tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Wp/krl/Hirvi

Hirvi ("Alces alces") on šuurikokoni elukka, kumpani eläy pohjosella havumeččäalalla Europašša ta läntiseššä Aasijašša. Uroš voipi painua yli 700 kilogrammua, ta šillä on luiset šarvet. Hirvi šyöy vesikašvija ta kuivan muan kašvija. Hirvet tuhotah meččijä, no ne šyyvväh puijen okšie ta kuorta. Hirven ainuo vihollini on ristikanša: hirvie mečäššetäh ta mašinat niitä šurmatah.
Tuntomerkit.
Hirvi on šuurin nykyjäh eläjä hirvieläin: hirvi-isäčyn pituhuš on noin 300 senttimetrie ta šäkäkorkevuš 235 senttimetrie. Paino on 200-825 kilogrammua. Ulkomuovoltah hirvi eruou muista hirvieläimistä: šillä on pität jäšenet, lyhyt ruumis ta painava piä. Ylähuuli on šuuri ta peittäy alahuulen; korvat ollah šuuret, leviet ta liikkuvat. Häntä on vain 5-12 senttimetrie pitkä. Isäčyllä on luiset šarvet; ne kirvotah pois talvella. Hirven kaklan alla on 25—40 senttimetrin pituni ihopoimu.
Elinympäristö.
Kešällä hirvet šuošitah avoimie alovehie, kušša kašvau äijä nuorie lehtipuita ta tiheitä korkeita ruohoja, kuten hormua. Elukat šyyvväh niise vesikasveja šoilla, joissa, järvissä ta puroissa. Talvella hirvet eletäh havu- ta šekamečissä, kušša on turpie aluškašvillisuš ta äijä puunvešoja. Kovalla pakkasella hirvet muatah lumen alla niin, jotta lumen piällä jiäy vain šäkä ta piä.
Ravinto.
Hirvet ollah aktiivisimpie soŕalla (huomeneš- ta iltahämärällä). Ne šyyvväh puita, tuhjoja (penšaš, puška) i ruohokašvija; talvella ravintoh kuulutah rišut ta puijen košuš (kuori). Kešällä hirvi šyöy rauvuškoivuo, talvella mäntyä. Kešällä hirvet kerätäh ruokua talven varalla, a šentäh ne šuatetah šyyvä jopa 35-50 kilogrammua. Talvella miärä on vain 8-16 kilogrammua. Kaikkieh hirvi šyöy vuuvešša tonnie šeiččemen; täštä 4 tonnie on lehti- ta havupuijen vešoja, noin 1,5 tonnie lehtie, 700 kilogrammua puijen kuorta ta yhtä šuuri oša ruohuo ta pienie tuhjoja.
Šiittymini.
Hirven kiima-aika on šykyšyllä. Isäčyt kisatah emäčyjen čestistä näyttävillä ešityksillä ta ušeičči voitellah keškenäh. Isäččy kuopiu muah "kiimakuopan" ta kušou šiih. Emäččy nuuhtelou kuoppua ta šuattau niise kušša šiih.
Emäččy šynnyttäy kevyällä tahi alkukešällä yhen ili kakši vašua. Vaštašyntynyt vaša painau 11–16 kilogrammua. Ne jiähäh šamalla paikalla noin viikon ajan, hiäššä piilouvutah ruohoh ili tuhjoh. Viikon ijäššä vašat šeuratah emyä. Šilloin ne šyyvväh jo pienien koivujen ta huapojen lehtijä, a ruohoh ei ylletä, šentäh kun niillä on pität jalat. Kontiet ta hukat ollah šuuri uhka vašoilla.
Wp/krl/Asija

Asija on muajilman šuurin manner šekä eläjäluvultah jotta pinta-alaltahki. Šen pinta-ala on noin 44 miljonua nelijökilometrie: 29,4 % muapallon muapinta-alašta ta 8,6 % kokonaispinta-alasta. Asija muuvvoštau yheššä Europan kera Eurasijan manteren. Asijašša eläy 4 miljardie ihmistä, 60 % muapallon rahvašluvušta. Manteren šuurimmat uškonnat ollah islam, buddalaisuš ta hindulaisuš. Pohjasešša Venäjällä on niise hristossanuškuo.
Asijašša šijoutuu muajilman korkein vuorišto, Himalaja. Keški-Asija on kuivua čuurumuata, a Intijan niemimualla on kuumua ta koštieta. Pohjasešša Siperissä on levie yhtenäini havumeččäaloveh, taiga. Pohjasin oša on tundrua.
Wp/krl/Hristossanuško

Hristossanuško (kreikakši "Χριστιανός", latinakši "Christianismus") on avrahamilaini, monoteistini (yksijumalaini) uškonta, muajilman šuurin uškonta ta yksi muajilmanuškonnoista. Šen simvoli on risti ta pyhä kirja Piiplija. Vuotena 2020 hristossanuškolla oli yli 2,4 miljardie kannattajua, ta rissittyhenket muuvvoššettih enämmistö 157 valtijošša. Niise ajanlašku alkau Iisussan Hristossan smietityštä šyntymäštä.
Hristossanuško šynty Palestiinašša enšimmäisellä vuosišualla Iisussan opetukšista, kuten Uuši Šana kertou. Rissittyhenket pijetäh Iisussua Spuassuna ta Jumalan poikana.
Hristossanuškon kolme piäšuuntua ollah katolini ta ortodoksini kirikkö ta protestanttiset kiriköt. Uškonnan tärkeimmät moraliset opetukšet ollah miäritetty kymmeneššä käšyššä.
Hristossanuško Karjalan tašavallašša.
Vuotena 2012 Karjalan tašavallašša 27 % eläjistä kuuluttih Moskovan patrijarkaattih. 62 % oli uškonnottomie, 2 % muita rissittyhenkie ta 1 % protestantteja. Muslimija ta vanhah itämerenšuomelaiseh uškoh kuuluvie oli vähemmin.
Wp/krl/Viena

Viena on Venäjän Karjalan pohjasoša. Šen pinta-ala on 66 935 nelijökilometrie ta eläjäluku 100 000 henkie, kumpasista šuurin osa on venäläisie. Ammuin Viena oli šuomalaisien "laulumua", mistä lukusat virrenkeryäjät löyvvettih vanhoja kanšanrunoloita ta kovottih niistä kanšalliseepossa Kalevala. Eritenki Vienan runokylistä šuatih äijän runoja. Vienašša paissah omua karjalan murrettah, vienankarjalua.
Hallinnollisešti Vienan Karjalan piäoša kuuluu Kalevalan kanšalliseh piirih ta Koštamukšen kaupunkipiirih.
Wp/krl/Aunuš

Aunuš ili Aunukšen Karjala on Venäjän Karjalan šuvioša, kumpani šijaiččou Luatokan ta Onegan välissä itäseššä Karjalašša. Aunukšen runouš ei ole ollenkana niin rikaš kuni Vienan runouš. Aunukšešša paissah omua kieltäh, aunukšenkarjalua, onnakko venäjä on nykyjäh piäkieli niise šielä.
Istorijallisešti Aunuš vaštuau Venäjän čuarikunnan Aunukšen gubernijan kolmie läntistä ujestie ili Aunukšen, Petroskoin ta Povenčan ujestija. Aunukšen Karjalan pohjaspuolella šijaiččija Vienan Karjala tuaš kuulu Arhankelin gubernijah.
Wp/krl/Aunukšen kanšallini piiri

Aunukšen kanšallini piiri on piiri Karjalan tašavallašša Luatokan ili Nevajärven koillisella rannalla, Aunukšešša. Piiriššä asuu 29 300 eläjyä, joišta šuuri osa paištah livvie tahi šuomie. Piirin pinta-ala on 3 988 km²; 90 % pinta-alašta on meččie ta šuota. Länneššä šen viereššä on Pitkänrannan piiri, pohjoisešša Priäšän kanšallini piiri ta ijässä Leningradin alovehen Lodeinoje Polen piiri.
Kunnat.
Aunukšen kanšallisessa piiriššä on 9 kuntua:
Wp/krl/Kalevalan kanšallini piiri

