tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Wp/liv/Maamme

Maamme um Sūomõmō himn.
1.
Oi maamme, Suomi, synnyinmaa,
soi, sana kultainen!
Ei laaksoa, ei kukkulaa,
ei vettä rantaa rakkaampaa,
kuin kotimaa tää pohjoinen,
maa kallis isien!
2.
On maamme köyhä, siksi jää,
jos kultaa kaivannet
Sen vieras kyllä hylkäjää,
mut meille kallein maa on tää,
sen salot, saaret, manteret,
ne meist on kultaiset.
3.
Ovatpa meille rakkahat
koskemme kuohuineen,
ikuisten honkain huminat,
täht'yömme, kesät kirkkahat,
kaikk'kuvineen ja lauluineen
mi painui sydämeen.
4.
Täss auroin, miekoin, miettehin
isämme sotivat,
kun päivä piili pilvihin
tai loisti onnen paistehin,
täss Suomen kansan vaikeimmat
he vaivat kokivat.
5.
Tään kansan taistelut ken voi
ne kertoella, ken?
Kun sota laaksoissamme soi,
ja halla näläntuskan toi,
ken mittasi sen hurmehen
ja kärsimykset sen?
6.
Täss on sen veri virrannut
hyväksi meidänkin,
täss iloaan on nauttinut
ja murheitansa huokaillut
se kansa, jolle muinaisin
kuormamme pantihin.
7.
Tääll' olo meill on verraton
ja kaikki suotuisaa,
vaikk onni mikä tulkohon,
maa isänmaa se meillä on.
Mi maailmass on armaampaa
ja mikä kalliimpaa?
8.
Ja tässä, täss' on tämä maa,
sen näkee silmämme.
me kättä voimme ojentaa
ja vettä rantaa osoittaa
ja sanoa: kas tuoss' on se,
maa armas isäimme.
9.
Jos loistoon meitä saatettais
vaikk' kultapilvihin,
mis itkien ei huoattais,
vaan tärkein riemun sielu sais,
ois tähän köyhäänkotihin
halumme kuitenkin.
10.
Totuuden, runon kotimaa
maa tuhatjärvinen
miss' elämämme suojan saa,
sa muistojen, sa toivon maa,
ain ollos, onnes tyytyen,
vapaa ja iloinen.
11.
Sun kukoistukses kuorestaan
kerrankin puhkeaa,
viel lempemme saa nousemaan
sun toivos, riemus loistossaan,
ja kerran, laulus synnyinmaa
korkeemman kaiun saa.
Wp/liv/Appõn-bōz reaktsij

Appõn-bōz reaktsijd at seļļizt reaktsijd, mingižis um protoniļļõlēmi. Reaktsijd kēmijlistiz võibõd vȱlda protoniļļõlēmizt ja elektroniļļõlēmizt. Ežmizõs appõn ja bōz vaisõ sugūb protoniļļõlēmi, tuoizõs okcidiji ja reduktciji ain vaisõ tūoimõb elektroniļļõlēmi, uzreiz suggiji oksidatsij ja reduktsij um namtõd redoksi reaktsij.
Sēļțami.
Atōmõd vaili siḑīm võib vȱlda apolār ja polār. Apolārõs siḑīmõs atōmõd elektronviedīkšiji võimi um īdvastāli, se um irdistiz īdvastālizt atōmõd vaisõ. Polārõs siḑīmõs atōmõd elektronviedīkšiji võimi um tuoisti. Až kakš atōmõd viedīkšiji võimi vaisõ um diezgõn sūr vait, siz siḑīm um iōnli. Viedmolekul (H2O) um dūšig polār, sīepierāst tuoizt polārõd atōmõd vežīzõs lagtõmõs pōkõb īžkiz.
Wp/liv/Saksā kēļ

Saksā kēļ um kēļ. Saksāks rõkāndõb 100 miljōn rištīngidi
Wp/liv/Rauma litsej gimnazij

Rauma um jālgab Lǟnd-Sūomõs, kus jelāb pigātagā 40 000 rištīngtõ. Vanā Rauma um UNESCO mōīlmapärāndõks objekt. Raumas um ikš āinagi gimnazij, Rauma Litsej gimnazij (Rauman Lyseon lukio). Gimnazijõs um jemīņ äbku 700 oppijizt ja 50 opātijizt. Mäd skūol um seļļi irdzi gimnazij, kus võib tīedõ ämḍi kursidi, midā um vajāg abitur pierāst. Jel um nustõt 1952. āigastõs, bet pierrõ parāntimizt attõ klastubād paldīņ jõvās kȭrdas, ja neši attõ ūdāigalizt opātõbažād. Setfunktsijkuodā līb vaļmõz 2017. āigastõs. Skūolsõ mēg tōmõ īžkizt tǟdõl panda, kui oppimi lǟb jeddõpēḍin, ja äbţõ oppijiztõn, kus vajāg. Se um tǟdzi ažā, sīestõ ku Suomõs äb ūo klasīdi gimnazijõs, se tǟntõb ku oppijizt vēļõbõd īž jegās periodõs, mingiži kursidi ne võtābõd. Īdsõ skūolāigastõs um vīž periodõ. Amā gimnazij optõbāiga um kūolm agā nēļa āigastõ, ja lopāndõksõs um vȯļmõst kubsõ 75 kursõ.
Mäddõn attõ ka rovvajlizt kontaktõd, nägţõbõks Lyon oppijizt Frantsijõst sēršõbõd mäd jūsõ ja mēg Lyonsõ. Sigžõ 2017 īrgõb ūž tēmakurs, kus oppijizt mõtlõbõd ulzõ ja panābõd tuoimõl mingiz tuņtšlimiz iļ Vālda mier ilā. Plān um, ku sīestõ kazāb ulzõ võrgõ, kus munt Rauma ja Satakunta provints skūõlõd tīebõd kubbõtīedõ munt kūožõd skūolõdõks ja kuoŗŗõbõd īdskubs tǟdzizt informatsijõ, mis um amādõn kȭlbatõb.
Rauma Litsej gimnazijõs võib oppõ engõl, rūotš, saksā, prantsuz, spāņij, itālij ja krīevõ kīeldõ. Līvõ kīel kursõ mäddõn kajjõks kil äb ūo, bet až um vajāg, võib ikš opātiji skūolsõ siedā opātõ. Raumas um jõ īend vaļmõks amā ežmi līvõd skūolrōntõz. Se sugīz august kū 21. pǟval 1933. aigastõs Petäjäs nanās muzej jūodiji Jalmari Karhula sõvjelsõ, kus Pētõr Damberg vȯļ kui kutstõt kilāli. Se kūož äb ūo kougõņ Rauma Litsej gimnazij knaššõst skūoljelstõ.
Wp/liv/Ščecin

Ščecin (pūoļkēlkõks: "Szczecin") um ikš jālgab Pūoļmōl.
Sin teritōrij um 300,55 km². Jālgabsõ jelāb 403 274 rovštõ (2018).
Wp/liv/Zuzana Čaputová

Zuzana Čaputová (sindõn 1973. jōņkū 4. jōņkūs) um Slovākij jeddõvõtāji ja valdmīez. 15 jōņkūs 2019 vēļiztõ ta Slovākij prezidentõks. 
Ta um 5. Slovākij prezident. Ta um sōnd prezidentõks 2019. āigast īrgandõksõs.
Jedmõl tǟnda vȯļ prezident Andrej Kiska.
Wp/liv/Katrīna I

Pētõr I (sindõn 1672. āigast jōņpǟvakū 9. pǟval, kūolõn 1725. āigast kīņḑõlpǟvakū 8. pǟval) vȯļ Krīevõmō vōļikšiji āigasts 1725-1727.
Jedmõl tǟnda Krīevõmō kēzar Pētõr I ja pierrõ tǟnda Pētõr II
Wp/liv/Rōdaāiga

Rōdaāiga vȯļ muini āiga, ku tīeažḑi ja suodāažḑi vaļmõstizt pǟažālistõz rōdast.
Līvõmōl ja Kurāmōl vȯļ rōdaāiga āigasts 1–1200 pKr.
Wp/liv/1199

 &lt;ns&gt;0&lt;/ns&gt;
 &lt;revision&gt;
 &lt;parentid&gt;5824903&lt;/parentid&gt;
 &lt;timestamp&gt;2023-04-21T18:44:55Z&lt;/timestamp&gt;
 &lt;contributor&gt;
 &lt;username&gt;Eremu1&lt;/username&gt;
 &lt;/contributor&gt;
 &lt;minor /&gt;
 &lt;comment&gt;Adding interwiki links to &lt;/comment&gt;
 &lt;origin&gt;5824904&lt;/origin&gt;
 &lt;model&gt;wikitext&lt;/model&gt;
 &lt;format&gt;text/x-wiki&lt;/format&gt;
1199 um āigast.
Wp/liv/Grizelda Kristiņ

Grizelda Kristiņ (nīn Bertholde; 19.03.1909 - 2.06.2013) vȯļ līvli ja perri līvõkīeļ jemākīel rõkāndiji. Ta um sindõn Vaidõs Berthold aim sizal, kis um tundtõb līvlist istōrij pierāst. Tä'm eņtš sugli vȯ'ļ Viktor Berthold, kis kūoliz 2009. āigasts ja kōgiņ aigõ vȯ'ļ uskõd, ku ta u'm perri līvõkīel rõkāndiji. Kristiņa kūolimiz pierrõ īrgiztõ līvõ kīel je'llõpanmi protsessõd.
Wp/liv/Pleoneksia

Pleoneksia um antīkfilosofijšti (suggist vanāgrēkõ kīelkõks πλεονεξία) perīņ mȯistõg, midā võib iļnustõd kui rištīng äbrubīžaigi äbtäutõb.
Wp/liv/Ēsti vabāmsuodā

