tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Wp/izh/Koira

Koira () ono elokas, kumpa ono liki sutta ja reppoa. Koirat ovat ensimäiset ihmisiin elläämet. Höö voivat olla erilaisist porodist.
Koirat ovat imettävät, niku esimerkiks i ihmiset ja kissat. Sentää, imikkokoira joottaa hänen poikia maijool. Kaikkia tihimpää suuret koirat söövät lihhaa, mut niku ihmiset höö kera söövät i kasvosöökkiäki.
Australias ellää diikkoi koiran poroda, kumpaa kutsutaa Dingo. Duumataa, jot se ennen oli ellään, mut tuli diikkoiks.
Koirat tekkööt eri töötä ihmisiä vart.
Wp/izh/Adolf Hitler

Adolf Hitler () oli Saksan diktatora 1933:st 1945 vootee nasse. Käyttäjännä Hitler alkoi Toisen Maailmansoan ja otti ossaa genotsidas minen peräst melkeen 6 millionaa juutia ono tapettu.
Lapsus ja noorus.
Hitler syntyi 1889 voonna peenees linnaas Austria-Vengriaas. Isä hänen, Alois, oli cinovnikka, a emä oli palvoja. Hitleraal oli yks sisar, Paula, veljäpooli Alois, ja sisarpooli Angela. 1907 voonna, Hitleraal oli muutto Veenaa, kus hää tahois noissa hudožnikaks. Perrää senen, jot hää kaks kertaa ei jaksant puuttua Akademiaa, ja hänen emä oli koollut, Hitler noisi koittomaks, a peräst i antisemitaks.
1913 voonna Hitler tuli Mynhenää. Yli melkeen yhen voovven Ensimäin Maailmansota alkui, ja Hitleralle saottii, jot hää ei voint olla Austria-Vengrian sotamees, ja avgussaal hää mesto sitä tuli saksan armiaa. Soas Hitler kiitettii hänen jurmuen peräst.
Hitler politikas.
Perrää soan, Hitler jäi armiaa, ja noisi špionaks armiaa vart. Hitler sai tehtävän infiltroittaa saksan tööläispartiaa. Hitleralle näyttiis partian ideat ja hää alkoi tehä töötä partiaa vart. 1921 voonna, Hitler noisi partian käyttäjäks. Yli kahen voovven, 1923 voonna, Hitler proovais tehä revolutsian ja hää arestoitettaa petoksen peräst. Yks voos hää oli tyrmääs.
1929 voonna, Saksaas oli suur ekonomiceskoi kriizisa, ja Hitler hänen partian kera lupaisiit takas tööt antaa. Niin Hitleran partia sai suuren osan Saksan parlamentaas. 1932 voonna, Hitler proovais noissa Saksan presidentaks, mut voittaa ei jaksant. Odnako hänen populjarnosti oli niin suur jot presidenta Hindenburg laati hänen kantsleraks. Kiiree, peräst ku parlamentanhoonees oli palo, Hitler ja hänen partia sannoit jot se oli kommunistat ket hooneen syttiit, ja arestoittiit kommunistapartian väen. 1933 voonna, Hitleran partia voitti äänestyen, Hitler pääsi Saksan käytäjäks.
Wp/izh/Aabrama Linkoln

Aabrama Linkoln () oli AYŠ:n 16-s prezidenta. Käyttäjännä Linkoln voitti ja keelsi orjuen AYŠ:s.
Syntyi 1809 voonna Kentukiis. Hänen isä, Tomas Linkoln, oli maamees, a emä, Nänsi, töötä ei teht. Aabrama noisi vakatiks ja peräst cinovnikaks. 1861 voonna Aabrama pääsi prezidentaks, minen peräst alkui graždanskoi sota, kummas lounaen štaatat sottiit pohjan štaattoin vassen. Sota loppui 1865 voonna. Yli viijen päivän, Aabrama Linkoln on tapettu kons hää oli teatraas hänen naisen kera.
Wp/izh/Aazia

Aazia ono samoi suur maanosa, i ihmisiin lukun i territorianki poolest. Suuremmat maat Aaziaas ovat Kitaja, India ja Indoneesia, ja suur Vennäen maan osa ono kera Aaziaas.
Europan kera Aazia laatii Euraazian materikkaa.
Wp/izh/Aarre Kuukauppi

Aarre Kuukauppi () oli Inkerin kirkon käyttäjä 2020 vootee nasse.
Biografia.
Aarre ono syntynt 1953 voonna Paatjärvees, Karjalan respublikas. Hänen issää kutsuttii Matiks, emmää Ainoks. 1980 voonna Aarre lopetti V. I. Muhinan Akadeemian Leningradas. Peräst noisi papiks, ja 1996 voovvest teki töötä Inkerin kirkon käyttäjännä.
Aarreel ovat nain ja neljä lasta.
Wp/izh/Amiššit