Kalevalan kanšallini piiri on Karjalan tašavallan hallinnollini aloveh, kumpasen piälinna on Uhtuo ili Kalevala. Uhtuon lisäkši piirih kuulutah Vuonnisen, Kepan, Luušalmen, Jyškyjärven ta Borovoin kylien alovehet. Piirin eläjäluku oli vuuvven 2010 väjenlašennašša 8 321 eläjyä, kumpasista 4 529 eli Uhtuošša.
Vuuvven 2002 väjenlašennan mukah vuotena 2002 46.7% Kalevalan piirin eläjistä oli karjalaisie, 41 % venäläisie ta 11 % valkovenäläisie ta ukrainalaisie. Vienan runokylät šijaitah osittain piirin alovehella.
Kunnat.
Kalevalan kanšallisešša piiriššä on 4 kuntua:
Wp/krl/Priäšän kanšallini piiri

Priäšän kanšallini piiri on piiri Aunukšešša Karjalan tašavallassa. Priäšän kanšallisen piirin viereššä ollah pohjoisešša Kontupohjan piiri, ijäššä Onieganrannan piiri, šuvešša Leningradin aloveh ta Aunukšen kanšallini piiri, lounahašša Pitkänrannan piiri ta luotehešša Šuojärven piiri. Piirin pinta-ala on 6 389 nelijökilometriä ta vuotena 2010 šiellä oli 16 882 eläjyä. Ašukkaišta 36,8 % oli karjalaisie, 6,3 % šuomelaisie, 46,1 % venäläisie ta 10,8 % muita.
Kunnat.
Priäšän kanšallisešša piiriššä on 7 kuntua:
Wp/krl/Šuomen kieli

Šuomen kieli (šuom. suomi, suomen kieli) kuuluu uralilaisen kieliperehen šuomelais-ugrilaisen kielijoukkuon itämerenšuomelaiseh okšah. Še on šuurin itämerenšuomelaini kieli ta šitä pakajau 5,5 miljonua ristikanšua piäasiešša Šuomešša. Pohjoisešša Ruočissa ta Norjašša puhutut meänkieli ta kveni voijah pityä omina kielinä tahi šuomen kielen murtehina.
Šuomen kieli on karjalan kielen lähin šukulaini ta muissuttau šitä šanaššollisešti. Onnakko šuomešša on äijä ruoččalaislaihinoja, šentäh kun Suomi oli šatoja vuosie Ruočin vallan alla.
Wp/krl/Šuvi-Karjala

Šuvi-Karjala on muakunta Šuomešša. Šen piälinna on Lappeenranta. Muakunnan pinta-ala on 6 872,10 nelijökilometrie, ta šielä on 127 248 eläjyä.
Wp/krl/Napoleon I

Napoleon I ili Napoléon Bonaparte (15. elokuuta 1769 Ajaccio, Korsika – 5. oraškuuta 1821 Longwood, Saint Helena) oli Ranškan keisari vuosina 1804–1814 ta vuotena 1815. Hiän nousi valtah Ranškan šuuren vallankumoukšen jälkeh ta halličči šuurta alovehta Länši- ta Keški-Europašta. Šilloin hänen valtakunta oli šuuruolta, armijalta ta rahvašluvulta Europan šuurin Riiman imperijan jälkeh. Vuotena 1815 hänet karkotettih Saint Helenan šuareh.
Wp/krl/Belomorskin piiri

Belomorskin piiri on piiri Karjalan tašavallassa Vienašša. Še šijaiččou tašavallan itäošašša Vienanmeren rannalla ta yltäy ijäššä Karjalan tašavallan-Arhankelin alueen rajalle. Karjalan tašavallašša piirin rajoina ollah šuvešša Segežan piiri, lounahašša Mujehjärven piiri, länneššä Kalevalan kanšallini piiri ta pohjoisešša Kemin piiri. Piälinna on Šuomua. Piirin pinta-ala on 12 982 nelijökilometrie ta väkiluku 24 000 eläjyä. Piiriššä ilmeštyy paikallišlehti "Belomorskaja Tribuna".
Kunnat.
Belomorskin piirissä on 5 kuntua:
Wp/krl/Kuikka

Kuikka ("Gavia arctica") on šuurikokoni veješšä eläjä kuikkalintu, kumpasen nimi tulou šen iäntelyštä.
Koko ta näkö.
Kuikka on 58-73 senttimetrin pituni ta 2-3 kilogramman painoni vesilintu, kumpasella on harmua piä, mušta kulkku, valkie vačča ta valkieruutuni šelkä muššalla pohjalla. N'okka on harmua ili halie ta tikarin muotoni. Kuikka muniu oraškuun puolivälissä kakši jiäliččyä. Isäččy ta emäččy hauvvotah jiäliččie kaikkieh 27-32 päivyä. Pojat opaššutah lentämäh kahen kuun ijäššä.
Elinaloveh.
Kuikka eläy pohjosešša Eurasijašša. Še pešiy koko Šuomen alovehella ta šuurešša ošašša Pohjos- ta Keški-Venäjyä. Toičči še ekšyy pešimäh Al'askah. Šuomešša pešiy 11 000-13 000 parie kuikkie, mi on 60 prosenttia Europan alovehella pešijistä kuikista.
Rahvahanperinneh.
Ammuin kuikkua on pijetty noitalintuna, kumpasen n'okašta luajitut nuolenterät ei varattu mitänä taikoja eikä noituja. Tietäjät ušeičči kanneltih mataššah kuikan šulkie. Taikakonštija tietäjät ta käyttäjät meččämiehet kuletettih kontienhampahie, kiärmehenrašvua ta muuta taikatavarojah kuikašta luajitušša omituisen näköseššä puššissa. Kuikka ta šen lähini heimolaini ruškiekupukuikka šamoin porotettih pahoja voimie.
Vanhoissa uškomukšissa mua luuvvah muvašta, jonka kuikka tuou mereštä. Šeuruavan on kerton šuištamolaini runonlaulaja Elessei Valokainen (Valokaini) vuotena 1908:
»Kuikka ol' merel, ilma ol' sumu. Saatanan hengi ilmestyv kuikall: "Miks sinä olet teäl merel?" Kuikka sano: "Minä olen vesilintu, teälhä mie olen olijagi merel." - "No mitä sie teäl olet merel olija, ku ei ole meil moata?" - "Mistäs sitä moata, ku ei sidä ole olemasgi!" - "Onha sitä moada meren pohjas, Ku sinä olet vesilintu, ni käy etsimäs meren pohjas!" Kuikka mänöö meren pohjaa, tuo moata ńokassaa. Hänel ei jeä ku vähä tulles, vesi huuhtoo. Saadana hengi sano: "Mäne vielä, toisen kerran käy, tuoba vähä enembän moada sieltä!" (Kuikka toi.) "Mänehö viel, opi tuua vielä enembi!" Kuikka kävi kolmanten kerran, toi vähä enembän. Hyö tehtiin yks moaosuus merel ja eletäh.
Sattui Jumalan hengi sih hejän joukkoo. "Mistä työ täh oletta moata soanu?" - "Kuikka kävi merenpohjas." - "No käyää täs yhes rakentamaa, ku tät moada on meil!" Jumala tiiostaa, eikös olis moada enembää. "Eigö moada salattu minne?" Pahahengi pisti moada suuh, omaks moaks olis erottanu. Jumala vain sano: "Moada pitää olla enembi, ei ne täh männy." Pahahengi vannoitše: "Ei sidä ole enembeä". Häin sit tiiustaa, et on: "Augoa suu"! Sielä on hänen sogoš (poskes). "Katšo, onha teäl, mitä vannoit, ettei ole moata." Hän sylgöh moat päin pohjoseh. Siih kazvaa kiviä, kal'l'ioi, vuoria. Kävää sidä moada val'l'entamoa.»
Wp/krl/Pihlaja

Pihlaja ili pihjala on ruušukašvien heimoh kuuluja puu tahi tuhjo (penšaš), kumpani kašvau luonnonvarasena šuurešša ošašša Europpua ta Pohjos-Aasijua. Šuomešša še on hyvin ylehini. Pihlajalla on valkiet kukat, punaiset marjat ta hieno šyyškarva. Kašvin marjua ta toičči koko kašvie kučutah Karjalan šuvisemmilla šeutuloilla "räpinä"kši.
Pihlaja oli muinasšuomelaisien pyhä puu, ošakši šikši, jotta še šuatto kašvua toisen puun lomašša: "Pyhät on pihjalat pihalla, pyhät okšat pihjaloissa, pyhät lehvät oksasissa, marjaset šitäi pyhemmät."
Wp/krl/Kärkettäjälintu

