli suuriman vuitin hänen lapsuos Päivänlasku-Germuanies, kudamas pereh muutti tuatan ruavon täh linnaspäi toizeh. Hyö elettih mm. Münchenas, Berlinas da Pirmasensas, ga sežo ulgomualoil Koreas, Japounies da Hollandies. Alallizien muuttoloin täh hänel ei olluh nivouze putin ystävii. Hänel tävvyttyy 15 vuottu häi muutti muamah da sizäreh Beverlyn kel New Yorkan Queensah.
Tuttavuttuu John Cummingsan kel, hyö piätettih luadie bändin. Hyö kyzyttih sežo Jeffrey Hymanan yhtyö heijän joukkoveheh. Allus Colvin sego soitti bassuo sego pajatti, Cummings soitti gituarua da Hyman barabuanoi. Yksikai Hymanan sanoin mugah Dee Dee ei "maltanuh soittua da pajattua yhtelaigua", sit Hymanas rodih pajattai, da barabuanoi soittamah hyö suadih Thomas Erdelyin.
Dee Deen erottuu Ramonesas vuvvennu 1989 hänen sijah tuli C.J. Ramone.
Delhi

Delhi on Indien toisekse suurin linna. Delhin eläjienlugu on läs 11 millionua. Kogo alovehel eläy noin 16 millionua ristikanzu.
Histourii.
Delhi kuuluu muailman vahnimbien linnoin joukkoh.
Muantiedo.
Delhi on sijoittunnuhes muan pohjoisosas.
Linnas poikki virduau Yamuna, mi on hindulaisuuvveh pyhä jogi.
Linnan osat.
Delhin metropolialoveh sijaitts̆ou Delhin kanzallizel piälinnaalovehel (). Sih kuuluu kolme paikallistu kundayhtymyö: Municipal Corporation of Delhi (MCD), New Delhi Municipal Council (NDMC) da Delhi Cantonment Board.
Nähtävykset.
Delhis on äijy histouriellizii nähtäviä, ezim. Jama Masjid, Indien suurin moskei da Punani linnoitus.
Deržavin Gavriil Romanovič

Deržavin Gavriil Romanovič (rodivui 3. heinykuudu (14. heinykuudu) 1743 Sokuri-kyläs, kuoli 8. heinykuudu (20. heinykuudu) 1816 Zvanka-kyläs) – ven’alaine runoilii, senatoru, peitolline valdivonevvoi. Oli Preobraženskan polkas, yhtyi valdivomuutokses 28. kezäkuudu vuvvennu 1762. Vuvvennu 1782 Deržavin kirjutti odan ‟Felitsa” da kerras rodih kuulužakse. Ruadoi Ven’an keisarin akadeemies, yhtyi enzimäzen ven’an kielen sanakniigan luadimizeh. Vuvvennu 1784 oli Anuksen gubernien piälikönny. Äijän kirjutti Karjalan luonnos omis runolois.
Dessoilu