Ēsti vabāmsuodā (ēsti kīelkõks: Vabadussõda) vȯļ militārli konflikt ēstlizt, kis tōžtõ eņtšlizt īžpīlõbt ēsti vabāmrepublikõ, ja boļševikõd vail, kis tōžtõ ēsti nõvkub republik kui Nõvkub Īt vȯzā. 
Võib vaņțlõ ēsti vabāmsuoddõ kui īdtõ krīevõ kuodsuodā frontõ. Ēsti vabāmsuodā suoḑīkštõd āigasts 1918 - 1920 ja loppõd īžpīlõbõks ēsti vabāmrepublikõks. Krievõ kuodsuodā jatkīz vel kakš āigastõ.
Wp/liv/Holand kēļ

Holand kēļ ("holand kīelkõks: Nederlands)" um germānli kēļ rõkāndtõd Madālizmōši, Belgijsõ ja Surinamsõ. Amās mōīlmas rõkāndõbõd 33 miljon rovžti holand kīeldõ, 25 miljon kui ežmi kēļ ja 8 miljon kui tuoi kēļ.
Wp/liv/Pūoj-Atlant Lieppimiz Organizatsij

Pūoj-Atlant Lieppimiz Organizatsij (engliš kīelkõks "North Atlantic Treaty Organization" (NATO), prantsuz kīelkõks "Organisation du traité de l'Atlantique nord" (OTAN)) um militārli organizatsij pǟgiņd tūoļizt mōd vailõ.
Wp/liv/Sudoku

Sudoku um ikš logili-kombinatorili mäng, mis pǟažā um, ku lugūd või kēratēḑõd piḑīm sizzõl pānda īdsõ restsistēms nei, ku amās rīndas, tȭlpas ja jamdõ strīpõks merktõd alāmītitis amā lug või kēratēḑ um vȯldõb set ikškõrd. Pāikastijizt lugūd ja kēratēḑõd lug sǟdõb rest amās sūrsõ vertikāls või horizontāls dimensijs lieudtõb restīditõd lugkõks. Lugūd āigal īdstõ irgdõb, kēratēḑ āigal ätsmingizist, bet vaļmõstiz pandõb. Täutimizõn um vajāg iarāntõ vaļmõstiz sizzõlkēratijizt alīzjagūd abkõks, ne alīzjagūd irdistiz sūorantõbõd täutimizt ikšamīzõks arāndõksõks. Mängsõ võibõd vȱlda jeddõpēḑizt sūorantimizt mäng vīţ pierāst.
Wp/liv/Donald Trump

Donald Trump (sindõn 1961. āigast 4. ougusts) um Amērik Ītõnd-valdõd jeddõvõtāji ja valdmīez. 8 novembõrs 2016 vēļiztõ ta Amērik prezidentõks. 
Ta um 45. ja 47. Amērik Ītõnd-Valdõd prezident. Ta um sōnd prezidentõks 2017. āigast īrgandõksõs.
Kampānij āigal Trump tȭitiz sōtõ mōld ulzõ pandõkst mūrdajizt immigrantõd, kīeldõ musulmāņõdõn mōlõ tūlda ja eitõ Meksiko rubīž pǟlõ sūr mīr. Trump um kuolmõndtõ kõrd abjelāmizõs ja tämmõn um vīž lapstā. 
Jedmõl tǟnda vȯļ prezident Barack Obama.
Wp/liv/Kuoig

Kuoig um vaidmõz mier pǟl pūŗtimizõks. Kuoig um sūŗim äb ku lōja. Vanāst kuoigīdi paņtõ likkūm airõdõks agā puŗŗõks, paldīņ motōrõks. Kuoig võib vȱlda ouŗkuoig, puŗŗõkuoig, suodākuoig.
Wp/liv/Piškizt īrõd, sūrõd īrõd

"Piškizt īrõd, sūrõd īrõd"' um līvõ rovloul, älloul. 
 Piškizt īrõd, sūrõd īrõd, 
 tūogid lapsõn ūnda jūr -- 
 le'bbõ tubā, le'bbõ kōmaŗ, 
 le'bbõ lemmõlēbaō'j, 
 i'llõ ällõ pǟnalīz, 
 neiku runtsõ algõ nǟg! 
 Ku tēg ät tūot ūnda jūr, 
 runts siz jāmstab pǟkiz mō'z. 
Loul sõnād.
Lețkīelkõks:
 Mazas, peles, lielas peles, 
 velciet miegu bērniņam -- 
 caur namiņu, caur istabu, 
 caur siltās maizes krāsni, 
 pār šūpuLJa pagalvīti, 
 lai tik runcis neredzēja! 
 Ja jūs miegu nevilksit, 
 runcis galvu nokodīs. 
(Oskar Loorits 1936, Pētõr Damberg 1978)
Wp/liv/Anders Johan Sjögren

Anders Johan Sjögren (sindõn 1794, kūolõn 1855) vȯļ sūomõ kīeltieudmīez. 
1831. āigast pǟlõ vȯļ Sjögren Pētõrgrād Tieud Akadēmij nõtkõm. 
Sjögren eņtš tīekõks tei vāldiž ūd līedpūol līvlizt ja līvõ kīel pēţimizõs. Sjögren kuoŗŗiz līvõ kīel materiālidi ja sēļţiz idālīvõd ja lǟndlīvõd luggõ Kurmōl 1846. ja 1852. āigasts.
Wp/liv/José Manuel Barroso

José Manuel Durão Barroso (1956.—) vȯļ Eirōp Komisij prezident āigasts 2004–2014. 
Jedmõl tǟnda vȯļ Eirōp Komisij prezident Romano Prodi ja pierrõ tǟnda Jean-Claude Juncker.
Wp/liv/Kipr

Kipr(a) um ikš piški valst Lȭnag-Eirōpõs. Sin pǟjālgab um Nicosia.
Kipr um Eirōp Īt nõtkõm.
Wp/liv/Heinrich VI

Heinrich VI vȯļ Saksāmō kēzar āigasts 1191-1197.
Jedmõl tǟnda vȯļ kēzar Friedrich I Barbarossa ja pierrõ tǟnda Otto IV.
Wp/liv/Moldov

Moldov um mō Ūomõg-Eirōpõs. Täm teritōrij um 64 589 kvadrātkilomettõrt. Moldovs jelāb 3 559 500 rovštõ.
Wp/liv/Bosnij-Hertsegovina

Bosnij-Hertsegovina um mō Lȭnag-Eirōpõs. Bosnij-Hertsegovina rov-lug um 4 622 633.
Wp/liv/Horvātij

Horvātij um mō Lȭnag-Eirōpõs. Horvātij rov-lug um 4 483 804.
Wp/liv/Monako

Monako um mō Ȭdõg-Eirōpõs. Monako rov-lug um 31 987.
Wp/liv/Šveits

Šveits um mō Ȭdõg-Eirōpõs. Šveits rov-lug um 7 301 994.
Wp/liv/Eirōp Komisij

Eirōp Komisij (European Commission) um Eirōp Īt jūod, kus um ikš rištīng jegāst īt valstst.
Eirōp Komisij prezident um Jean-Claude Juncker.
Eirōp Komisij prezident vȯļ āigasts 2004–2014 José Manuel Barroso.
Komisij nõtkõm Lețmōlt um paldīņ Valdis Dombrovskis.
Wp/liv/Ābēd

Ābēd um optõbrōntõz, missõs opātõbõd luggõ ja kēratõ.
Ābēd um amā jemīņ ežmi skūol optõbrōntõz.
Līvõkīel ābēd.
Kōrli Stalte um kubbõ pandõn 1938. āigast immõr līvõkīel ābēd “Jelzi sõnā. Ābēd ja īrgandõks” kežkēra. 
Kežkēra āt kubbiz tīesõ ulzõ andõn Jemākīel seļtš ja Līvõ Kultūr sidām 2011. āigasts. Ābēd bildidi teitõ Ēstimō ja Lețmō lapst. Īdskubs täužīņ līvõkēļizt ābēdõks um sōnd vaļmõks ka tukimizvaitmõz, missõst āt lieudtõb amād ābēd tekstõd ēstikēļizt tulkõmd.
Bet ka Zoja Sīle paņ kubbõ «Lībiešu valodas ābece» (2005), ja sīe rōntõ sizzõl āt je‌nnõ tekstidi līvõ ja lețliz kīelsõ.
Wp/liv/Mōskvõ

Mōskvõ, āga Māskab, Moskov (krīev.: "Москва") um Krīevõmō pǟjālgab ja amā sūrim jālgab.
Wp/liv/Portugāl kēļ

Portugāl kēļ ("Língua portuguesa") um portugāl rov keļ. Se um Portugāl ja Brazīļ valst kēļ.
Wp/liv/Swedbank

Swedbank (Līvõ kēļ:"Rūotšmō bānk") um ikš bānk Rūotšmōl, Leţmōl, Leišmōl ja Ēstimōl.
Swedbank jūod nõtkõmõd Rūotšmōl umātõ Michael Wolf, Göran Bronner, Thomas Backteman, Catrin Fransson, Håkan Berg, Magnus Geeber, Mikael Björknert, Marie Hallander Larsson, Birgitte Bonnesen ja Cecilia Hernqvist.
Swedbank jūod nõtkõmõd Lețmōl umātõ Māris Mančinskis, Irīna Pīgozne, Ansis Grasmanis, Daniils Ruļovs ja Ģirts Bērziņš.
Swedbank jūod nõtkõmõd Ēstimōl umātõ Priit Perens, Heiki Raadik, Robert Kitt, Vaiko Tammeväli, Ulla Ilisson ja Rait Pallo.
Wp/liv/SEB

SEB agā Skandinaviska Enskilda Banken um ikš bānk Rūotšmōl, Dēņmōl, Leţmōl, Leišmōl, Ēstimōl ja Ukrainal.
Sin jūodiji Rūotšmōl um Annika Falkengren.
SEB jūod nõtkõmõd Lețmōl umātõ Ainārs Ozols, Ieva Tetere, Gunārs Karlsons, Jūrate Lingiene ja Indrek Julge.
Wp/liv/Tsīļ

Tsīļ ("Erinaceus europaeus") um ikš piški kukkist-sīeji jelāj.
Wp/liv/Aŗšt

Aŗšt um rištīng, kis tīerantõb munt rištīngõd.
Wp/liv/Fjodor Dostojevski

Fjodor Mihailovitš Dostojevski (krīev.: "Фёдор Михайлович Достоевский"; sindõn 1821. āigast 11. kīlmakū pǟval, Mōskvõ — kūolõn 1870. āigast 9. kīņḑõļkū pǟval, Pettõrborg) vȯļ Krīevõmō kēranikā.
Wp/liv/Dublin