Kärkettäjälintu ("Caprimulgus europaeus") on kärkettäjien heimoh kuuluja lintu. Še on liikkehellä piäašiešša yöllä ta on harmuan, muššan, ruškien ta ruošmienkeltasen kirjava. Šilmät ollah šuuret; muštanruškie n'okka on pieni, a kero šuuri. Linnun pituvuš on 24–28 senttimetrie, šiipien kärkiväli 52–59 senttimetrie ta paino 56–85 grammua. Pešän še luatiu muah ta šyöy itiköitä. Elinpaikkoja ollah harvapuiset, peskupohjaset mäntykankahat ta kallivoalovehet.
Kärkettäjälintuo on ylen jykie nähä, ka helppo kuulla. Šen rukin iäntä muissuttaja, helpošti tunnettava kiimaiäni "rrrrrrrrUrrrrrrrrrrrrrrrrrrUrrrrrrrrrrUrrrr..." kuuluu kešäyöššä pitkien matkojen piäh. Onnakko kärkettäjälintu on harvinaistumašša ta mašinat šurmatah ušein teillä lepyävie kärkettäjälintuja.
Ennein on ušottu, jotta kärkettäjälintu imöy maituo vuohista, kut šentäh tultih šokeiksi; šiih vihjuau niise linnun tietehellini nimi "Caprimulgus", mi merkiččöy vuohenlypšäjyä.
Wp/krl/Artur Parfenčikov

Artur Parfenčikov (, šynt. 29. pimiekuuta 1964 Petroskoi) on Karjalan tašavallan nykyni piälikkö (šykyšyštä 2022 šuaten). Hänet miärättih virkuateköväkši piälikökši, kun hänen ieltäjä, šuomelaistaustani Aleksandr Hudilainen eroi vuotena 2017. Myöhemmin šamana vuotena Parfenčikov valittih tehtäväh vualeilla, kumpasissa hiän šai yksinkertasen iänienämmistön. Onnakko Ylen mukah Karjalan tašavallan kanšalaisien luotto Parfenčikovih on heikko.
Parfenčikov on šyntyn 29. pimiekuuta 1964 Petroskoissa. Aijemmin hiän on ruatan mm. Venäjän ulošottoviraššon johtajana. Parfentšikov harraštau urheiluo ta hänellä on kakši lašta.
Wp/krl/Renki

Renki ili vietra (ven. "ведро", vedro) on piältä kahallini, kahvallini aštie veillä ili muulla neštiellä. Renki on ušeičči luajittu puušta tahi metallista, nykysin niise muovista. Renkin ylehisie kokoja ollah 3, 5 ta 10 litrua.
Wp/krl/Šuistamo

Suistamo on kylä Karjalan tašavallan Šuojärven piirissä, Loimolan kunnašša, aijemmin Šuomeh kuulunuolla alovehella Suistamojärven rannalla. Enšimmäini maininta kyläštä on XV vuosišualta, ta vuotena 2013 kyläššä oli 81 eläjyä. Karjalan tašavaltah aloveh on kuulun vuuvvešta 1944 etehpäin.
Suistamošta oltih kotosin monet kuulusat runonlaulajat: Iivana Onoila, Matjoi Plattonen ta Pedri Shemeikka. Suistamon vanhalla kalmismualla ollah Onoilan ta Plattosen hauvat.
Wp/krl/Loimola

Loimola on kylä ta mualaiskunta Karjalan tašavallan Šuojärven piirin länšiošašša, aijemmin Šuomeh kuulunuolla alovehella. Ennein vuotta 1944 kunnan aloveh kuulu Šuomen Suistamon, Korpiselän ta Soanlahen i Šuojärven, Ilomančin ta Impilahen kuntih. Nykyni kunta muuvvoššettih vuotena 2006, kun entiset Leppäšyrjän, Loimolan ta Piičjoven kylähallinnot ta oša Vegarukšen kylähallinnošta yhissettih.
Loimolan sussietoja ollah Porajärvi, Naistenjärvi ta Šuojärven kaupunki Šuojärven piirissä, Salmi, Impilahti, Läskelä ta Harlu i Pitänrannan kaupunki Pitänrannan piirissä, Värččilä Sortavalan piirissä ta Tohmajärvi, Ilomančči ta Joensuun kaupunki Šuomešša. Vuotena 2021 kunnašša oli 1619 eläjyä, a miärä oli laškušša.
Kylät.
Käsnäšelkä, Leppäšyrjä, Leppäšyrjän ašemakylä, Loimola, Piičjoki, Roikonkoški, Soanlahti, Suistamo, Suistamon ašemakylä, Tolvajärvi, Vegarus.
Wp/krl/Porajärvi

Porajärvi (paikallisella murtehella "Porarvi", ) on kylä ta mualaiskunta Karjalan tašavallan Šuojärven piirissä. Še šijaiččou Suunujoven varrella 80 kilometrie Šuojärveštä pohjaseh. Kešuškylän lisäksi kuntah kuulutah Koštamukšen ta Humariinan ašutukšet i Šoutujärven kylä. Vuuvven 2010 väješšönlaškennašša kunnašša oli 3061 eläjyä, kumpasista 65 prosenttie oli kanšallisuoltah venäläisie, 13 prosenttie karjalaisie, 13 prosenttie valkovenäläisie ta 2 prosenttie ukrainalaisie.
Porajärven kunnan pinta-ala on 4 935,46 nelijökilometrie. Šen sussietoja ollah pohjasešša Mujehjärven piirin Lentieran ta Šukkajärven, koillisešša Karhumäjen piirin Puatenen ta Čopinan, kuakošša Kontupohjan piirin Hirvahan ta šuvešša Suojärven piirin Naistenjärven ta Loimolan kunnat i länneššä Šuomi. Pinta-alasta 99,4 prosenttie on meččyä. Maisemua leimatah luotehis-kuakkošuuntaset harjut ta niijen välissä olijat šuot.
Koko Porajärvi kuulu lyhyön aikua Šuomella vuosina 1919-1921. Länšioša liitettih Šuomešta Venäjäh vašta jatkošovan jälkeh vuotena 1944.
Wp/krl/400-lugu

400-lugu oli vuosišata.
Wp/krl/Isaac Newton

Sir Isaac Newton (julianisen kalenterin mukah 25. talvikuuta 1642 – 20. šulakuuta 1726, gregorijanisen kalenterin mukah 4. pakkaiskuuta 1643 Woolsthorpe-by-Colsterworth – 31. šulakuuta 1727 London) oli enklantilaini fiisikko, matematikko, astronomi, kullanluatija ta filosofi. Newton loi peruštan klassillisella mehaniikalla tevokšeššah "Philosophiae Naturalis Principia Mathematica" vuotena 1687. "Principiašša" Newton ešitteli painovoima- ta liikehlakih. "Principiata" pietäh Keplerin 1600-luvun alušša alottaman tiijollisen vallankumoukšen kohokohtana. Newtonie pietäh Gottfried Leibnizin rinnalla differentiali- ta integralilašennan kekšijänä.
Wp/krl/Argentiina

Argentiinan tašavalta tahi Argentiina (esp. "República Argentina") on tašavalta šuvisešša Šuvi-Amerikašša. Muan pinta-ala on 2 780 400 nelijökilometrie ta väkiluku 44 694 198 eläjyä. Šen piälinna on Buenos Aires. Virallini kieli on espanja.
Wp/krl/Australija

Australija (engl. "The Commonwealth of Australia") on valtivo šuvišella pallonpuoliškolla. Muan pinta-ala on 7 741 220 nelijökilometrie ta väkiluku 23 401 892 eläjyä. Šen piälinna on Canberra. Virallini kieli on englanti.
Wp/krl/Bangladeš

Bangladeš on valtivo šuvišešša Aasijašša. Muan pinta-ala on 143 998 nelijökilometrie ta väkiluku 163 654 860 ašukasta. Šen piälinna on Dhaka. Virallini kieli on bengali.
Wp/krl/Brazilija

Brazilijan federatiivini tašavalta (esp. "República Federativa do Brasil") eli Brazilija on Šuvi-Amerikan šuurin valtivo sekä šuuruoltah että eläjäluvultah. Muan pinta-ala on 8 514 877 nelijökilometrie ta väkiluku 202 656 788 ašukasta. Šen piälinna on Brasília. Virallini kieli on espanja.
Wp/krl/Jegipti