Dessoilu (, ) on kylä Priäžän kanzallizes piiris Karjalan tazavallas Ven`al.
Sijaindu.
Dessoilu on sijoitunnuh Siämärven suvirannal. Dessoilaspäi oman piirin piäkyläh Priäžässäh on läs 50 kilometrii, Karjalan piälinnah Petroskoissah läs 70 kilometrii. Dessoilas poikki menöy raududorogu da ajotie A133 Petroskois Suojärveh.
Nimi.
Kylän nimi on ottanuh alguperiä ristikanzan ortodoksizes nimes "Jessoi, Dessoi" (), kudamah liittyy paikkua merkiččii juondeh "-lu". On olemas toiziigi nimen sellityksii, ezim. tarin P`otr Suures, ga niilöil ei ole tiijollistu pohjua.
Rahvaslugu.
Rahvahanluvun tiedoloin mugah vuvvennu 2013 Dessoilas on elänyh 17421 hengie, vrd. v. 20103 oli 1790, v. 20092 - 2240 hengie.
Histourii.
Alunperin Dessoilu oli ylen pienenny hierunnu, kudai kuului ezmäi Siämärven da sen jälles Ugmoilan prihodah. Kyläs oli pieni Pyhän Paraskevan časounu. Sen rinnal oli vahnu kalmisto. 
Vuonnu 1782 Dessoilas eli vai viizi suurdu perehty, kudamih kuului vähästy enämbi 50 hengie. V. 1926 kyläs oli jo 32 taloidu, a rahvahanlugu kazvoi 220:h.
V.1924 Dessoilas tuli Petroskoin piirikunnan Siämärven voulostin piäkylä. V. 1959 Siämärven da Kungojärven kylänevvostoloin liitettyy ilmestyi Dessoilan kylänevvosto. XX vuozisuan loppupuolel Dessoilu on kazvanuh suureh pos`olkah yli 3000 eläjänke.
Kul'tuuru.
Dessoilas on keskiškola. Kyläs on avattu opiston №14 ozasto, kus suajah omua ammattii svaršiekat, traktoristat dmi.
Dessoilas kehitetäh da säilytetäh karjalan kieldy. Se on "Livvin keskuksen" piätehtävy.
Viittehet.
1. Численность населения в разрезе сельских населённых пунктов Республики Карелия по состоянию на 1 января 2013 года. Проверено 3 января 2015. Архивировано из первоисточника 3 января 2015.
2. Рекомендуемая нормативная сеть и формы библиотечного обслуживания с указанием численности населения на 1 января 2009 года по данным Карелиястата. Проверено 19 апреля 2015. Архивировано из первоисточника 19 апреля 2015.
3. Всероссийская перепись населения 2010 года. Сельские населённые пункты Республики Карелия
4. http://syamozero.ru
Dominikanan Tazavaldu

Dominikanan Tazavaldu () on valdivo Gaiti-suaren päivännouzun ozas da suaren lähäl olijoil suaril. Gaiti-suaren päivänlaskus on Gaitin Tazavaldu - valdivo. Gaiti kuuluu Antilian suurien suarien suaristoh.
Dominikanan tazavaldan muan pinduala on 48 730 km². Rahvahan lugumiäry on 10 827  373 hengie (2013). Piälinnu on Santo-Domingo. Virralline kieli on ispuanielaine.
Dominiku

Dominiku (), libo Dominikan Yhtymy () on valdivo Dominiku-suarel, kudai on Antilian pienien suarien joukos Kariban meres.
Luodehes Dominiku rajoittuu Gvadelupanke, liidehes on Martiniku. Suren pinduala on 754 km², sie eläy 73 600 hengie (2015). Piälinnu on Rozo ().
Domnan pirtti

Domnan Pirtti on Suomussalmen Kuivajärvele vuvvennu 1964 nostettu taloi. Domnan Pirtti pyrgihes olla veräi Suomussalmen vienalaiskylih tulijale. Nimen taloi on suannuh kuivajärveläizes iänelitkijäs Domna Huovizes (1878–1963). Taloi on arhitektuuran puoles rajakarjalastu stiil'ua. Domnan Pirtti yhtes lähäl olijan časounan kel simvoloiččou Kuiva da -Hietajärven kylien uvvellehnostamistu. Taloi on muzeivirraston vardoittu. Domnan Pirtti sijaiččou Kuivajärven kyläs n. 75 kilometrua Suomussalmen keskučaspäi.
Don Quijote

Don Quijote on El ingenioso hidalgo Don Quijote de la Mancha -romuanan piähengi. Se romuanu on yksi muailman kirjalližuon tundietumis tevoksis, kuduadu kirjoitti Migel Servantes Saavedra (1547-1616).
Piähengen nimi on Kehana (toizien versielöin mugah Kihada, Kesada, Kehana). Helei nimi Don Quijote häi valliči iče.
Kirjuttajan Hermann Arsinjegan mugah Don Quijoten prototipannu oli Kolumbien vallottai Gonsalo Himenesde Kesada, kudai ečči Eldoradua, mis rodih äijy legendua.
Don Quijoten hahmo kačellah ristikanzan luonnon arhetipannu, psiholougielizennu kategouriennu. Tädä hahmuo käsiteltih kirjalližuontutkijat (ezimerkikse Peliser, Tinkor, Huan Valera, Storoženko), filosofat (Šelling, Gegel) da toizet tutkijat. On yhtehiine mieli, gu Don Quijote ozuttau ristikanzan hengen ijällizii ominažuksii. Sen ližäkse myöhembäh monet kirjuttajat käytettih Don Quijoten hengie kaunehuskirjalližuos. Net annettih omua interpritatsiedu, parodiruittih lib oluajittih viittehii sih hengeh.
Don Quijote – romuanu monil tavoil oli kirjoitettu Renessansan aigua ritariloin romuanoih paroudiennu.
Romuanan piähengel on hebo nimel Rosinant da oruzienkandai nimel Sančo Panza. Ispuanielazen kirjalližustiijon mugah Panzan hengi ozuttau ispuanilastu rahvastu.
Dvorču