Dublin (īr.: "Baile Átha Cliath") um Īrõmō pǟjālgab.
Wp/liv/Līvli

Līvli vȯļ līvõkīel āigakēra, mis tuļ ulzõ Leţmōl.
Ežmi nummõr tuļ ulzõ 1931. āigast. Perri nummõr tuļ ulzõ 1939. āigast augusts.
1931. āigasts tuļ ulzõ ikš nummõr, 1932. āigasts kakštuoistõn, 1933. āigasts Jālgabs nēļa irdizt ja kakš dubultnummõrt, Irēl nēļa nummõrt, 1934. āigasts īdõks, 1935. āigasts seis, 1936. āigasts kim, 1937. āigasts ikštuoistõn, 1938. āigasts kūž ja 1939. āigasts kuolm nummõrt.
Wp/liv/Līvõmō rištsuodā

Līvõmō rištsuodā vȯļ suodā Līvõmōl 13. sadāāigast vastõ vāldamīersūomõ rovvõdi (līvlizt, kurālizt) ja vālda rovvõdi. 
Suodīkšijid tunnõd Saksāmōld. Ne rištīzõd līvõ rovvõ ja munt rovd.
Leţmō Indrõk um kēratõn krōnikõ iļ Līvõmō rištsuodā.
Wp/liv/Shannon

Shannon (īr. "Abha na Sionainne" agā "an tSionainn" agā "an tSionna") um joug Īrõmōl. 
Shannon um Īrõmō amā pitkīmi joug, ta jūokšõb lougõ immõr 260 km.
Wp/liv/Fredrik Reinfeldt

John Fredrik Reinfeldt (sindõn 1965. āigast vīļakū 4. pǟval) vȯl Rūotšmō pǟministõr.
Jedmõl tǟnda vȯļ Rūotšmō pǟministõr Göran Persson.
Wp/liv/Koiva

Koiva (leţi: "Gauja") um joug Leţmōl. 
Koiva um Leţmō amā pitkīmi joug, ta jūokšõb lougõ immõr 450 km.
Wp/liv/James Madison

James Madison vȯļ AĪV prezident āigasts 1809—1817. Ta vȯļ 4. AĪV prezident.
Jedmõl tǟnda vȯļ prezident Thomas Jefferson ja pierrõ tǟnda James Monroe.
Wp/liv/Līvõd plagā

Līvõd plagā um līvõ rov plagā. Plagās um ōļaz nei kui mõtsā, vālda nei kui jõug ja siņņi nei kui mer. 
Plagā um ežmizt kõrd bruikõmõzt 1923. āigasts Irēl. Līvõd plagā vȯļ pivāstõd 1923. āigast kīlmakū 18. pǟval Irē pivākuodās.
Kōrli Stalte um kēratõmõzt «Plagā loul».
Wp/liv/Okš

Okš um sūr ja joudli rāgili, kis võib vȱlda väggi kartõb ja agresīvli bet amā saggõld um ta mierīg ja ikšlimi. 
Brūni okš ("Ursus arctos") jelāb Eirōpõs, Āzijs ja Luntš Pūoj-Amērikõs. Brūniz okš kōskõ um irdistiz dumā-brūni, bet võib vȱlda ōgi, siņliki, valdzliki-brūni agā pigātagā mustā. Ne okšīd um nei viššõd, ku vībõd jarā īžkist õbīži ja nīemidi. 
Nägu.
Okšīd pitkit um 1-st 3 sōņõ metrõ ja nänt svarā võib vȱlda 700 kilōgrammõ sōņõ. Nänt tabārd pitkit um immõr 7-12 tsentimetert. Izizt okšīd āt jemīžist sūrimõd. Okš um irdistiz lītõ, jamdi kaggõl, immõr pǟ, vaimõ nik, lītizt kuorrõdõks, ja piškizt sīlmad. Mingizt suggõkst um immõrgouţlimi palg. Okšīdõn um äbjõvā nēmi ja kūlimi. Ne tūndõbõd jõvīst kardõ. Kuigid okšīd um rāgilizt, ne sīebõd ka stōdidi ja vīļidi. Nänt ambõd um ažālizt lejā kīskimizõks. Okšīd purrimiz-ambõd um laiglizt.
Pǟgiņtimi.
Okš pūogan um väggi lǟlam ilās jelšõ-īedõ. Ni-sindõn okš-pūoga svarā um setku 200 grammõ ja ta um 20 sentimetrõ pitkit. Irdistiz sīndõb 1-5 pȯigõ. Pūogad sīndõbõd amā saggõld tallõ. Ne jelābõd jemā jūs immõr kakš āigastõ. Iziztõn okšīdõn pūogad kazātimizõs jag võtāmõst äb ūo. Kussõl vȯlmi līb immõr 9 kūdõ. 
Jelāmizvīš ja tuoitõmi.
Okšīdõn mīeldõb sīedõ sipriki\siprikiži ja miedlinkizt mietā. Okšīd sīebõd ka sīemgidi, jūŗ-vīļidi, pēgidi, mōŗidi, kukīži, purrijiži, kaļḑi. Ne sīebõd ka sūŗi jelājḑi nägţõbõks põddiŗi. Mingizt okšīd akkõbõd jõvīst lašdi ja mūḑi kaļḑi. 
Okšīd kēmiz āigal tigtõb nänt tōla vastõ mōdõ. Ne võibõd nūzõ ilzõ kōd jālgiņ pǟlõ. Okšīd um väggi kierdizt lūomõd. Ne mūoštabõd jõvīst vȯigõ ja pū pǟlõ grēbõ ilzõ. Okšīd jūokšõbõd nei ku nänt jõvād ja kurād jālgad likkõbõd īd āigal. Okšīd um viššõd lūomõd ja võibõd vȱlda fǟrligõd rištīngdõn. Rištīngd pǟlõ sadābõd ne siz až ne arrõbõd ku nänt pūogad um ädās. Okšīd jelābõd amā saggõld ikšiggiņ, bäz luggõmõt aildõb-āigal. Ne tegīņtubõd amā saggõld mingiz teritōrij pǟl. Okšīd jaktimiz-mō võib vȱlda 20 kvadrāţ-kilomētõrt sōņõ. 
Sūŗimi jag okšīdi jelābõd 15-st 30 sōņõ āigastõ vabās lūodõksõs, vaņgõs jelābõd saggõld pǟgiņ jo kōgim. 
Tōla-uņ.
Mingizt okšīd, kis jelābõd kūožiz kus um kīlma, maggõbõd tōla-ūnda. Sõvvõ lopāndõksõs, sīebõd ne väggi pǟgiņ tuoitõgt, vȯtšõbõd siz mingi midžā ja maggõbõd sǟl 2-6 kūdõ. Tōla-uņššõ okšīd vīrgõbõd kevāmstiz ilzõ. 
Jaktimi.
Rištīngd um jaktõn okšīdi kiv āigald sōņõst. Okšīd nōgizt tīebõd mitšidi ja kōskidi. Mūndas kūožõs sīebõd okšīd vȯzzõ. Eirōpõs um nänt lug pǟgiņ piškīmõks sōnd. Mūndas kūožõs um ne kaitsõmiz allõ. Pūoj-Amērikõs, jelāb mustā okš "Ursus americanus". Arktīkõs jelāb jeij-okš ( "Ursus maritimus") , kis um amā sūrim rāgili. Ta sīeb pǟažāliztõks īlgidi. Täm pitkā, jamdi vālda kōskõ ja jamdi razā-kȭrda äbţõb vȯidõ lemďõmt. Pandā okš jelāb Kīnamōl ja um stōdõ-sīeji.
Wp/liv/Sēmḑa

Sēmḑa um ikš vālda viedlimi midā produtsīerõbõd imtijizt semḑa-rougõzt. Se um ežmi tūoitõg ni-sindõn ja nūordõn imtijiztõn, kīnga mag äb sȭita vel mag-jovvõ munt tuoitõgt. Semḑa-rougõzt pīlõbõd rīndis agā udārs, kust läpš sōb tūoitõg immõmizõks nǟna äbţõks. Se sēmḑa sizzõl āt amād tǟdzizt tūoitõg ažād nemē proteīn, razā, tsukkõr jm Amād imtijizt sēmḑa sizzõl um nēḑi ažḑi. 
Rištīngd jūomnāiga.
Rištīng um āinagi imtiji, mis jatkõb semḑi ja semḑi produktõd kȭlbatimizt ka pierrõ imtimizt. Sīe pierāst kȭlbatõbõd rištīngd kuodjelājḑi nemē nīemõd, tikād, pūoj-põddõrd agā ēziļd. Amā tǟdzi semdõ āndaji lūom um nīem. 
Sēmḑa produktõd.
Sēmḑast vaļmõstõbõḑ pǟgiņ mūḑi tūoitõg ažḑi nägţõbõks sȭira, jogurt, kūor ja vȭidag. Tūorõz sēmḑa lǟb kierdõ appõnõks bet mū mūoḑkõks ispidāb ta kōgiņ aigõ. Tūorõz sēmḑa um immõr 88 protsentõ vietā. Mū jag sizzõl ātõ razā, proteīn ja laktōz, mis āndabõd sēmḑan makā, verm ja tūoitõg-vǟrt. Sēmḑa sizzõl um pǟgiņ kaltsijõ, midā um vajāg viššõd lūd ja ambõd pierāst. Semḑi pǟld sōb jarā võttõ razīzt jag, midā sōb nuttõd kūor. Kūoŗist sōb tīedõ vȭita. Appõn-sēmḑast sōb tīedõ sõirõ. Kīlmatõd sēmḑast sōb tīedõ saldõjummõ, Baktērijd äbţõks tīebõd jogurtõ agā kēfirõ. Tūorõzt semdõ um kīlmatimizt, ja se ispidāb kim pǟva sōņõ, až siedā vȱidabõd vōŗõs ja kīlmas kūožõs.
Wp/liv/Līvõd Sõbrād Īt