Jegiptin arabitašavalta tahi Jegipti (arab. مصر‎, Miṣr) on valtivo Pohjoiš-Afrikašša. Muan pinta-ala on 1 001 450 nelijökilometrie ta väkiluku 97 041 072 ašukasta. Šen piälinna on Kairo. Virallini kieli on arabija.
Istorija.
Muinani Jegipti oli ykši muajilman enšimmäisištä korkiekulttuureišta. Šitä hallittih faraonit.
Wp/krl/Ispanija

Ispanijan kuninkaškunta (esp. "Reino de España") ili Ispanija on kuninkaškunta lounaisešša Europašša. Muan pinta-ala on 504 645 nelijökilometrie ta väkiluku 46 550 000 eläjyä. Šen piälinna on Madrid. Virallini kieli on espanja.
Wp/krl/Etiopija

Etiopijan demokrattini federatiivini tašavalta (amh. ኢትዮጵያ, "Ityop̣p̣əya") eli Etiopija on valtivo itäišeššä Afrikašša. Muan pinta-ala on 1 104 300 nelijökilometrie ta väkiluku 109 224 414 eläjyä. Šen piälinna on Addis Abeba. Virallini kieli on amhara.
Wp/krl/Avaruš

Avaruš, kosmossi (muinaiskreikkalaisešta κόσμος-šanašta, ”Muajilma”) on piäošin tyhjyš Muajilman ilmakehän ulkopuolella. Leviekkäli tunnettujen käsitykšien vaštah, avaruš ei ole vain tyhjyš: šiinä on tähtienvälini aineh (enimmäkšeh pienitiheykšiset vetypilvet, molekulit, pölyhiukat), avaruššätiet ta šähkömagniittini šäteily šekä hipotettini pimie aineh. 
Raja.
Tarkkua rajua Muapallon ilmakehän loppumisen ta avaruon alkamisen välillä ei ole, šentäh kun ilmakehän tiheyš vähitellen harvenou muaperäštä kaipaštuon. Ei ole yhtenäistä arveluo, mitä voit kaččuo avaruon alun faktoriksi. 
Kanšainvälini ilmailufederatijo miäräsi ilmakehän ta kosmossin välisekši työrajakši 100 km korkevuon (Karmanin raja), šentäh kun tällä korkevuolla aerodinamisen noštovoiman luomisekši on välttämätöintä, jotta lentovälineh liikkuis enšimmäisellä avarušvauhilla, a šen takie lentoliikkehen merkityš katou.
Mistä avaruš alkau?
• 8,2 km merenpinnašta – Kuolomanraja, min yläpuolella ilman happimiärä ei riitä eloššapisymiseh.
• 8,848 km – Muapallon korkein kohta Everest-vuara – korkiemmalla et piäše aštumalla avaruoh.
• 10–12 km – Troposferin ta stratosferin raja (tropopaussi).
• 80,45 km (50 mailie) – Avaruon raja Yhyšvaltojen ilmašotavoimissa. NASA piteliytyy Kanšainvälisen ilmailufederatijon rajua 100 km.
• 100 km – Virallini kanšainvälini ilmakehän ta avaruon välini raja – Karmanin raja (raja aeronautiikan ta kosmonautiikan välillä). 
• 110 km – Revontulien alin raja.
• noin 400 km – Kanšainvälisen avarušašeman kiertoratan korkevuš. 
• 35 786 km – Geostationarini kiertorata. Tällä ratalla olija sputnikki aina pisyy paikallah ekvatorin šuhteh.
• 320 000 km – Yksi Lagrangen pistehistä, missä Muan ta Kuun vetovoimat ollah yhtä šuuret.
• 401 056 km – Absol’uuttini korkevuon ennätyš, missä oli ihmini (Apollon-13 14. šulakuuta 1970).
• 149 597 870 km – Taival Muašta Aurinkoh. Tämä väli on taipalehien mittana Aurinkokunnašša, šitä šanotah astronomisekši yksikökši. Valo kulkou šen matan noin 500 sekunnissa.
Aurinkokunta.
Aurinkokunnašša avaruš šanotah planettojen välisekši avaruokši, mi vaihtuu tähtien väliseh avaruoh päivänšeisatukšen heliopaussirajoissa.
Wp/krl/Syväin

Syväin on elin, kumpane isoh da pieneh verenkierdoh pumppuau verda. Kaikilla kehittynyölöillä lajiloilla on syväin. Nizäkkähillä syväin on ryndähien sizälissä ondelos kouhkojen välizessä välikohassa. In'ehmizen syväin on kaldevun vähäzen hurualpäi da suurin kohta siidä on rungan hurualla puolella. Täyzi-igähizen in'ehmizen syväin on 250-350 grammua jygie, a hyväs kunnos olevan sportuiččijan syväin onnuako ollou vie jygiembäne. 
In'ehmizen syväin.
Syväin on onzi elin, kumbasel on lihasta seinät. Sen ulgopuolembazin kettu on syväinlihasta ymbäril olija kaksilehtine sivekudondahine kate libo perikardium libo syväimenkate. Syväimenkattehel sizälissä on lehti, mi rippuu lihaskuvoksen nivehes libo myokardiumis da ulombazin lehti rippuu sivekudontahizen ymbäril olevissa kuvoksissa. Perikardiumin lehet vaihtuakseh toine toizeksi izombazien verisuoniloin allus. Ulombazinta lehtie kučutah parietualizeksi leheksi (lat. lamina parietalis pericardii) da sizembäzindä viskerualizeksi leheksi libo epikardiumiksi (lat. lamina visceralis, epicardium).
Ulombasta lehtie vahvistau nivekudontahine kate, mi syväimen koguo koittau rajottua da syväimen lihaksien syylöistä estiä liigua venyndiä. Syväimen kattehen lehtilöin välih jiäy syväinkattehen ondelo, mi on kaida ondelo täyzi libeviä nestettä. Se ruadau pienemmäksi kitkua syväimen ruadies. Syväinlihasta kattau sizälissä syväimen sizembäni kettu libo endokardium, nivekuvoksen da listukuvonduksen yhteh käyves. Se on hediaigazes kosketukses vereh näh. Syväimen lepättäjät ollah ruppie endokardiumissa. A tämän täh tulehus endokardiumissa suattau levitä syväimes läppihgipäi da vigahizie lepättäjie synnyttiä. 
Syväin on jagavun n'el'l'äh ondeloh: oigieh da huruah edehizeh dai oigieh da huruah kammivoh. Kui veri juoksou syväimehpäi ainos enzimäzen hiän juoksou edehizeh, sid juoksou siiriči lepättäjie samal puolel kammivoh da sieldä iellehpäi verenkierdoh. Ainos veri juoksou syväimeh laskimuomyö eli veenua myö da poispäi hiän lähtöy sie valdimuo eli arteriua myö. Edehizen merkičys pumppuamisruadiessa on pikkarane, normualis ruadieshai veri juoksou suonispäi kammivuo kohti eigo nikui tirpa azettuo edehizeh. Vain voimallizessa ruadiessa edehizen pumppuamizella on merkičystä.
Wp/krl/Karjalan flora ta fauna