Dvorču () on kurortu da pos’olku Kondupohjan piiris Karjalan tazavallas. Se on enzimäine Ven’an kurortu, kudai perusti Pietari I vuvvennu 1719. Se avattih 20. kevätkuudu v. 1719. Vuvves 2004 algajen se on Kurortan kyläkundu.
Se sijoiččou 50 kilometrin piäs Petroskoispäi.
Džibuti

Džibuti (Džibutin Tazavaldu) on valdivo Päivännouzupuolizes Afriekas, se on Afriekan niemimuan lähäl. Valdivon päivännouzupuoles on Adenan lahti, pohjazes – Eritrei, päivänlaskupuoles sego suves – Efiopii, liidehes - iččenäine Somalimua, kuduan alovehtu pietäh Somalin ozannu.
Virrallizet kielet ollah fransien da aruabien kielet. Muan piälinnu on Džibuti. Pinduala on 23 200 km². Džibutin Tazavallas eläy (vuvven 2009 tiedoloin mugah) 818 169 hengie.
EIGU (ouperu)

"merge Eigu
EIGU on karjalankieline lapsien ouperu. Ouperan on luadinuh Paavo Joensuu vuvvennu 2007 da karjalakse kiändänyh Paavo Harakka vuvvennu 2013.
Lähtehet.
Eettisesti Innovatiiviset Kulttuurin Uudistajat EIKU ry http://www.eikury.com/
Edenöi

Edenölöi ( muinažu grets. γαστήρ «maha» da πούς «jalgu») on ylen äijy Mollusca-lajis (läs 110 tuhattu lajii, Ven’al – 1620 lajii). Edenölöin piämerki on torsii, kudai merkiččöy selgypiilöin pyörähtysty ymbäri omas ičes (180°). Sidä paiči edenölöil on turbospiral’noi kovakuori.
Elämine.
Enzimäi edenöit elettih meres, ga äijät niilöis muututtih suolattomah vedeh da muale. Vähän niilöis eläy paraziitannu.
On olemas suolattomas vies eläjät edenöit, kudualoi käytetäh akvuariumois. Net čomendellah akvuariumoi oman ekzouttizen nävön periä.
Edgar Allan Poe

Edgar Allan Poe (19. pakkaskuudu 1809 – 7. ligakuudu 1849) oli yhtysvaldalaine kirjuttai da runoilii. Poe on ameriekkalaizen romantiekan suurii nimii.
Poe rodiihes Bostonas. Hänen mollembat vahnembat oldih kierdäjät ozuttelijat. Poen tuatto jätti perehen konzu Poel oli igiä kolme nedälii, da Poen muamo kuoli tämän olles kaksivuodehine. Poe työnnettih John Allanan luo Richmondah da kastettih Edgar Allan Poekse. Vuvvet 1815-20 Edgar Allan vietti školas Anglies, kunne pereh oli muuttanuh Allanan biznesruavon täh. Vuvvennu 1826 Poe aloitti opastundan Virginian yliopistos, no opastui sie vaiku yhten vuven. Häi menestyi hyvin opastundas, no ei voinuh jatkua, ku hänen huolenpidäi John Allan kieldävyi maksamas Poen suurii kižavelgoi. Talovehellizen tuven menetettyy Poe palkavui armieh vuvvennu 1827. Tässah häi oli jo kirjuttanuh hänen enzimäzet runotevokset.
Poe kirjuttu enimyölleh novellua da runuo.
Edith Södergran