Rovdvaidli Līvõd sõbrād seļtš agā Līvõd Sõbrād Īt (sūomõkīelkõks "Liiviläisten ystätvät ry", ēstikīelkõks "Liivlaste Sõprade Ühing") um ikš akadēmli seļtš, missõks um nõtkõmīdi Sūomõmōl, Leţmōl ja Ēstimōl.
Līvõd Sõbrād Īt pūojtiztõ nei nimtõd Līvõd rānda sidāms Irēl 1998. āigast vīļakū 1. pǟval. Seļtš pūojimizõst võtīz jaggõ 48 rištīngtõ, nänt vaisõ sūŗimi jag vȯļtõ lețlizt, sūolizt ja ēstlizt, bet vȯļ ka saksā tiedmīez ja diplomātõd Norvēgmōld, Dēņmōld ja Ēstimō kaimkuodāst Lețmōl.
Rovvaidliz seļtšõks obbõm ītiztõ līvõd sõbrād ja līvõ kīel ja kultūr tuņšlijizt ka mūstõ. Jõbā pūojtimizõl võtīztõ jaggõ seļļizt tundtõbõd tieudmīed nemē akadēmik Saulvedis Cimermanis Rīgõst, profesōrd Eduard Vääri, Tiit-Rein Viitso ja Karl Pajusalu Tartu Iļīzskūolst, profesōr Mauno Koski Turkust, Kersti Boiko ja Tõnu Karma Rīgõst, ka seļļizt līvlizt ārmaztijizt ja sugrovd aktīvistõd nemē Maima Grīnberga-Preisa, Timo Hanhivaara, Andres Heinapuu, Juha Kääriäinen, Tapio Mäkeläinen, Jaak Prozes ja Pertti Pyhtilä.
Seļtš pūojkēra tuoiz punkts um kēratõd, ku seļtš ilzandõks um līvlizt tigtimi, līvõ kultūr vȱidami, kazāntimi ja tigtimi, neiīž ka līvõd ja munt rovd kultūr kubsõtīe ja siḑīmõd kazāntimi.
Seļtš jūodiji um Tartu Iļīzskūol profesōr Tiit-Rein Viitso. Līvõd sõbrād seļtš jūod 2006. āigast 1. april nõvpidāmizõs um loptāntõd, ku jūod nõtkõm Nora Ikstena līb seļtš Lețmō sekretār, bet jūod nõtkõm Tuuli Tuisk – seļtš Ēstimō sekretār.
Wp/liv/Rāndalist

Rāndalist um līvõ vokāl-ansambõl Vǟntas, mis 2004 āigastõs īrgiz eņtš tīe, neiku siz vanā Kāndla iz jemīņ ikšiggiņ lōla Vǟntas līvõ kīels. 
Ansamblõs tulāb kubbõ 10 rištīngt.
Wp/liv/Vȯl

Vȯl um tierā-vīļast vaļmõstõt jūomnāiga, mis sizzõl um alkohōl. Vȯltõ mūoštiztõ tīedõ pǟgiņd muinizt tsivilizātsijõd ja se vȯļ īžkistiz populārlimi pūoj pūol, kus vīnõmōŗad äb kazzõn. Sūŗimi jag jūomnāigad vaļmõstõt tierā-vīļast lǟndz 8000 āigastõ vȯltõ vȯl-jūomnāigad. 21 āigastsadā īrgandõksõs , tǟdzizt vȯltõ produtsīerõbõd valdõd ātõ Amērik Ītõnd-valdõd, Kīnamō, Saksāmō, Brazīļ, Japōņmō, Meksiko, Sūr-Britānij ja Krīevõmō. Amā sūrimõd vȯltõ jūobõd valdõd vȯltõ Tšehij Republik, Īrõmō, Saksāmō, Austrij, Luksemburg, Dēņmō, Sūr-Britānij ja Austrālij.
Vȯl vaļmõstimiz protses.
Tierā-viļad sizzõl um stērk, mis äb sō kuoḑiņ appandõ. Īrgandõksõs um tämstõ tīemõst eņtšvīţi tsukkõr, midā sōb nuttõd maltōz. Tierā-viļļõ, irdistiz vȯddiŗt, um vieds ligtõmizt, nei ku tierād sōbõd rōz idāntõ. Idāntimiz āigal tierā sizzõl vȯlbi stērk līb mõitistõm tsukkõrõks. Siedā tierā-viļa sōb nuttõd "magdõd". Siedā um kūjastõmizt ōjšõ. Magdõd jovābõd ja sieggõbõd munt vīļadõks, ku mõitiņtõ makkõ. Siz um jūrõ panmizt vietā ja lemmõks tīemõst ja stērk appandõb tsukkõrõks. Siz um jūrõ panmizt umāl, midā sōbõd umāl käbīst. Umāl āndab makkõ ja äbţõb vȯltõ ispiddõ. Appandõmizõks panābõd jūrõ apātõkst. 
Istōrij.
Siedāviţõ īrgiztõ vȯltõ tīem Saksāmōl 15 āigastsadās. Tundtõb valdzliki vȯl um Pilsen vȯl. 
Pilsen jālgabs Tšehij mōl um vȯltõ tīedõd 800 āigastõ. Saksāmōl tīedõd München vȯl um dumā, sīestõ ku sīen um jūrõ pandõd ūdõt vȯddiŗt. Muiniztõn āigadõn vaļmõstiztõ vȯltõ nei, ku vȯddõrz paņtõ poţţõ ja laskīztõ idāntõ. Magdõd appandiztõ až nänt jūrõ tuļtõ gais sizzõl līndab apātõks.
Wp/liv/Haunštätõn

Haunštätõn.
Leţkīels "Haunštetene" ja saksākīels "Haunstetten" um ni Augsburg jalgāb jag, mis um jedāl Saksāmōl. Ma mõtlõb, ku tuoiz passoulsuodā pierrõ jelīz sīd aim, kis rõkāndiz līvõkīeldõ: Ta nutīz eņtš kuodkillõ "Kuoštrõg"-õks, ja iz kȭlbat siz leţkīeldõ. Ma lugīz rōntõs "Latvijas kultūras vēsture", ku sīel āigal Haunštätõn vȯļ leţliz eksīlkultūr sidām, ja kunā ma kōļīz vaņtlõ sīe āiga tīedõd, ma līediz, min kūož vȯļ ka ēstlizt ja leišõd eksīlkultūr sidām. Ma līediz jegā mōld īdtõ, kis jou sīel āigal jelīz sīd. Bet ne vȯļtõ sīel āigal piškist, ja izt mäddõltõ, kui baltõd jelāmi vȯļ suodā pierrõ. Siz vȯļ kil vȯdlimi, ku tūoḑõb reizõ jeddõpēḑõn, Kanādõ agā Austrālijõ agā ... .
Siz ma sai ka ēstist rōntõzt lapst pierāst, druktõd sīd. Täm tīeji um kēratõn opātijizõn pōlandõkst, laz täm klas nägţõg teātõrstikkõ taļžpivši. Se rōntõz um ni Ēstimō rōntõd Rovkub arhīvs sīest ku, set sīes rōntõs vȯļ tīejiz kädkēra. Ni võimõ tegīž kūlõ Baltij kēļi. Ka līvõ kīels mingi jou tēriņtiz mīnda sīd, kis mõtliz, ku ma mūoštab siedā. Se vȯļ minnõn pavīsõm vȯdlõmõt, ja ma sai arū, ku Petõr kītiz minnõ tēriņtš, kunā ta sēļţiz minnõn, ta rõkāndiz līvõkīels minnõ.
Wp/liv/Mōškõz

Mōškõz um kultūr-stōdõz, mis vīļidi sīebõd amās mōīlmas. Mōžkõ vīļad āt saldõd, jõvīst kārdõbõḑ ja sidām mūoḑkõks. Mōžkidi sīebõd tūorõld agā kīlmatõd. Nänt sizzõl um pǟgiņ roudõ ja vitamīnidi. Mōžkidi kuoŗŗõbõd irdistiz kädūdõks krežīļ sīezõ. 
Laigāld-lagtimi.
Mōškõd āt laigāld lagtõnd. Amā jemīņ mōžkidi kazātõbõd Kalifornijõs Amērik Ītõnd-valdis.
Zortõd.
Mōīlmas um pǟgiņ zortidi mis um jõvvõ kūožpēļiz klīma pierāst. Tarā- mōžkõ zort um tund Prantsūzmōld. Leţmōl kazābõd ka mõtsā-mōškõd, mis āt piškizt bet magḑizt. 
Pǟgiņtimi.
Mōškõd ēdrikšõbõd Leţmōl amā saggõld jūnijs. Siz tulbõd ka vīļad, mis sizzõl um pǟgiņ sīemgidi. 
Kazātimi.
Irdistiz mōžkidi istāntõbõd stōdõd, äbkā sīemgõd äbţõks. Mōžkidi vägtõbõḑ mingizkõrd õbīz sitā äbţõks.
Až mōžkidi kaštābõd, um vaņtlõmizt, ku setku jūrd sōbõd kažizõks. Mõitiz võib mōžkidi jarā-rikkõ aļtõks ja sīend. Mōžkidi kajūbõd ka mǟrga tebīd. Nēḑi sīebõd kȱvõd.
Wp/liv/Brūni okš

Brūni okš ("Ursus arctos") um sūr okš.
Jelāb Eirōpõs, Āzijs ja Luntš Pūoj-Amērikõs. Brūniz okš kōskõ um irdistiz dumā-brūni, bet võib vȱlda ōgi, siņliki, valdzliki-brūni agā pigātagā mustā.
Wp/liv/Nurmorkestõr

Nurmorkestõr um līvõ vokāl-ansambõl Rīgõs.
Wp/liv/Romano Prodi

Romano Prodi (sindõn 1939. āigast 9. vīļakū pǟval) vȯļ Eirōp Komisij prezident āigasts 1999–2004. 
Jedmõl tǟnda vȯļ Eirōp Komisij prezident Manuel Marín ja pierrõ tǟnda José Manuel Barroso.
Wp/liv/Kōrli X Gustaf

Kōrli X Gustaf (8. novembõr 1622 – 13. februar 1660) vȯļ Rūotšmō kēnig 1654–1660 āigasts 1654–1660.
Jedmõl tǟnda vȯļ Rūotšmō vȯlikšiji Kristīna ja pierrõ tǟnda Kōrli XI.
Wp/liv/Erik XIV

Erik XIV (13. detsembõr 1533 Stockholm – 26. februar 1577 Örbyhus) vȯļ Rūotšmō kēnig āigasts 1560–1568.
Erik XIV vȯļ kēnig Gustav I Vasa ja Katharina von Sachsen-Lauenburg vaņīmi pūoga ja kēnigõd Jōņ III ja Kōrli IX veļ.
Jedmõl tǟnda vȯļ Rūotšmō kēnig Gustav I Vasa ja pierrõ tǟnda Johan III.
Wp/liv/Dievs, svētī Latviju!