Karjalan elukka- (fauna) ta kašvimuajilma (flora) on vielä šuhtehellisen nuori, še on muotoštun jiäkauven jälkeh 10-15 tuhatta vuotta takaperin.
Fauna.
Imettäjät.
Kaikkieh Karjalan tašavallašša eläy 63 lajie imettäjie. Monet niistä, esimerkikši n'orppa, šiipiorava ta korvalepakko on pantu Ruškieh kirjah. Karjalan jokiloissa voipi nähä majavan rišupešie. Kanadanmajava, šamoin ontratta ta amerikannorkka ollah akklimattisointujie Pohjois-Amerikan faunan eläimie. Šupikoira šamoin ei kuulu Karjalan kantaeläimih, še on rovultah Loittoisijäštä. 1960 vuosilopušta Karjalašša alko ilmeštyö meččäšikoja, šuvipiirilöih pistäytyy meččäpukki. Voit tulla vaštah kontie, ilveš, mäkrä ta hukka.
Linnut.
Karjalašša eläy 285 lintulajie; niistä 36 on pantu Karjalan Ruškieh kirjah. Kaikista enämmän lintuloista on varislintuja. Tullah kohta meččälinnut (riištalinnut) – pyy, tetri, meččikana, meččo. Joka kevät Karjalah lämpimistä maista lennetäh hanhet. Petolintuloista on pöllö, haukka, muakokko ta šuohaukka. Šamoin eläy 40 parie harvinaista merikotkua. Vesilintuloita ollah šorša, kuikka, vikli (rantačipi), šuuri miärä lokkie ta kaikkein šuurin Karjalan šorša – huahka, min lämpimät höyhenet ollah hyväššä arvošša. Vuašnoi mainita on niise šotka, kumpasen jiäličäštä karjalaiset ušottih ammuin muajilman muuvvoštunehen – onnakko eryähissä versijoissa muajilman luoja onki kuikka ili muu vesilintu.
Muut.
Kičertäjälajit Karjalan alovehella ollah kyykiärmis, muštamato, vaškičča ta čičiliušku. Kešällä ympärillä on šuuri miärä čakkua (mäkäryä): šiäštä, polttajaista, monta puarmalajie: tavallini puarma, kultašilmä, šajepuarma, hirvipuarma, harmuapuarma. Karjalan šuvipuolešša on punkkija. Karjalašša voit nähä harvinaista ritariliipukkaista.
Flora.
Šamoin kuin elukkamuajilma (fauna), Karjalan kašvimuajilma (flora) on muovvoštun ei niin ammuin: 10-15 tuhatta vuotta takaperin. Šuurin piirtein še on havumeččä, pohjaseh päin – männiköt, šuveh päin – männiköt ta kuušikot. Havumeččien piälajit ollah mänty ta kuuši. Harvaseh pohjoispuolella vaštah tulou šuomenkuuši ta šuvešša siperinkuuši. Tosi harvinaista on tiälä lehtikuuši (Iänisniemellä ta Arhankelin alovehen rajalla). Lehtipuita on levinnyn Karjalan meččih eri lajie: hikikoivu, rauvuškoivu, huapa, harmualeppä, muutoma laji pajuo. Šuurin piirtehin Karjalan šuviošašša, harvemmin keškiošašša, ušein ryhmittäin, jokien ta purojen varšilla, järvien rannoilla, märissä ta šuottunehissa paikoissa kašvau tervaleppä (niitä löytyy paikoittain Pohjois-Karjalaššaki), a lehmuš, karčakka ulmušpuu, šilie ulmuš, terävälehtini huakka kašvetah alamečäššä, yksityisinä puina tai ryhmittäin Karjalan šuvipuolen vil'l'avalla mualla.
Karjala on marjamua. Tiälä kašvau puola, mussikka, hillo, juopukka, karpalo. Mečäššä kašvau vavarno (malina) kuin luonnon niin ni villimarjana mi on levinnyn kylien pihoista. Šuvi-Karjalašša runšahašti kašvau meččämanšikka ta viinimarja. Tavallista on, jotta mečäššä kašvau kataja. Ei ole harvinaista tuomi ta pakačinpuu. Harvoin voi tulla vaštah ruškie kalina. Perimmäiseššä Lounais-Karjalašša (Luatokan Karjalašša luoteisošašša) erittäin harvinaisena löytyy pähkinäpenšaš.
Wp/krl/Onega

Onega ili Onegajärvi, eryähičči niise Iänini (, "Оне́го", vepsäksi "Änine", aunukšenkarjalakši "Oniegu", ) on Europan toisekši šuurin järvi Luatokan jälkeh.
Yleistietoja.
Onega šijaiččou Luoteis-Venäjällä ošittain Karjalan tašavallan i Leningradin ta Vologdan alovehilla. Järven pinta-ala on 9690 km² ta šuarineh še on 9720 km². Šen keškišyvyš on šiinä 30 metrie ta šyvin kohta on 120 metrie. Onegajärvi on 248 km pitkä ta 90 km levie. Še on muajilman šuurimpien järvien luvettelošša 17. paikalla. Šokšan ta Šoutjärven pohjoispuolella on noin 30 km pitkä ta yli 100 metrie šyvä hauta. Onegajärvi laškou Šyvärin kautti Euroopan šuurimpah järveh Luatokkah.
Onegah laškou melkein 50 jokie. Niistä tärkeimpie ollah Vitegra, Suunujoki, Vodlajoki, Šuojoki, Lohijoki ta Megra. Onegajärveštä ottau alkuh vain yksi joki – Šyväri. Järven šuurin šuari on Šuuri Kliimonšuari (149 km²), kumpani šijaiččou Oneganiemen eteläpuolella. Toisie šuarie ollah Šuuren Kliimonšuaren länšipuolella olija Lelikovski, rakennušistorijallisen musejon takie šuosittu matkailušuunta ta Kižin šuari šekä Kontupohjalahen šuulla olija Suisaari.
Nimen alkuperä.
Venäjän kirjallisuon aikasissa muistomerkkilöissä järvie mainitah kuin Onego. Paikannimen merkityš on tuntomatoin. Višših še on ammuni, šuomeniellini nimi.
On olomašša paikannimen alkuperän muutoma šelityš:
– Akademikko Andreas Sjögren tuottau järven nimen šuomelaisešta ääni-šanašta (iänneh, iäni), täštä tulou “kuuluja, melusa järvi”.
– Filologi Aleksandr Pogodin šelittäy paikannimen saamelaisešta agne (čuuru) + jegge (tašanko).
– Professori Irma Mullonen on šitä mieltä, jotta järven nimi voi tulla saamelaisešta äne- ta šuomelais-ugrilaisešta änine/äniz -šanoista, mi merkiččöy “šuuri, merkittävä”.
Kašvimuajilma ta eläimistö.
Onegajärven matalat rannat ollah šuottunuot ta jouvutah vejen valtah, konša šen taša noušou. Järven rannoilla ta šuarilla kaislikoissa ta ruohikoissa pešitäh šoršat, hanhet ta jouččenet. Rannanlähisellä alovehella kašvau koškematoin tihie taiga. 
Eryähičči Onegalla šuau nähä hylkehie.
Onegajärveššä eläy 47 kalalajie ta šelkärankattomien eläimien monta lajie. Kaloista eniten kalaššetah 17 lajie: mujehta, kuorehta, šiikua, lohta, nierieštä, matikkua, kuhua, šärkie, kiiskie, ahventa, lahnua, haukie, šäynyätä, harjušta, korpijaista, šalattie ta ruutanua. Harvinaisukšie ollah šampi, sterletti ta järvilohi.
Talouvellini merkityš.
Onegan rannoilla ollah Karjalan tašavallan piäkaupunki Petroskoi, kaupunkit Kontupohja ta Karhumäki i Povenčča-pos’olka. Onegajärvi on kanavien kautti yhteyveššä Vienanmereh, Itämereh ta Volgan kautti Kaspijanmereh. Niin, kanavien ta jokien verkošton kautti tavaroja Petroskoista voit lähettyä vaikka mih muah Šakšašta alkuan Iranih šuaten. Järven rannoilla on kakši šatamua (Petroskoissa ta Karhumäješšä), viisi laiturie (Kontupohjašša, Povenčašša, Šalašša, Vitegrašša, Voznesenjašša) ta monieš pyšäkeh. Avovesikautena muutoma kerta päiväššä Petroskoi–Kiži- šekä Petroskoi–Velikaja Guba -reissuilla kuletah turistilaivat ta “meteorit”. Šen lisäkši matkuštajalaivat kuletah Petroskoi–Šala-reissulla.
Wp/krl/Kalevalan kanšanteatteri

Istorija.
Kalevalan kanšanteatteri on Karjalan vanhimpie omatoimisie teatterija. Teatterin istorija ottau alun 1930-luvulta. Šiih aikah kaikki teatterin esitykšet oltih šuomen kielellä. Vuotena 1959 Kalevalan teatterikerho piäsi Neuvoštoliiton šuan parahan omatoimisen kollektiivin joukkoh ta 18. talvikuuta šillä oli myönnetty kanšanteatterin arvo. Šiitä šuahen tätä päivyä on pietty teatterin virallisena šyntymäpäivänä. Karjalan kielen atkiivisen elvytyštoiminnan alottuo 1990-luvulla Kalevalan teatteriki alko käyttyä karjalan kieltä. Ohjelmistoh otettih venäjän- ta šuomenkielisie näytelmie, mit kiännettih karjalan kielellä.
Teatterin johtajat.
Jalmari Parkkinen
Anisja Denisova
Valentina Saburova (1980-...)
Näytelmät.
M. Dudarev "Ilta"
K.Mäntylä "Raššuaja"
J. Rugojev "Samovuara"
M. Lado "Elämän touhuo"
F. Bul'akov "Akkojen naimapuuhat"
V. Gorkin "Rakkahuš ta kyyhkyset"
V. Gorkin "Uhtuon katrilli"
 Vuotena 2019 Kalevalan kansanteatteri täyttäy 60 vuotta. Pruaznikkapäiväksi arrtistat valmistau uutta näytelmyä " Kummalliset hiät" Robin Howdmanin käsikirjoituksem mukah
Wp/krl/Ukrainan kieli