Edith Irene Södergran (4. sulakuudu 1892 Piiteri, Ven'a – 24. kezäkuudu 1923 Kivennapa, Suomi) oli suomenruoččilaine runoilii. Hänen runoloi on kiännetty vähimyölleh kuvveletostu kielele.
Edith Södergranan vahnembat Matts Södergran da Helena Holmroos oldih rodužin Suomen ruočinkielizel alovehel Närpiös da Perniös. Pereh muutti Karjalankannaksele Raivolah. Edith opastui Piiterin germuanilazes školas Petrischules. Sie häi zavodi runoloin kirjuttamizen germuaniekse. Häi tuttavui francielazeh simbolizmah, ven'alazeh futurizmah da germuanilazeh ekspressionizmah.
Eestin kieli

Eestin kieli libo estounien kieli () kuuluu uralilazen kieliperehen suomelas-ugrilazen kielijoukon baltiekku-suomelaizeh alajoukkoh. Se on Estounien tazavallan virralline kieli. Sidä paistah läs 1,1 miljonua hengie. Eestin kieli on toisekse suurin baltiekku-suomalaine kieli suomen jälgeh. Eestin kielen murdehet ollah kahdes joukos kuduat ollah suvi da pohjas Eesti. Hos tänäpäi äijän inehmisii kuduat pagizou suvi Eestin muoduo "Võro" sanotah, ku se on oma kieli. Eestis on äijän sanoi Germuanin kielesty.
Efiopii

Efiopii (virralline nimi on "Efiopien Demokrattine liittotazavaldu", endine "Abissinii") on valdivo Päivännouzupuolizes Afriekas, kuduan rajal ei ole merdy (sen jälles, konzu Eritrei eroi Efiopiespäi vuvven 1993 oraskuun 24. päivänny). Rahvahan lugumiäry on 90 miljonua hengie, muan pinduala on 1 104 300 km². Efiopii on toine Afriekan mua (Nigerien jälles), kus eläy suurin rahvahan lugumiäry. Rahvahan lugumiärän mugah Efiopii on n'elländeltostu sijal muailmas, pindualan suuruon mugah - kahtendelkymmenendel seiččemendel sijal. Piälinnu on Addis-Abeba. Valdivolline kieli on amharan kieli.
Efiopien rajasusiedumualoinnu ollah: Eritrei – pohjazes, Džibuti – koillizes, Somali da iččenäine Somalimua – päivännouzupuoles, Kenii – suves, Sudan – luodehes da Suvi-Sudan – lounazes. Efiopies on etnokul'tuuroin eriluadužus. Läs 60% muan eläjis uskou Hristossah.
Eigu