«Dievs, svētī Latviju!» um Leţmō valst-himna. Kēratiz 1873. āigasts.
1.
𝄆 Dievs, svētī Latviju, 
Mūs' dārgo tēviju, 
Svētī jel Latviju, 
Ak, svētī jel to! 𝄇 
2.
𝄆 Kur latvju meitas zied, 
Kur latvju dēli dzied, 
Laid mums tur laimē diet, 
Mūs' Latvijā! 𝄇
Wp/liv/Dūd

Dūd um muzīk instrument. Um tundtõb Eirōpsõ ja Āziasõ.
Lotte Anderson um kiitõn: "Vanā vanā aigis um vȯnd seļļi bōkāsāra, ne nuttīzti siedā tuoiztis pa dūdõks, dūd. Min vanā mäm kītiz, kus se um vȯnd dūdõks se spēļimi. Ni ju se um vanā mūod."
Wp/liv/Izrael

Izrael (āga Jūdõmō, Ēbrõmō; "ישראל") um mō Āzijsõ.
Kilgs āt Zīria, Palestīn, Egiptmō ja Jordānia.
Izrael pǟjālgab um Jeruzalem.
Wp/liv/Sīrij

Sīrij agā Zīrij um mō Āziasõ. Zīria pǟjālgab um Damaskus.
Sīrij kilgs āt seļļizt mōd ku Izrael, Tirkmō, Jordānij ja Irāk.
Wp/liv/François Hollande

François Gérard Georges Nicolas Hollande um Prantsūzmō prezident. Ta um sōnd prezidentõks 2012. āigasts.
Jedmõl tǟnda vȯļ Prantsūzmō prezident Nicolas Sarkozy.
Wp/liv/Ēriņ

Ēriņ (latīņkīelkõks "Clupea harengus") um ikš kalā.
Ēriņ võib kazzõ iļ 1 kg svarāks ja 45 cm pitkāks ja jellõ 15—18 āigastõ vanāks.
Wp/liv/Petrus

Petrus (Pivā Pētõr) vȯļ ežmi pōpst agã Rōma bīskop.
Pierrõ tǟnda vȯļ pōpst Linus.
Täm tēd katōļusk kūņšts um võţīm.
Wp/liv/Linus

Linus vȯļ Rōma pōpst āigasts 79—88. Ta vȯļ tuoi Rōma pōpst.
Jedmõl tǟnda vȯļ pōpst Petrus ja pierrõ tǟnda Anacletus I.
Wp/liv/Tikā

Tikā ("Capra aegagrus hircus") um kūodjelāi, kīen āt sōrõd.
Jemmizt lūomõd āt nuttõd tikādõks, izizt āt bokād.
Tundtõb um seļļi līvõ rovloul:
"Tikābokā kāngar pǟl," 
"roudi tarā imbarkout," 
"vaški tabā jedsõ," 
"tinni võtīm sizāl."
Wp/liv/Līvõ Vikipēdij

Līvõ Vikipēdij um līvõkēļi Vikipēdij pierāst kūž registõrtõd jaggõvõtājizt āt vālda vȭrõd entsiklopēdij pierāst, kis 2008. āigast 20. ougust sōņõ ātõ Wikimedia Foundation Incubator allõ.
Vēstūr.
Täd īrgandõks līedõd stabilizt versijõ 12. märtsõs 2010. āigasts lõi jaggõvõtāj Warbola. 2025. ājgast 1. oktōbõr sōņõ vȯļtõ tīedõd 890 kōļimizt lehdõ līvõ kīelkõks.
Wp/liv/Lāmbaz

Lāmbaz ("Ovis aries") um kūodlūomõz, kīen āt sōrõd.
Wp/liv/Sigā

Sigā ("Sus scrofa domesticus") um kūodlūomõz, kīen vȯzzõ rištīngõd sīebõd. 
Nūor sigā um nuttõt pūoraz.
Wp/liv/Valdis Dombrovskis

Valdis Dombrovskis (sindõn 1971. āigast 5. vīļakūs, Rīgõ, Leţmō) um paldīž Eirōp Komisij nõtkõm Lețmōlt. 
Ta vȯļ Leţmō pǟminīstõr āigasts 2009–2014. Jedmõl tǟnda vȯļ pǟministõr Ivars Godmanis ja pierrõ tǟnda Laimdota Straujuma.
Wp/liv/Taļžpivād

Taļžpivād um ikš pivā tōlakūl 25. pǟval.
Wp/liv/Eirõvīsij Loul Võikslimi

«Eirõvīsij Loul Võikslimi» ("„Eurovision Song Contest”", "„Concours Eurovision de la chanson”") um Eirōp muzīkvõikslimi.
Wp/liv/Aig

Aig (latīņkīelkõks: "Esox lucius") um ikš kalā. 
Aigõn mīeldõb väggi madāli vež. Lem āigaks lǟbõd āigõd jo tõvvõ vieddõ. Āigõd jelābõd jougši, jōris või veitõ sūoliz miersõ. Aig sǟlgaspur um kejā tagīz jags, mis äbțõb tämmõn kierdistiz pāika pǟldõ jarā ailõ. Āigõd sīebõd väggi jennõ mūḑi kaļḑi. Sūrd āigõd sīebõd ka lind pȯigḑi ja piškīži jelājḑi. Ne lūrõbõd ja sadābõd pǟlõ väggi pakānd ja vȯigõbõd väggi kierdistiz laz oppõrt käddõ sōdõ.
Wp/liv/Karl IV

Karl IV (sindõn 1316, kūolõn 1378) vȯļ Saksāmō kēzar āigasts 1355-1378.
Jedmõl tǟnda vȯļ kēzar Ludwig IV ja pierrõ tǟnda Wenzel.
Wp/liv/Liestā

Liestā (latīņkīelkõks: "Platichthys flesus") um ikš kalā.
Wp/liv/Tūrska

Tūrska (latīņkīelkõks: "Gadus morhua") um ikš kalā. 
Brēţļizt jelābõd ka Vāldamīersõ.
Wp/liv/Aņgõrz

Aņgõrz (latīņkīelkõks "Anguilla anguilla") um ikš ūška vīțli kalā. Aņgõrõn äb ūo mag tībidi. Angõrd jelābõd mier pūojs ja pūoj ležgõl. Angõrd kudābõd Atlāntij okeānõs Sargasu miersõ. Sǟld vȯigijizt ne tāgiž Eirop mierši ja jougši. Ne sīebõd piškīži kaļḑi. Angõrd võibõd jellõ väggi vanāks, jemīņ ku sadā āigastõ.
Wp/liv/Laš

Laš (latīņkīelkõks um "Salmo salar") um ikš kalā. Laš kazāb irdistiz 1 metrõ pitkāks ja 10 kilogrammõ svarāks bet mingi võib vȱlda īžkist 46 kilōgrammõ. Jelāb Atlāntij okeōņ aigižis mierši, ka Vāldamiersõ. Lašīd lǟbõd sigžõ kuddõm eņtš sīndõks jougši. Laš sȭitab vȯigõ pitkidi matkidi, kuddõmiz agā sīemiz pierāst. Laš sīeb Vāldamiersõ amā saggõld brētļiži, sīļkidi ja oksākaļḑi. Sīenkõks ta ajāb tagān nänt kalād barīdi.
Wp/liv/Siļk

Siļk (latīņkīelkõks "Clupea harengus membras") um ikš kalā. 
Brēţļizt jelābõd ka Vāldamīersõ.
Wp/liv/Brēţļi

Brēţļi (latīņkīelkõks "Esox lucius") um ikš kalā. 
Brēţļizt jelābõd Vāldamīersõ.
Wp/liv/Pǟrna

Pǟrna ("Tilia") um ikš pūd aim.
Wp/liv/Lauri Kettunen

Lauri Kettunen (sindõn 1885, kūolõn 1963) vȯļ sūomõ tieudmīez. 
Ta vȯļ Tartu Iļīzskūol vāldamīersūomõ kīeld profesōr āigasts 1919-1925. Ta um vȯnd ka Helsinki Iļīzskūol profesōr.
Kettunen käuž Līvõd rāndas īdtuoistõnõs ekspedītsijs. Lauri Kettunen lekš eņtš ežmiz ekspedītsijõ Līvõd randõ 1920. āigasts. Kettunenõks īņõ vȯļ täm student Oskar Loorits. 
Kettunen pēţimizišt pǟgiņd munt materiālõd vailõ sugīztõ ka murdnägţõbõd kog ja līvõ kīel sõnārōntõz.
Wp/liv/Tiit-Rein Viitso

Tiit-Rein Viitso (sindõn 1938) um ēstli kīeltieudmīez, līvõkīel tuņšliji.
Ta um vȯnd Tartu Iļīzskūol vāldamīersūomõ kīeld profesōr.
Wp/liv/Tartu Iļīzskūol

Tartu Iļīzskūol um iļīzskūol Ēstimōl Tartu jālgabsõ.
Wp/liv/Kuņšt muzej

Kuņšt muzej um muzej, kus āt kūņšttāļijid bīldad, fotogrāfij, tārpali kuņšt ažād.
Wp/liv/Kīnamō