Ukrainan kieli (ukrainakši "украї́нська мо́ва, ukrajins′ka mova") on indoeuroppalaini kieli, kumpani kuuluu yheššä rutenin, valkovenäjän ta venäjän kera slavilaisien kielien itäslavilaiseh huarah. Šitä pakajau noin kakši kolmašošua Ukrainan eläjistä, noin 33 miljonua ristikanšua. Näilläh še on muajilman 44. puhutuin kieli.
Ukrainua kirjutetah kirillisellä kirjaimikolla.
Puhuma-aloveh.
Ukraina on virallini kieli Ukrainašša ta tunnuššamattomassa Transnistrian valtijošša. Ukrainašša še on muan ainuo virallini kieli, ka Transnistriašša virallisie kielie ollah lisäksi moldova ta venäjä. Slovakian, Puolan, Unkarin ta Serbian rutenie pijettih ammuin ukrainan murtehena, onnakko nykyjäh še lašketah omakši kielekšeh.
Kielioppi.
Ukrainan kieleššä substantiivit, pronominit ta numeralit taivutah šeiččemeššä šijašša. Verbit taivutah kolmešša aikamuuvvošša ta kahešša aspektissa. Šanajärješšyš on vapua, ka ylehisin malli on subjekti-verbi-objekti.
Wp/krl/Volodymyr Zelenskyi

Volodymyr Oleksandrovyč Zelenskyi (šynt. 25. pakkaskuuta 1978 Kryvyi Rih, Ukraina, Neuvoštoliitto) on Ukrainan presidentti, kumpani alotti virašša oraškuušša 2019. Zelenskyi on koulutukšeltah lakimieš, ka ennein presidentiksi valintua hiän on toimin koomikkona, käsikirjuttajana, näyttelijänä ta ohjuajana.
Zelenskyi on tauštaltah jevrei ta hänen muamonkieli on venäjä; ukrainua hiän opaštu vašta aikuhisijällä. Venäjän hyökättyö Ukrainah 24. helmikuuta 2022 hiän on nouššun ukrainalaisien vaštahpanon simvoliksi.
Wp/krl/11. pakkaiskuuta

11. pakkaiskuuta uuvven kalenterin mukah on 11. päivä. Vuuvvešta on jälellä 354 päivyä (355 päivyä lisäpäivävuotena).
Kuolluot.
1991 – Carl David Anderson, (s. 1905)
Wp/krl/12. pakkaiskuuta

12. pakkaiskuuta uuvven kalenterin mukah on 12. päivä. Vuuvvešta on jälellä 353 päivyä (354 päivyä lisäpäivävuotena).
Kuolluot.
1976 – Agatha Christie, (s. 1890)
Wp/krl/13. pakkaiskuuta

13. pakkaiskuuta uuvven kalenterin mukah on 13. päivä. Vuuvvešta on jälellä 352 päivyä (353 päivyä lisäpäivävuotena).
Kuolluot.
1941 – James Joyce, (s. 1881)
Wp/krl/Kanšojenvälini alkuperäiskielien vuoši

YK:n yleiskokouš on ilmottan vuuvven 2019 Kanšojenvälisekši alkuperäiskielien vuuvvekši ta on kehottan kulttuuri-, tieto- ta koulutušjärještyö UNESCO valmistautumah šen viettoh.
Wp/krl/Kallivopiirroš

Kallivopiirrokšekši koko muajilmašša šanotah kuvie, mit on hakattu kiven pintah. Šemmosie kuvie on Aasijašša, Europašša, molommissa Amerikoissa, Afrikašša ta Australijašša. Karjalaiset kallivopiirrokšet ollah melko vanhat. Niillä on vähintäh 5-6 tuhatta vuotta. Karjalašša kallivoset pyhät paikat aina oltih kaunehimmissa paikoissa.
Entiset taitomiehet elettih Vienan meren rannikolla, Uikujoven šuušša, Onegajärven itärannan niemissä ta šuarissa. Juštih näillä paikoilla arheologit löyvetähki kvarccillä kiveh hakattuja ihmisien, elukkojen, taivahan valottajien ta tuntomattomien (voit olla lentäjien) objektien kuvie.
Vienan meren kallivopiirrokšet.
Vienan meren kallivopiirrokšet ollah Bolšoi Malinin, Erpin Puvas ta Šoirukšin šuarissa. Entiset tämmöset kuvat ei oltu šuuret, kovoltah 20-50 šenttie ta oltih ihan vesirantasešša vain löytyy kuiteinki ni 3,5 m. pitusie jättiläishirvien kuvie. Vienan meren kallivopiirrokšet tavallisešti ollah realistiset. Ne kuvatah venehie šekä tyhjie, jotta miehistön kera. Šielä näkyy hirvi-, lintu- tai hylehmečäššyštä. On kallivopiirrokšien joukošša taistelukompositijoitaki. Piirrokšešša aina on aštuja, hiihtäjä taikka venehellä kulkija ihmini. Vielä ihmini erähissä kuvissa on piirretty taistelijana, mečäštäjänä taikka pläššijänä. 
On tiälä omie piessojaki. Šoirukšin šuarešša loivalla kallivolla on hakattu kahekšan ihmisen oikien ta vašeman jalanjälkie. Ne jälet viijäh kaikkein šuurimman Piessan kuvan luo. Metrin šuuruošša šivukuvašša Piessalla on tavallista šuuremmat yksi käsi ta yksi jalka ta šukupuolielimet.
Monie vuosie Besovi Sledki-kylän eläjät piettih tätä kallivuo pyhänä paikkana. 
Konša alko Šuuri Isänmuallini šota, kylän eläjät ušottih, jotta Piessa varjelou vihollisen piäšyn niillä paikoilla.
Onegajärven kallivopiirrokšet. Piessa ta avarušolennot.
Onegajärven itärannikkolla, Besov-Nos, Kladovec- Nos-, Gagažii, Peri-Nos –niemekšill’ ta Gaži šuarešša on toista tuhatta kallivopiirrošta kovoltah erähäštä šentistä nelläh metrih šuate. Ta erikoisen šuuret jouččenet, šemmosien luonnottoman pitkien kaklojen kera. Voit olla jotta ei ne jouččenet ollakana, vain ollah dinosaurit!
Tiälä on äijän avaruš-, aurinko- ta kuumerkkijä: ympyrijä, puoliympyrijä läksijien šäjeviivojen kera. On šelityš, jotta ne ollah anšat. Vain nykyni ihmini šelväšti näköy niissä radarin, avarušpuvun ta muun lisäkši televiisorin.
Tunnetuin Onegajärven kallivopiirrokšista on Piessa (erähät tutkijat ollah šitä mieltä, jotta še on naispiessa). Tämä on šuurempi Vienan meren Piessua ta on kovoltah 2,5 metrin kokoni. Šen kuvan keškie matkuau šyvä halkiema, kumpani jakau kuvan juštih puolekkah. Še on ”rako” tuohilmah.
Tiälä kilometrin ympäristöššä Piessašta rikeneh ei toimi tietoliikenneh laittehet, merikaptenit šen takie šuuntauvutah tiälä majakan mukah. Kellotki tiälä voijah eistyä taikka piettyö. Tätä šyytä tutkijat voijah vain arvella. Voit olla jotta šyyna on šyväššä muan alla olija magniittimalmini graniitti. Piessa tietäy.
Vanhan piirrokšen piällä on hakattu pravoslavnoi risti. Še voit olla Muromin manasterin munkkien työ vielä XV–XVI vuosišualla Piessan voimua hävittyän.
Wp/krl/11. oraškuuta

11. oraškuuta uuvven kalenterin mukah on 131 päivä. Vuuvvešta on jälellä 234 päivyä (235 päivyä lisäpäivävuotena).
Aihiešta muuvvalla.
&lt;noinclude&gt;
Wp/krl/23. oraškuuta

23. oraškuuta uuvven kalenterin mukah on 143 päivä. Vuuvvešta on jälellä 222 päivyä (223 päivyä lisäpäivävuotena).
Aihiešta muuvvalla.
&lt;noinclude&gt;
Wp/krl/24. oraškuuta