"merge EIGU (ouperu)
Eigu () on ouperu lapsile, kudaman käzikirjutuksen da muuzikan luadijannu on Suomes eläi Paavo Joensalo. Ouperu ozutettih karjalakse vuvvennu 2013 Nurmeksen linnas, Helsingin linnas da Eeppizes fourumas Petroskois. Sen aigah artistat, kudamat ezitytäh ouperas, käydih ozuttamas sen lyhyes muovos sezo Veškelykses. Vuvvennu 2014 oupera ozutettih Joensuun Karjalazien pajopruazniekkoin ohjelmas.
Kiännösruado.
Allus algajen lapsien da koko perehen ouppera Eigu oli kirjutettu da ozutettu Pohjois-Karjalas suomekse 2007 nimel Eiku. Sit sen kirjuttaja da säveldäi Paavo Joensalo kiinnostui kiändämäh Eikun angliekse da vuvvennu 2008 ouperu ozutettih Irlandies Dublinas. Eiku:n luadii ainos huaveili, kui sidä voidais ozuttua karjalakse, eestikse, vengriekse, ruočikse libo ven’aksegi.
Vuvvennu 2011 Suomes ruadai Karjalan Kielen Seura kiändyi Joensalon puoleh da kannusti tuottamah Eikun karjalakse. Paavo Harakka ottavui ouperan kiännändäh yhtes Joensalonke, kudamal sezo ollah karjalazet juuret da häi pagizou karjalakse hyvin.
Luadijan juuret.
Paavo Joensalon tuattah on Suojärven čupul rodivunnuh, muamah on suistamolazii karjalazii, tundietun runonpajattajien Härgözien suguo. 
Konzu algavui voinu, hänen tuattah da muamah elettih Korbiselläs. Muamo lähti evakkoh Päivänlasku-Suomeh. Tuatto kuoli voinas 1942 pakkaskuus Karhumäin čupul. Paavo rodivui kahtu nedälii myöhembi, sendäh nikonzu ei nähnyh tuattua. Joensalon muama pagizi karjalakse, died'oi da buabo sežo, äijät omatgi maltettih karjalakse. Paavo lapsennu opastui karjalua, sit unohti. Ouperan hyvyös uvvessah rubei opastumah kieldy. 
Syväindö.
Ouperas pikoi pieni suojusšlöpöi Eigu jiäy orboikse. Hirvei olendo Raiwo otti hänen muaman da tuatan iččeh valdah. Pieni Eigu nimidä ei voinnuh sille. Hänel ei olluh rodiudues ni yhty jalgua, sendäh häi ei voinnuh lähtie pellastamah omii vahnembii. Ozakse Eigule löydyy avvuttajua meččyelättilöin keskes. Tytöl hyö loičidah jallat, kaikin kaheksa jalgua. Yhtes nieglikonke häi lähtöy da hyö pellastetah tuatan da muaman. 
Ouperan eričykset.
Ouperu eruou klassillizes ouperas. Ihan allus algajen ouperan ohjuaju rubieu pagizemah kaččojienke da kehittäy heidy yhtymäh ozutukseh. Kaiken aigua kaččojat avvutetah artistoi, kudamat pajatetah, tansitah da paistah – ozutetah zuakkuntarinua.
Kaikkiedah Eigu-ouperas on 18 artistua, pajattajua da soittajua. Ozuttelijat ollah ammatillizet pajattamah hos kudual kielel.
Einehsuolu

Suolu libo einehsuolu (natrien hloridu, NaCl) on syömiseineh. Hienondettuna suolu on valgieloin kristualoin muvvos. Luonnon suolas ylen puaksuh ollah toizien minerualusuolien ližäainehii, kuduat annetah suolale eriluaduzii värilöi (tavan mugah harmai libo muzavanruskei). Suolua luajitah eriluadustu: karjan da hienon jauhondua, puhtas, jodal rikostettu, nitritan suolu imi. Suolal on kolme lajii: korgein, enzimäine da toine.
Suolan käyttämine.
Suola syömizenny.
Syömizen valmistamizes suolua käytetäh tärgienny mavustehennu. Suolal on tundiettu kaikile omaluaduine magu, ilmai kuduadu syömine tunduu suolattomannu. Puaksuh ristikanzu syöy suolua enämbi, migu tarviččou hänen fiziolougizin protsessoih näh.
Suolal on vieno antiseptizet ominažuot, 10-15% suolan miäry vastuau hapanbakteerieloin kehittämisty. Suolua käytetäh syömizen da toizien orguanizien ainehien (nahku, puu, klei) konservantannu.
Nygöi on olemas äijy ekzouttistu suolan lajii (fransien savustettu, perulaine rouzovoi, Gimalajan 
rouzovoi kivisuolua suajah Gimalajan mägilöis, enimyölleh Pakistanas). Erähis restoruanois (ezimerkikse Tailandan Phuketas) on kai suolan somelje -ammatti.
Suolan viärinkäyttämine.
Muailman tervehyönhoijon organizatsien tiedoloin mugah suolan syömizen liijakse verenpaine nouzou da sit voijah kehittyö syväimen da počkin tavvit, mahan ruakku da osteoporozu.
Ristikanzan fiziolougizen normannu on viizi grammua suolua päiväs. Jevroupas da Ameriekas keskimäine ristikanzu syöy läs 10 grammua.
Во многих странах Европы и штатах США развёрнуты программы по разъяснению губительных последствий злоупотребления солью. В Англии принят закон, требующий сообщать в этикетках пищевых продуктов о содержании в них соли. В Финляндии удалось снизить потребление соли на треть, благодаря чему смертность от инсультов и инфарктов уменьшилась на 80 %[9].