Kīnamō um ikš mō Āzijsõ. Kīnamō pǟjālgab um Peking. 
Kīnamōl jelāb jemīņ rovžtõ ku mingīz mūzõ mōzõ. 2010. āigastõs vȯļ Kīnamō rovlug 1 339 724 000.
Wp/liv/Varīkš

Varīkš um ikš lind. Tämmõn mīeldõb jellõ rištīngõd ležgõl, ka jālgabsõ.
Aragõz um varīkš sugli.
Wp/liv/Kuodkānõz

Kuodkānõd āt vȯzāsīejizt līndõd.
Kuodkānõd jaktõbõd pǟvan ja näntõn um väggi jõvā sīlma nēmi. Kuodkānõd sīebõd kaļḑi ja piškīži imtijiži. Kuodkānõd piezād at kuordõd pūd tutkāmõl. Saggõld piezās ikš kuodkānõ pūoga tapāb tuoiz. Kuotkānõz um pǟgiņd valdõd vapīd pǟl, nägțõbõks Krīevmō, Saksāmō, Amērik Ītõnd-valdõd .
Wp/liv/Keg

Keg agā kukūlind ("Cuculus canorus") um ikš lind.
Wp/liv/Mõtūks

Mõtūks agā meḑmõz ("Tetrao urogallus") um ikš lind.
Wp/liv/Peking

Peking (北京市) um Kīnamō pǟjālgab.
Wp/liv/Kōrli XI

Kōrli XI (sindõn 1655, kūolõn 1697) vȯļ Rūotšmō kēņig āigastis 1660–1697. 
Ta vȯļ Kōrli X Gustav pūoga ja Kōrli XII izā.
Wp/liv/Kōrli X Gustav

Kōrli X Gustav (sindõn 1622, kūolõn 1660) vȯļ Rūotšmō kēņig āigastis 1660–1660. 
Ta vȯļ kēņig Kōrli XI izā.
Jedmõl tǟnda vȯļ Rūotšmō vȯlikšiji Kristina.
Wp/liv/Kūona

Kūona um ikš lūomõz, kis jelāb vež alā ja vež pǟlõ.
Wp/liv/Konstantin II (Grīekmō)

 
Konstantin II (grīekkīelkõks "Κωνσταντῖνος Βʹ") vȯļ Grīekmō kēnig āigasts 1964–1973. Tä um sindõmiz pierrõ ka Dēņmō priņtš. 
Jedmõl tǟnda vȯļ kēnig Paul, kis vȯļ Konstantin II izā. 
Ta vȯļ perri Grīekmō kēnig, sīest āigasts 1974 lopātiztõ referendõmõks Grīekmōl monarkij ja mō sai republikõks.
Wp/liv/Otto I (Grīekmō)

 
Otto I ("Ὄθων") vȯļ ežmi Grīekmō kēnig āigasts 1832–1862. 
Otto vȯļ sindõmiz pierrõ Baiermō priņtš. 
Pierrõ tǟnda sai kēnigõks Georgios I, kis vȯļ Dēņmō priņtš.
Wp/liv/Georgios I

 
Georgios I (8.4.1818–29.1.1906, grīekkīelkõks "Γεώργιος Αʹ") vȯļ tuoi Grīekmō kēnig āigasts 1863–1913. 
Tä vȯļ sindõmiz pierrõ Dēnmō priņtš Vilhelm ja täm izā vȯļ priņtš Christian (1863. āigast pǟlõ Dēnmō kēnig Christian IX).
Jedmõl tǟnda vȯļ Grīekmō kēnig Otto I, kis vȯļ vȯļ sindõmiz pierrõ Baiermō priņtš. 
Pierrõ tǟnda sai kēnigõks Konstantin I, kis vȯļ täm amā vaņīmi pūoga.
Wp/liv/Paul (Grīekmō)

 
Paul (grīekkīelkõks "Παῦλος, Βασιλεὺς τῶν Ἑλλήνων", "Pávlos, Vasiléfs ton Ellínon"; sindõn 1901. āigast 14. detsembõrs, kūolõn 1964. āigast 6. märtsõs) vȯļ Grīekmō kēnig āigasts 1947–1964. Täm izā vȯļ kēnig Konstantin I. 
Jedmõl tǟnda vȯļ kēnig Georgios II, kis vȯļ Paul I veļ. Pierrõ tǟnda sai kēnigõks täm pūoga Konstantin II, kis vȯļ perri Grīekmō kēnig.
Wp/liv/Konstantin I (Grīekmō)

 
Konstantin I (2.8.1868–11.1.1923, grīekkīelkõks "Κωνσταντῖνος Αʹ, Βασιλεὺς τῶν Ἑλλήνων, Konstantínos Αʹ, Vasiléfs ton Ellínon") vȯļ kūolmõz Grīekmō kēnig āigasts 1913–1917 ja 1920–1922. 
Jedmõl tǟnda vȯļ Grīekmō kēnig Georgios I, kis vȯļ Konstantin izā. Pierrõ tǟnda sai jedmõl Ežmizt mōīlmsūodā kēnigõks täm tuoi pūoga Aleksander, kis kūoliz sūodā āigal. Siz vȯļ kēnig tegīž Konstantin I īž ja pierrõ tǟnda täm amā vaņīmi pūoga Georgios II.
Wp/liv/Georgios II

 
Georgios II (grīekkīelkõks "Γεώργιος Βʹ, Βασιλεὺς τῶν Ἑλλήνων", "Geórgios Βʹ, Vasiléfs ton Ellínon"; sindõn 1890. āigast āinakū 19. pǟval, kūolõn 1947. āigast kȭļimkū 1. pǟval) vȯļ Grīekmō kēnig āigasts 1922–1924 ja 1935–1947. 
Täm izā vȯļ kēnig Konstantin I. Täl iz ūo läpši. 
Jedmõl tǟnda vȯļ kēnig Konstantin I. Pierrõ tǟnda sai kēnigõks Georgios II veļ Paul I.
Wp/liv/Sergio Mattarella

Sergio Mattarella (sindõn 1941. āigast āinakū 23. pǟval) um paldīž Itāļmō prezident. 
Ta um sōnd prezidentõks 2015. āigast ūdāigastkū 31. pǟval. 
Jedmõl siedā um Sergio Mattarella vȯnd Itāļmō kaitsminīstõr āigasts 1999–2001 ja opātõksminīstõr āigasts 1989–1990.
Jedmõl tǟnda vȯļ prezident Giorgio Napolitano.
Wp/liv/Ukrainkēļ

Ukrainkēļ (ukrainkīelkõks "українська мова", "ukrayins'ka mova") um ukrain rov keļ. Se um Ukrain valst kēļ.
Ukrainkēļ amā ležglizt suglizt āt krīevõ kēļ ja vāldakrīevõ kēļ.
Wp/liv/Sibīrij

Sibīrij um Āzij mōjag Krievõmōl. 
Istōrij.
Sibīrijõn vȯļ 1490.–1598. āigastõn tatārlizt Sibīrij khanāt. Khanāt vōļikšijid vȯļtõ Čingis-khān tagāntuļļizt.
Wp/liv/Čingis-khān

Čingis-khān (mongolkīelkõks "Чингис хаан", "Chinggis Khaan"; sindõn 1206. āigast kievādõn, kūolõn 1227. āigast vīļakū 18. pǟvan) vȯļ mongol vōļikšiji (khān). 
Pierrõ tǟnda sai mongol khānõks Ögedei-khān.
Wp/liv/Louis XIII

Louis XIII (sindõn 1601. āigast 27. sigžkū pǟvan, kūolõn 1643. āigast 14. līedõdkū pǟvan) vȯļ Prantsūzmō kēņig. Ta vōlikšiz āigasts 1610–1643. Ta vȯļ kēņig Henri IV pūoga. 
Jedmõl tǟnda vȯļ Prantsūzmō kēnig Henri IV ja pierrõ tǟnda Louis XIV.
Wp/liv/Brissõl

Brissõl um Beļgij pǟjālgab ja amā sūŗimi jālgab.
Wp/liv/Louis XV

Louis XV (sindõn 1710. āigast kīņḑõļkū 15. pǟvan, kūolõn 1774. āigast līedõdkū 10. pǟvan) vȯļ Prantsūzmō kēņig. Ta vōlikšiz āigasts 1715–1774. Ta vȯļ Louis XIV pūogapūoga pūoga. 
Jedmõl tǟnda vȯļ Prantsūzmō kēnig Louis XIV ja pierrõ tǟnda Louis XVI.
Wp/liv/Pappõl

Pappõl ("Populus") um ikš pū.
Wp/liv/Tarāb

Tarāb (āga pēgõpū; "Corylus") um ikš pū või kuordi pȭzõ, mis vīļad āt pēgõd. Pēgõd āt immõrgoutlimizt ja vizād kūordõks. Tarāb oksīst tīeb krežīļi. Tarāb jūrd kazātõbõd ūži pȭzidi. Vȯrābõd ja ēņõd sīebõd tarāb pēgidi. Pēgidi sīebõd ka rištīngõd ja kȭlbatõbõd maits-āinaks. Mingizt rištīngõd sōbõd pēgist allergijõ.
Wp/liv/Sǟrna

Sǟrna ("Fraxinus") um ikš pū. Särni võib kazzõ 40 mētõrt kuordit. Sǟrniz tõv um väggi kūoḑi. Pū um vǟrtli ja siedā kȭlbatõb mēbõl ja līšõd tīemizõks. Ēdrikšõb mai sidāmõs, sīemgõd tulbõd igā kōd āigast pierrõ. Särni vīļidi ja līedidi kȭlbatiz vaņšti aŗšt āinaks.
Wp/liv/Plūmpū

Plūmpū ("Prunus domestica") um ikš pū.
Wp/liv/Pū

Pū (lat.: "arbor") um kuordist stōdõz.
Wp/liv/Bŗansk

Bŗansk (krīevõkēlkõks: "Брянск") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 230 km². Jālgabsõ jelāb 412 753 rovštõ (2012).
Wp/liv/Murmansk

Murmansk (krīevõkēlkõks: "Мурманск") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 154 km². Jālgabsõ jelāb 304 508 rovštõ (2012).
Wp/liv/Ŗazaņ