24. oraškuuta uuvven kalenterin mukah on 144 päivä. Vuuvvešta on jälellä 221 päivyä (222 päivyä lisäpäivävuotena).
Aihiešta muuvvalla.
&lt;noinclude&gt;
Wp/krl/25. oraškuuta

25. oraškuuta uuvven kalenterin mukah on 145 päivä. Vuuvvešta on jälellä 220 päivyä (221 päivyä lisäpäivävuotena).
Aihiešta muuvvalla.
&lt;noinclude&gt;
Wp/krl/26. oraškuuta

26. oraškuuta uuvven kalenterin mukah on 146 päivä. Vuuvvešta on jälellä 219 päivyä (220 päivyä lisäpäivävuotena).
Aihiešta muuvvalla.
&lt;noinclude&gt;
Wp/krl/27. oraškuuta

27. oraškuuta uuvven kalenterin mukah on 147 päivä. Vuuvvešta on jälellä 218 päivyä (219 päivyä lisäpäivävuotena).
Aihiešta muuvvalla.
&lt;noinclude&gt;
Wp/krl/28. oraškuuta

28. oraškuuta uuvven kalenterin mukah on 148 päivä. Vuuvvešta on jälellä 217 päivyä (218 päivyä lisäpäivävuotena).
Aihiešta muuvvalla.
&lt;noinclude&gt;
Wp/krl/29. oraškuuta

29. oraškuuta uuvven kalenterin mukah on 149 päivä. Vuuvvešta on jälellä 216 päivyä (217 päivyä lisäpäivävuotena).
Aihiešta muuvvalla.
&lt;noinclude&gt;
Wp/krl/30. oraškuuta

30. oraškuuta uuvven kalenterin mukah on 150 päivä. Vuuvvešta on jälellä 215 päivyä (216 päivyä lisäpäivävuotena).
Aihiešta muuvvalla.
&lt;noinclude&gt;
Wp/krl/31. oraškuuta

31. oraškuuta uuvven kalenterin mukah on 151 päivä. Vuuvvešta on jälellä 214 päivyä (215 päivyä lisäpäivävuotena).
Aihiešta muuvvalla.
&lt;noinclude&gt;
Wp/krl/Kaisa Mäkäräinen

Kaisa Mäkäräinen on šuomelaini hiihtoampuja ta hiihtäjä. Mäkäräini voitti kolmeh kertah Muailman kupkan kokonaiskilpailun kaušina 2010-2011, 2013-2014 ta 2017-2018. Mäkäräisen valmentajana ruatau Jarmo Punkkinen. 
Perehelämäštä.
Mäkäräini on šyntyn Kainuun Ristijärvellä opaštajan ta šouferin pereheh. Nykyjäh hiihtäjä eläy Joensuušša yheššä avomiehen Jarkko Siltakorven kera.
Wp/krl/Valentina Karakina

Valentina Karakina on syntyn 14.06.1948 Vienan Karjalassa, Vuokkiniemen kylässä.Koulutukseltah on venäjän kielen ta kirjallisuon opastaja. Vuuvvesta 1994 ryhty karjalan klielen elvytykseh, oli monie vuosie termikomiisin jäsen, opasti kieltä opettajaopistossa ta Petroskoin valtijon yliopistossa. Kirjuttelou karjalankielisie kertomuksie ta 2005 vuotena ne oli painettu kirjassa "Rohkie tijani". Oli karjalan kielen sanakirjan luatijien joukossa, kiäntäy juttuja ta kertomuksie "Taival" -almanakkah, ta luvettavua karjalan ratijoh.
Wp/krl/Arvi Perttu

Arvi Perttu on syntyn 25. helmikuuta 1961. Hiän on kirjuttaja ta kielenkiäntäjä. Arvi Perttu kirjuttau suomen kielellä, kiäntäy suomesta venäjäksi ta venäjän kielestä suomen kielellä. Hänen ensimmäini kertomus oli julkaistu "Punalippu"-aikakauslehessä vuotena 1986 ta vuotena 1989 häneltä ilmesty kertomuskokoelma lapsie varoin nimellä "Ropivo Hirvenkiven vieressä". Hänen kiännöksie on julkaistu "Sever", "Carelia" -aikakauslehtilöissä ta yhtehisissä kokoelmissa Venäjällä ta lisäksi hänen tevoksie on julkaistu Suomessa, Venäjällä ta Ruocissa.
Wp/krl/Valentina Saburova

Valentina Saburova on syntyn 29.01.1947 vuotena. Lopetti Petrtoskoin opettajaopiston ta myöhemmin - Leninggraadim kulttuuri-instituutin. Vuuvesta 1980 hiän ruatau Kalevavalan kansanteatterin ohjuajana. Karjalan tasavallan kulttuurialan ansijoitunut ruataja."Kun juuret muassa herätäh", runo- ta laulukirja ilmesty Valentina Saburovalta vuotena 2016. Hänen runot kerrottah rakkauvvesta kotiseutuh, meijän pohjoisseuvun kaunehuosta, siitä jotta joka ihmisen pitäy tietyä omat juuret.
Wp/krl/Olga Melentjeva

Olga Melentjeva - Oma Mua -lehen piätoimittaja, toimittaja, kiäntäjä, Karjalan Rahvahan Liiton jäsen.
Olga Melentjeva on syntyn Kalevalan piirin Kalevalan (Uhtuon)kylässä. Opastu Kalevalan koulussa. Koulun lopetettuo piäsi opastumah Petroskoin yliopistoh Itämerensuomelaisien kielien ta kulttuurin tietokunnalla karjalan ta vepsän kielen laitoksella. Opassuksen jälkeh vuuvvesta 2000 oli ruatan toimittajana Vienan Karjala -lehessä. Oma Mua - ta Vienan Karjala-lehtien yhissettyö, 2014 vuotena, jatko toimintuah yhissetyn Oma Mua -lehen varapiätoimittajana, a vuuvvesta 2017 on ollun Oma Mua -lehen piätoimittajan virassa. Oman varsinaisen työn lisäksi Olga Melentjeva ruatau vielä karjalankielisen Taival-al´manahhan toimittajana ta vastuau almanahhan vienankielisistä tekstilöistä. Olga kuuluu Karjalan piämiehen rinnalla toimijah termistökomiisih, min tehtävänä on kehittyä uutta karjalankielistä sanastuo. Eläy Petroskoissa.
Wp/krl/Nina Arhipova

Nina Arhipova on syntyn 19.07.1955 Vienassa Vuokkiniemen kylässä. Koulutukseltah on alkeiskoulun opastaja ta muantiijon opastaja, karjalan kielen ta suomen kielen opastaja. Ruato Uuvven Jyskyjärven koulussa ta koulun johtajana. Myöhemmin opasti kielie Petroskoin suomelais-ugrilaisessa koulussa ta opettajaopistossa. Oli karjalan kielen sanakirjan luatijien joukossa ta monie vuosie termikomiisin jäsenenä. Kirjuttau kertomuksie ta runoja lapsilla, kumpasie on painettu "Oma mua"-lehessä, "Taival" ta "Kipinä"-aikakausilehessa. 2016 vuotena näki päivän valon runokirja "Vuuvven lippahaini" ta 2018 vuotena ilmesty lapsilla tarkotettu starinakirja "Pisara-matkalaini".
Wp/krl/Puola

Puola ("Vaccinium vitis-idaea") on kanarvokašvien heimoh ta puolojen šukuh kuuluja, 5–30 senttimetrijä korkie varpa. Še kašvau šuurella alovehella pohjoisella pallonpuoliskolla.
Koko ta näkö.
Puolalla on vihriet ta šuipot, 10–25 millimetrijä pität lehet. Še kukkiu oraškuušta kešäkuuh, syötävä ruškie marja kypsyy šyyškuušša. Puola viihtyy kuivilla kankahilla.
Käyttö.
Puolua käytetäh yleisešti ruokana ta še on Šuomen tärkein luonnonmarja; šiitä pijetäh niise Šuvi- ta Keški-Europassa. Puolan voi ševottua hukanmarjah ("Arctostaphylos uva-ursi"), kumpasen marjat ollah myrkyttömie, onnakko pahanmakuisie. Puola on läheistä šukuo mussikalla ta karpalolla, a še voi niise risteytyö niih. Eryähičči puolua kašvatetah pihoilla.
Wp/krl/Mussikka