Amiššit (, Pensilvanian saksaks "Amisch") ono gruppa protestanttoja, kummat elläät Pohjais-Amerikas (AYŠ:s ja Kanadaas). Höö ovat kutsuttu heijen ensimäisen käyttäjän mukkaa, Jaakko Ammann. 
Amiššit ovat tulleet Amerikkaa Švetsariast 18-ntennä sajantenna. Neet, kummat evät männeet pois, elläät peeniis kommuniis, ja ovat kovast konservativnoit: Paljo amiššiloja ei käytä erilaisia uusia tehnologioja (niku elektricestvo, autot, telefonat j.n.e.), ja pittäät oikiin vanhaa vaatteitta.
Wp/izh/Viistina

Viistina (, ) ono kylä Kingiseppin raijonan pohjaiseel, Soikkolaas.
Viistinan lounatpooleel ono Ruutsian kylä, pohjaispooleel ono Voloitsan kylä, a itäpooleel ono Tarinaisin kylä. Viistinan länspooli levenöö Soomen zalivaa saa.
Ensimäisee kertaa Viistina pantii merkille 16-nnen voossaan alus. Silloin kyläs eli vaa kaheksan perettä, ja 19 meestä kaikkia (naiset ei olt luettu). Veel kyläs piettii 9 hepoista ja 12 lehmää. 2007 voonna, kyläs eli 884 ihmistä.
Viistinan kyläs ono ižoran kansan kulttuuran muuzeja. Joka voos organisoitettaa ižoran kulttuuran praznikkaa Viistinaas tali muus kyläs liki muuzejaa.
Wp/izh/Andree Iljaletdinov

Andree Iljaletdinov (; syntyi 8. augussaal 1995), paremmin tiijetty kuin Arpad Valdaž (, ), ono erzäläin politikan- ja keelenaktivista. Valdaž kirjutti ussiat oppikirjat erzän keelees matematikast, ekonomikast, ja fizikast.
Arpad Valdaž syntyi Moskovaas, ja veel škouluus alkoi oppia Uralin keeliä, enstää vengrian keeltä, a peräst i toisia. Kons hää sai tiitää, jot hänen ämmä oli erzäläin, noisi oppia erzän keelest ja kulttuurast. Sil aikaa Valdaž inženerant noisi programmistaks, ja aijoi ellää Saranskaas. Vennäen höökkäyksen Ukrainaas aikaa, Valdaž läksi Armeniaa. Paraikaa hää ellää Viros. 2023 vootenna kirjutti erzän komiksan «Kissarmia» (, ), satiran soalle Ukrainaas.
Valdaž kirjuttaa eriläisiä bloogia, ja pittää "YouTube"-kanalaa Uralin väkilöist, kaikkia enemmäst erzäläisist ja mansilaisist.
Wp/izh/Pääskölintu, päivälintu

Pääskölintu, päivälintu ono inkeroin kansanlaulu, kumpa ono laulettu ižoraks, vadjaks ja soomeks.
Laulu läkäjää kuin pääskö lenteli etsimääs maata, kus munnia hänen munat. Lintu löysi sen maan, teki pesän, muni munan, ja sint munast tuli maailma.
Ennen kaikkia ižoran lauluversian kirjutti Oskara Grundströmä 1861 voonna Uuvvestkyläst, a peräst, 1881 voonna, i Volmari Porkka kirjutti versiat Pärspääst, Kullast, ja kaks kertaa Ropsust.
1947 voonna, Paavila Ariste kirjutti vadjan versian.
Wp/izh/Kikoria Korotkih

Kikoria Korotkih (, ; syntyi 18. martiil 2000) ono venäläin lingvista ja lounatselkupan keelenaktivista.
Kons Korotkihal oli 16 vootta, hää noisi oppiimaa lounatselkupan keelen hävinnyttä šöškypän dialektaa, mut koht duumais i narьman dialektaa oppia, kummaal veel ono läkäjiä. Korotkih tutkii lounatselkupan keeltä, kirjuttaa kirjoja ja statjoja hänest, kääntää hännee laululoja ja versilöjä, ja opettaa häntä toisille. 2020 voovvelt saa, Kikoria ono etnoksenvälisen grupan «Ильсат» direktora Tomskaas.
Wp/izh/Oksana Belkina

Oksana Belkina (), ono mokšalain filologa ja keelenaktivista.
Oksana Belkina syntyi Pokrovskois Seliššois, peenees Mordovian kyläs, mokšalaisees perrees. Tyttönnä Oksana voitti eri keeliolimpiadoja, a peräst noisi oppiimaa filologaks Mordovian Riikiuniversitetaas. Enstää Oksana tahtoi noissa opettajaks, mut viimän duumais jäävvä lingvistaks.
Universitetan aikanna, Belkina viitee voovvee teki töötä radioos «Вайгель» (mokšan keelees, «ääni»), kus hää kirjutti ja läkkäis mokšan keelees.
2019 vootenna, Belkina laati sotsialjnois verkoos "VK" mokšalaisen onlain-grupan «Варма» (mokšan keelees, «tuuli»), kumpa opettaa ja poplariziruittaa mokšan keeltä. Samanna aikanna Oksana yhtä vootta eli ja oppiis Soomees. Belkina pittää eri bloogia, esimerkiks "YouTube"-kanalaa mokšan keelest ja kultturast.