Ŗazaņ (krīevõkēlkõks: "Рязань") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 224 km². Jālgabsõ jelāb 525 929 rovštõ (2012).
Wp/liv/Krasnodar

Krasnodar (krīevõkēlkõks: "Краснодар") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 192 km². Jālgabsõ jelāb 784 088 rovštõ (2012).
Wp/liv/Arhangeļsk

Arhangeļsk (krīevõkēlkõks: "Архангельск") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 294 km². Jālgabsõ jelāb 355 781 rovštõ (2010).
Wp/liv/Volgograd

Volgograd (krīevõkēlkõks: "Волгоград") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 859 km². Jālgabsõ jelāb 1 018 830 rovštõ (2013).
Wp/liv/Saratov

Saratov (krīevõkēlkõks: "Саратов") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 394 km². Jālgabsõ jelāb 840 000 rovštõ (2013).
Wp/liv/Vepsõ rovž

Vepsõ rovž ("vepsläižed") um vāldamīersūomõ rovž.
Ne jelīztõ laigāld Krīevõmōl.
Wp/liv/Vaḑa rovž

Vaḑa rovž ("vaďďalaizõd") um vāldamīersūomõ rovž.
Ne jelīztõ laigāld Krīevõmōl.
Wp/liv/Samara

Samara (krīevõkīelkõks: "Самара") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sīe teritōrij um 466 km². Jālgabs jelābõd 1 169 284 rovžti (2012).
Wp/liv/Sotši

Sotši (krīevõkēlkõks: "Сочи") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 177 km². Jālgabsõ jelāb 368 011 rovštõ (2013).
Wp/liv/Tšekalin

Tšekalin (krīevõkēlkõks: "Чекалин") um ikš jālgab Krīevõmōl. Se um Krīevõmō amā piškimi jālgab.
Sin teritōrij um 4 km². Jālgabsõ jelāb 994 rovštõ (2010).
Wp/liv/Mõisaküla

Mõisaküla (leţkīels: "Meizakila") um ikš jālgab Ēstimōl. Se um Ēstimō amā piškimi jālgab.
Sin teritōrij um 2 km². Jālgabsõ jelāb 839 rovštõ (2012).
Wp/liv/Durbe

Durbe um ikš jālgab Leţmōl. Se um Leţmō amā piškimi jālgab.
Sin teritōrij um 2 km². Jālgabsõ jelāb 592 rovštõ (2013).
Wp/liv/Novosibirsk

Novosibirsk (krīevõkēlkõks: "Новосибирск") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 502 km². Jālgabsõ jelāb 1 523 801 rovštõ (2013).
Wp/liv/Krīevõmō prezident

Krīevõmō prezident um Krīevõmō vald jūodiji.
Krīevõmō prezident um paldīž Vladimir Putin. Jedmõl tǟnda vȯļ Krīevõmō prezident Dmitri Medvedev.
Wp/liv/Ēstimō prezident

Ēstimō prezident um Ēstimō vald jūodiji.
Ēstimō prezident um paldīž Toomas Hendrik Ilves. Jedmõl tǟnda vȯļ Ēstimō prezident Arnold Rüütel.
Wp/liv/Uļjanovsk

Uļjanovsk (krīevõkēlkõks: "Ульяновск") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 317 km². Jālgabsõ jelāb 614 444 rovštõ (2012).
Wp/liv/Noriļsk

Noriļsk (krīevõkēlkõks: "Норильск") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 23 (āga 284) km². Jālgabsõ jelāb 176 189 rovštõ (2010).
Wp/liv/Vladivostok

Vladivostok (krīevõkēlkõks: "Владивосток") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 331 km². Jālgabsõ jelāb 625 868 rovštõ (2013).
Wp/liv/Penza

Penza (krīevõkēlkõks: "Пенза") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 305 km². Jālgabsõ jelāb 517 311 rovštõ (2010).
Wp/liv/Magadan

Magadan (krīevõkēlkõks: "Магадан") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 295 km². Jālgabsõ jelāb 95 925 rovštõ (2010).
Wp/liv/Severodvinsk

Severodvinsk (krīevõkēlkõks: "Северодвинск") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 121 km². Jālgabsõ jelāb 193 519 rovštõ (2012).
Wp/liv/Lipetsk

Lipetsk (krīevõkēlkõks: "Липецк") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 320 km². Jālgabsõ jelāb 508 000 rovštõ (2012).
Wp/liv/Hum

Hum um ikš jālgab Horvātijs. Se um Horvātij ja mōīlm amā piškimi jālgab.
Sin teritōrij um 1 km². Jālgabsõ jelāb 6 rovštõ (2009).
Wp/liv/Pskov

Pskov (krīevõkēlkõks: "Псков") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 96 km². Jālgabsõ jelāb 206 154 rovštõ (2013).
Wp/liv/Severomorsk

Severomorsk (krīevõkēlkõks: "Североморск") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 60 km². Jālgabsõ jelāb 50 060 rovštõ (2012).
Wp/liv/Sortavala

Sortavala (krīevõkēlkõks: "Сортавала") um ikš jālgab Krīevõmōl (Karēļmōl).
Sin teritōrij um 10 km². Jālgabsõ jelāb 27 246 rovštõ (2012).
Wp/liv/Voronež

Voronež (krīevõkēlkõks: "Воронеж") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 597 km². Jālgabsõ jelāb 1 003 725 rovštõ (2013).
Wp/liv/Kaluga

Kaluga (krīevõkēlkõks: "Калуга") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 171 km². Jālgabsõ jelāb 325 200 rovštõ (2012).
Wp/liv/Astrahaņ

Astrahaņ (krīevõkēlkõks: "Астрахань") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 209 km². Jālgabsõ jelāb 527 345 rovštõ (2012).
Wp/liv/Kostroma

Kostroma (krīevõkēlkõks: "Кострома") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 145 km². Jālgabsõ jelāb 268 742 rovštõ (2010).
Wp/liv/Khabarovsk

Khabarovsk (krīevõkēlkõks: "Хабаровск") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 386 km². Jālgabsõ jelāb 601 043 rovštõ (2014).
Wp/liv/Yakutsk

Yakutsk (krīevõkēlkõks: "Якутск") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 122 km². Jālgabsõ jelāb 269 641 rovštõ (2014).
Wp/liv/Irkutsk

Irkutsk (krīevõkēlkõks: "Иркутск") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 324 km². Jālgabsõ jelāb 587 891 rovštõ (2010).
Wp/liv/Omsk

Omsk (krīevõkēlkõks: "Омск") um ikš jālgab Krīevõmōl.
Sin teritōrij um 572.9 km². Jālgabsõ jelāb 1 154 116 rovštõ (2010).
Wp/liv/Pūojpõddõrz

Pūojpõddõrz ("Rangifer tarandus") um ikš kuodlūomõz, kis jelāb kougõn pūojs.
Wp/liv/Nädīl pǟvad

Nädīl pǟvad āt:
Wp/liv/Robert Štiļmark

Robert Aleksandrovitš Štiļmark (krīev.: "Роберт Александрович Штильмарк"; sindõn 1821. āigast 11. kȭļimkū pǟval, Mōskvõ — kūolõn 1985. āigast 30. sigžkū pǟval) vȯļ Krīevõmō kēranikā.
Wp/liv/Leţmō lat

Leţmō lat ("lats") vȯļ Leţmō valdrō (2014. āigast 15. janvār sōņõ).
1 lat jagūb 100 santīmõd pǟl. Lat ISO 4217 kōd um LVL.
Wp/liv/Krīevõ rubla

Krīevõ rubla agā rubīļ ("российский рубль") um Krīevõmō valdrō.
1 rubla = 100 kopeikõd (agā kopīkõd). ISO 4217 — RUB.
Wp/liv/Pūoļmō

Pūoļmō um valst Sidām-Eirōpõs Vāldamier rāndas. 
Se viedīztõ kubbõ nemē kēņig-vald 10 āigastsadās. Se ais-sai kuldiz āiga Jagiello dinastij allõ 1386-1572 ja vȯļ sūr vald 15 ja 16 āigastsadās. Valst brī-vȯlmi vȯlmi kadīz jarā 1697 ja Pūoļmō jagīztõ Saksāmō, Krīevõmō ja Austrij vail, Pūoļmō jaggimizt āigal āigastis 1772, 1793 ja 1795. Pūoļmō valst kadīz pierrō siedā jarā Pūoļmō republik ūtstõ-lūomiz sōņõ 1918. 
Täm paldīž-vȯļļijizt rubīžõd sai ta pierrõ Tuoizta Mōīlmasuoddõ. Sīe pǟjālgab ja amā sūrim jālgab um Varsav. Pūoļmō rov-lug um 38,036,118.
Pūoļmō um ikš amā sūrimõd valdõd siegāst Mōgõr-Eirōpõs. Ta vȯļ ka ežmi Mōgõr-Eirōp valst mis sai vabāks kommunistliz pēļizt-väggõ aldõst. 
Pūoļmō um NATO nõtkõm āigastõst 1999 ja Eirōp Īt nõtkõm āigastõst 2004 sōņõst.
Ilā.
Pūoļmō amā pitkīm joug um Visla mis jūokšõb ka lebbõ pǟjālgab Varsav. Nēļas-jag Pūoļmō territōrijst um mõtsā. Sǟl kazābõd piedāg ja kūzõz ja līedpūd nemē tam. Jelāišti jelābõd sǟl põddõrz ja mõtsāsigā. Amā tǟdzi mō-rikūz um kiv-siž.
Wp/liv/Vaid