Mussikka ("Vaccinium myrtillus") on kanarvokašvien heimoh ta puolojen šukuh kuuluja 10–50 senttimetrijä korkie varpa, kumpani teköy šyötävie marjoja. Še kašvau tuorehilla kankahilla ja koštehissa mečissä Europašša, Aasijašša ta Amerikašša.
Mussikka kukkiu oraškuušta heinäkuuh, ta marjat kypšytäh šiitä etehpäin. Toisin kuin puolalla, mussikan lehet kirvotah talvekši.
Wp/krl/Meččä

Meččä on paikka, missä kašvau puita ta aluškašvija. Karjalan ta Šuomen mečät ollah enimyölleh havu- ta lehtimeččie, onnakko šuvemmašša on niise muita meččie. Šajemeččie on molommin puolin ekvatorija.
Šuomelaisešša meččätiippiopissa mečät juatah kolmeh joukkoh: kuiva kankaš, tuoreš kankaš ta lehto. Kuivilla kankailla tärkein puu on mänty, a ylehisiä aluškašvija ollah puola, kanarvo ta jäkälä. Tuoreš kankaš on koštiempi, a šielä kašvetah mussikka, ketunmarja ta jäniksenleipä. Ylehisin puu on mänty tahi kuuši, muašša on äijä šammalie. Lehtoloissa kašvillisuš on tuakein: šielä kašvetah tammi, lehmuš, vuahteri, pähkinäpenšaš, tuomi ta monet muut. Aluškašvija on enämpi kuin muissa meččätiippilöissä.
Wp/krl/Mänty

Mänty ili petäjä ("Pinus sylvestris") on Eurasijašša kašvaja puu. Še on 15–30 metrijä korkie, tuulipölytteini, ikivihrie havupuu, kumpani tuottau käpyjä. Mänty kašvau kuivilla paikoilla; viršikin šanou, jotta "mäkimailla männyt kašvo".
Wp/krl/Kuuši

Kuuši ("Picea abies") on mäntykašvien heimoh kuuluja ainavihrie havupuu. Šen korkevuš on 20–30 metrijä ta še on tuulipölytteini. Kuuši kašvau koštiemmilla paikoilla kuin mänty, a šillä on enämpi okšie. Kuušen käpy on erilaini kuin männyn.
Šuomešša ta monešša muušša muašša tuuvvah roštuona kuuši šisällä ("joulukuusi").
Wp/krl/Juopukka

Juopukka ("Vaccinium uliginosum") on kanarvokašvien heimoh ta puolojen šukuh kuuluja mussikan näköni varpa. Šen korkevuš on 15–70 senttimetrijä ta šillä on kešävihriet lehet. Juopukka kašvau kosteilla paikoilla, minkä šanou jo nimikin: "uliginosus" = koštie, märkä.
Monet uškotah, jotta juopukka olis myrkyllini, onnakko še on šyötävä.
Wp/krl/Malina

Malina ili vavarno ("Rubus idaeus") on 0,5–1,5 metrin korkevuini tuhjo, kumpani tuottau šyötävie punasie marjoja. Karjalašša še kašvau kuin luonnon niin ni villimarjana mi on levinnyn kylien pihoista – malina on ylehini puutarhakašvi.
Wp/krl/Kataja

Kataja ("Juniperus communis") on 0,2–15 metrin korkevuini ainavihrie havupuu tahi tuhjo. Katajan šinini käpy on mehövä; šitä voi käytteä ruuvan makuna. Kataja kašvau valoisilla ta kuivilla paikoilla, kuni kallivoilla. Še on muajilman levinnein paljaššiemenini kašvilaji.
Wp/krl/Hukka

Hukka ili harmua hukka ("Canis lupus") on laumoissa eläjä svieri, kumpani kuuluu koiraeläimien heimoh. Yheššä koijotin ("Canis latrans") ta šakalien kera še muuvvoštau koirien ("Canis") šuvun. Hukka on yksi šuvun šuurimmista nykyjäh elävistä lajiloista: šen vartalon pituhuš ilmain häntyä voit olla jopa 160 senttimetrie, onnakko tavallisešti še jiäy 100–140 senttimetrih. Hännän pituhuš on noin 52 senttimetrie. Tavallini paino on 20–50 kilogrammua ta korkevuš 90 senttimetrie. Hukan turkki on harmua, ka värityš vaihtelou läš muššašta melkein valkieh.
Ennein hukan levintäaloveh Eurasijašša ta pohjoisešša Amerikašša oli šuurempi. Nykyajalla näijen eläimien eläntäpaikat ollah vähetty enimmäkšeh ristikanšan toiminnan takie: luonnon näköalan muutokšet, kaupunkistumini ta vaino uhatah kaikki hukkie. Monissa maissa hukka on kuolomašša, ka pohjoisešša Eurasijašša ta Amerikašša niijen populatijo on vielä šuuri. Vainon takie ei Karjalaššakana ole enyä yhtä äijä hukkie kuin ammuin.
Piäpetoeläimenä olleššah hukka on ylen tärkie eläin mečissä, taigassa, tundrassa, vuorissoissa ta aroalovehilla. Hukkua šanotah "mečän liäkäriksi", šentäh kun še ottau šairahat yksilöt ta šiäštäy tervehet. Hukalla on noin 32–37 alalajie, kumpaset erotetah kovon ta turkin värin mukah. Venäjän Federatijon alovehella eläjät alalajit ollah tavallini hukka ("Canis lupus lupus") ta tundrahukka ("Canis lupus albus").
Hukan tunnetuin iäni on šen voimakaš ulvonta, kumpasella še ilmottau ičeštäh. Onnakko toisin kuin monet luullah, hukka ei ulvo erityisešti täyšikuun aikah vuan aina, kun šillä on mitänih šanottavua lajilaisilla. Hukan pešä on kašvillisuon šuojuama čuumu. Yheššä hukkapešovehessa šuattau olla kolmešta kymmeneh pentuo. Hukkalauman elinalovehen koko vaihtelou 100 nelijökilometristä jopa 10 000 nelijökilometrih.
Šuomešša hukka on yksi nelläštä šuursvieristä kontien, ahmon ili ošman ta ilvekšen lisäksi. Kešyö hukkua kuččutah koirakši.
Šuomen kieleššä hukan nimityš on "susi" (gen. "suden"). Kanšanrunoloissa hukkua voijah kuččuo karjalaššaki tällä nimellä (kirjutušašu nykyaikassettu):
&lt;poem&gt;
Šusi juokši šuota myöti,
Karhu kankašta šylesi;
Suo kiänty šuven jälissä,
Kankaš karhun kämmenissä.
&lt;/poem&gt;
Wp/krl/Meččämanšikka

Meččämanšikka ("Fragaria vesca") on ruusukašvien heimoh kuuluja makie marja. Toisin kuin nimi šanou, manšikka viihtyy paremmin kultuuriympärissöššä (pelloilla, tienvaršilla, karjamailla) kuin mečissä; tätä kuvuau paremmin šuomenkielini nimi "ahomansikka".
Koko ta näkö.
Meččämanšikka on 5–20 senttimetrie korkie ruoho. Šillä on helpošti tunnissettavat lehet ta šyötävät punaset marjat. Meččämanšikan kukat ollah valkiet a niissä on viisi terälehtie. Kašvi kašvau kuivilla paikoilla ta teköy pitkie rönšylöitä.
Wp/krl/Unkari

Unkari (unk. "Magyarország") on mua Keški-Europašša. Unkarin pinta-ala on 93 028 nelijökilometrie ta väkiluku 9 919 128 eläjyä. Muan piäkaupunki on Budapest ta virallini kieli šuomelais-ugrilaini unkari. Unkari on niise Europan unionin jäšen.
Wp/krl/Itävalta

Itävallan tasavalta () ili Itävalta on mua Keški-Europašša. Itävallan pinta-ala on 83 879 nelijökilometrie ta väkiluku 8 451 860 eläjyä. Šen piälinna on Vena ta virallini kieli šakša. Itävalta on niise Europan unionin jäšen, a še juatah yhekšäkši ošavaltivoksi. Itävallan sussietat ollah Liechtenstein ta Sveitsi länneššä, Italija ta Slovenija šuvešša, Unkari ta Slovakija ijäššä a Šakša ta Tšekki pohjasešša.
Ammuin Itävalta oli šuuri valtivo, onnakko enšimmäisen muajilmanšovan jälkeh še mänetti šuuren ošan aloveheštah. Vähä ennein toista muajilmanšotua Naci-Šakša liitti šen iččeh, ka mua vapautu šovan jälkeh. Nykyjäh Itävalta kuuluu EU:h.