Vaid () um ikš kilā Līvõd Rāndas. Vaidõl pīlõb muzej, missõs um sōrad kollektsij. Sǟl um mitmõd istōrilizt līvlizt kōrandõd. Āigasts 1935 jelīztõ Vaidõl 106 rištīngtõ, nēšti 40 līvlizt. Lāž kōrands sīndiz Līvõ kultūrnikā Nikā Polman. Āigasts 1920 teitõ sǟl skūol, kus Maŗt Lepste vȯļ līvõ kīel opātiji. Lūoltiji Alfon Berthold (1910-1993) um sǟl jellõn. Lāž kōrand jedsõ kazāb sūŗ vanā täm. Zūonkõ kōrands jelīz Berthold aim, kīnga siegāst um tund perrizt jemākēļizt līvlizt Viktor Berthold (kūolõn 2009) ja Kanādõs jelāb Grizelda Kristiņ. Sǟl ležgõl um Ozolnieki kōrand, mis jel um eitõd āigasts 1930. Ozolnieki kōrands um ikš kuodā, āita, sōna ja munt vanād jelūd. Kuodā tagān um piški tarā ja kuodā jedsõ um kouv. Ozolnieki saggõld keitõ Ēsti ja Sūomõ tieudmīed. Sǟl um jellõnd Poulīn Kļaviņ kis äbţiz lūodõ ansambõl "Līvlist" . Vaidõl um ka vanā kālmadtarā ja sīe tagān dīk. Lūoltiji Alfon Berthold um kēratõn :
"Se piški kilā Vaid sōb nuttõd," 
"ni sa ūod neiku jarā jettõd." 
"Agā sa ārmaz ikštiz ūod, "
"sa mädlõmiži minnõn tūod. "&lt;br&gt;
Wp/liv/Õbbi

Õbbi ("Equus caballus") um ikš kuodlūomõz. Jemmizt õbīzt sōb nuttõd kēvõd ja nūort õbīzt sōb nuttõd vārzad. Amād lūoimõd siegās um õbbizõn kilāb vȯnnõd amā tǟdzi jag rištīng jelāmizõs ja istōrijs. 
Istōrij.
Tūontidi āigastidi um rištīngd lǟlam tīe, transport suggõn õbbizt äbţõks. Ka suodād pidāmizõs vȯltõ õbbizt väggi tǟdzizt. Õbbizt sǟlgas ratstīztõ nei lǟlamidi rōda-ōriņi kāndabõd rītõļḑ kui ka kierdistiz likkõbõd nomādõd. Äb ūo sieldõ, kunās õbīžist saitõ rištīngd sõbrād. Bīldidi õbīžist um tǟtõd āigast-tūontidi tāgiž. Āigast 1900 sōņõ vȯļ õbbi jag jegā rištīng jelamizõst. Siz īrgiztõ mašīnd sūŗimiži jagīdi tīeḑi, midā õbbizt vȯltõ tīend. Õbbizt lug Eirōpõs ja Pūoj- Amērikõs um pǟgiņ piškīmõks sōnd. Nägţõbõks āigasts 1915 vȯļ iļ 21 miljūon õbīzt Amērik Ītõnd-valdis, bet 1955 vȯļ nēšti pāikal īenõd set rōz jemīņ až 3 miljōnõ. 20 āigastsadā lopāndõksõs, nänt lug umitõg lekš jo sūrõks, sīestõ ku kazīz interes ratstāmiz vastõ. 
Ulzõnēmi.
Õbbi um sūr, knaš ja joudli lūom. Jūokšimiz āigal täm viššõd taggizt jālgad vībõd tǟnda jeddõpēḑõn, eḑḑizt jālgad pǟažāliztõks tigtõbõd tǟnda. Õbīz pǟ ja kaggõlt mūoḑõstõbõd immõr kakš vīdõnţ jaggõ täm pitkitõst. Õbīz sīlmad um sūrimõd äbku mingizõn tūoizõs mō lūomõn. Õbbizõn um jõvā nēmi ja ta sȭitab nǟdõ īd āigal nei jeddõ ku ka tāgiž. Õbbizõn um sūrd nanā ōkõd, sīestõ ku õbbi jēngõb alz lebbõ nanā. Õbbizõn um sūr lȭgad ja viššõd ambõd. Täužkazzõnd izizõn õbbizõn um 40 āmbazt ja jemizõn um 36. Ambõd pierrõ sōb nǟdõ kui vanā õbbi um, sīestõ ku vanādõn õbbiztõn um ambõd kullõn. Õbīz kejā um sūr. Laigā rīnda sizzõl um milzõ sūrd pīemdõd-maksād ja sidām, mis äbţõbõd tämmõn pitkõ aigõ jūokšõ ja lǟlamt tīedõ tīedõ. Sǟlga um joudli ja võib kāndõ sūŗi lǟlamidi. Õbīz jālgadõn um ikš āinagi vārbaz mis um käbā. Õbīz-rōdad äbţõbõd kaitsõ käbīdi. 
Pǟgiņtimi.
Vārzad võibõd sindõ jegān āigal āigasts, bet õbīz kazāntijizt tōbõd, ku sindimi vȯlkõ kievād, sīestõ ku tallõ um nēḑi lǟlam tuoitõ. Õbbizt āt kussõl irdistiz 11-12 kūdõ. Sindimi lǟb kierdõ ja līb immõr 15-30 minūtõ. Irdistiz vārza um sīndõb jālgad jedsõ. Niset sindõn vārza novūb vāgiž immõr 10 agā 15 minūtõ, siz kōļõb nūzõ ja pīlõ. Mingizt stūņḑõd pierrõ sindimizt vārzad võibõd jubā jūokšõ. Niset sindõn vārza jālgad āt pigātagā nei-īž pitkād až kēvõn ja kazābõd jelāmi āigal setku rōz. Õbbizt sōbõd iggizt ambõd až ne um 2 āigastõ vannit. Õbīzt āt täužkazzõnd, ku ne āt seis āigastõ vannit. Õbīz jelamiz igā um irdistiz 25-30 āigastõ bet mingizkõrd ne jelābõd ka jemīņ až 40 āigastõ.
Wp/liv/Naggõrz

Naggõrz um ikš tǟdzi mōarīņtimizõs kazātõt jūŗ-vīļa stōdõz. Arrõbõd, ku täm origināli kuod vȯļ Perūs Andõd mägši. Pūojlimizt naggõrt kazātõbõd mōdõ āt Krīevõmō, Kīnamō, Pūoļmō, Amērik Ītõnd-valdõd ja Saksāmō. 
Sīemnāiga.
Tūoitõg vaļmõstimizõks naggiŗi ūdõbõd, kīetõbõḑ ja tsepīţõbõd. Pǟgiņ kȭlbatõbõd ka naggõrzt iedõd kabāļi. Naggõrzt sōb tīedõ sandrokkõ. Naggõrzt vaļmõstõbõḑ stērkõ ja brāndiļõ. Stērkõ kȭlbatõbõd tūoitõg vaļmõstimizõks ja ōrõnd višīks tīemizõks. Naggõrdõn um joudli tuoitõmiz-vǟrt ja tǟnda um kievām mag-jovvõ. Naggõrd sizzõl um immõr 78 protsentõ vietā ja immõr 18 protsentõ stērkõ. Naggõrd sizzõl um ka pǟgiņ vitamīnidi. 
Pǟgiņtimi.
Naggõrd stōdõz võib kazzõ 5-10 cm kuordit. Täm ēdrõmõd um vāldad agā lillād. Ikš naggõrd stōdõz võib kazātõ 20 būmbalõ mō sizzõl. Naggõrd būmbal verm võib vȱlda brūnliki, vālda agā dumā-punni. Sizāld naggõr um ta vālda. Būmbald sizzõl um "sīlmad" missõst võib kazzõ ūži stōdidi. 
Istōrij.
Naggõrt kazātiztõ Jedāl-Amērikõs, jubā 1800 āigastõ tāgiž. Eirōp mōši tuļtõ naggõrd 16 āigastsadā lopāndõksõs, ku tǟnda kazātiztõ Spāņmōl. Tal-mīed īrgandõksõs kārtiztõ naggõrt kazātõ, bet Prantsūzmō ja Prūšmō kēņigõd sǟdliztõ nänt kazātimizt. Īrõmōl vȯļ naggõrz jubā 17 āigastsadās amā tǟdzi mōarīņtimiz stōdõz bet sīe rezultātõs kūoliz pǟgiņ rovst nälgõ āigastis 1845 ja 1846, ku naggõrd mǟrgandiztõ līed sēņ-teb pierāst. Tämpizpǟvan um jemīņ až 500 naggõrd zortõ. Naggõrd kazābõd jõvīst vilšõ mōz ja jõugizõs mūldas. 
Vastūkšnikād.
Naggõrd stōdõdõn um pǟgiņ vastūkšnikidi. Väggi fǟrlig vastūkšnikā um Colorado kukki, kis sīeb naggõrd līedidi. Ka mitmõd boŗīd ja sēņ-tebīd ukkõ-sōtõbõḑ naggiŗi.
Wp/liv/Vȯddõrz

Vȯddõrz um ikš tierā-viļa, midā īrgiztõ kazātõm Lȭnag-Āzij mägši 5000 āigastõ jkr. Ta um ikš ežmizt rištīngd kazātõt tierā-viļad siegāst. Obbõm īrgiztõ tǟnda kazātõm ka Ēgiptmōl, Bābõls, Eirōpõs ja Kīnamōl. Muinizt grīeklizt ja rōmlizt teitõ leibõ vȯddõrzt. Bībõls um kēratõd, ku muinizt žīḑõd Izraēls uppõrtiztõ vȯddiŗt jumālõn. 
Sīemnāiga.
Vȯddõrz kazāb jo pakānd äbku munt tierā-viļad. Ta kazāb īžkist kōgars ja mägši. Immõr pūol mōīlma vȯddõr sōdõksõst kȭlbatõbõd kōŗa-lūomõd tūoitõks ja mū rištīngd sīemnāiga pierāst. Kim protsentõ mōīlma kazātõt vȯddõrzt lǟb vȯl vaļmõstimizõks. Vȯltõ teitõ vȯddõrzt jubā muinizõs Ēgiptmōl. Vȯddõr-jovst sōb tīedõ ka äbapantõt leibõ ja sandrokkõ.
Sīetmi.
Vȯddõrz kȭlbõb jõvīst lūoimõd sīetmizõks, sīestõ ku ta sizzõl um pǟgiņ proteīnõ. Vȯddõr vȱrdõd um pīemdizt vȱlgõd, midā sōb pānda nīemõd alā.