tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Wp/fkv/Uganda

Uganda oon sisämaastaatti Afrikassa. Sen pääkaupunki oon Kampala.
Wp/fkv/Naruhito

Naruhito oon Japanin keisari.
Wp/fkv/OYME

OYME oon mokšalainen bändi. Se tekkee musiikkia mokšan kielelä.
Wp/fkv/Mordoovialaiset kielet

Mordoovialaiset kielet oon suomelais-uugrilaisten kieliin haara.
Wp/fkv/Joe Biden

Joseph Robinette ”Joe” Biden, Jr.(s. 20. novemperikuuta 1942 Scranton, Pennsylvania, Yhđysvallat on yhđysvaltalainen poliitikko, joka on toiminut Yhđysvaltain demokraattipuolueen senaattorina ja Yhđysvaltain varapresidenttinä. Senaattorina hän toimi kaikkiaan 36 vuotta edustaen Delawaren osavaltiota 1973–2009, minkä jälkeen hän oli vuosina 2009–2017 Barack Obaman varapresidentti.
Wp/fkv/Barack Obama

Barack Hussein Obama II (laus. [oʊˈbɑːmə]) (s. 4. aukustikuuta 1961 Honolulu, Havaiji, Yhđysvallat ) oon yhđysvaltalainen demokraattipolitiikkeri. Hän oli Yhđysvaltain 44. presidentti kahen kauđen ajan vuosina 2009–2017. Vuonna 2009 Obamalle myönnethiin Nobelin rauhanpalkinto työsthään yđinaseriisunnan ja mailmanrauhan puolesta.
Wp/fkv/John Adams

John Adams (30. oktooperikuuta 1735 Braintree, Massachusetts – 4. heinäkuuta 1826 Quincy, Massachusetts) oli yksi Yhđysvaltain ittenäisyyđen johtavista kannattajista vapaussođan aikana ja Yhđysvaltain toinen presidentti vuosina 1797–1801.
Wp/fkv/Kjell Magne Bondevik

Kjell Magne Bondevik (s. 3. septemperikuuta 1947 ) oon norjalainen politiikkeri. Hän toimi Norjan staatsministerinä vuođet 1997–2000 sekä vuođet 2001–2005. Bondevik oon Kristillisen kansanpuolueen (Kristelig Folkeparti) jäsen. Varsinaiselta ammatiltaan hän oon luterilainen pappi.
Wp/fkv/Laukaa

Laukaa oon komuuni Keski-Suomen provinssissa, Suomessa.
Laukaa oon tunnettu Peurungan kylpylästä.
Wp/fkv/Hantit

Hantit (aikaisemmin ostjakit , hantiksi hanti tai hanti jah ’hantikansa’, ven. Ханты, Hanty) oon suomelais-uugrilaiseen kieliryhmään kuuluva, Ryssässä Uralfuoriston öystäpuolella Siberiassa Ob-joen ja sen sivujokiin Kazymin, Pymin, Tremjuganin, Again, Tromaganin, Vahin ja Vasjuganin varsilla asuva kansa.
Wp/fkv/Sauli Niinistö

Sauli Väinämö Niinistö(s. 24. aukustikuuta 1948 Salo) oon suomalainen kokoomustaustainen politiikkeri ja Suomen republikin 12. presidentti. Hän astui virkaan 1. maikuuta 2012 , ja hänet valittiin uuđelleen presidentiksi vuonna 2018.
Wp/fkv/Klavdija Plotnikova

Klavdija Zaharovna Plotnikova (ryssäks. Клавдия Захаровна Плотникова, s. noin 1895 Abalakovo, k. 1989) oli viimeinen kamassia mammankielenään puhunut henkilö. Hänen pappansa oli ryssäläinen Zahar Perov ja hänen mammansa kamassi Afanasija. Mamman sukunimi on tuntematon. Plotnikova oon vanhempineen numerolla 14 suomalaisen kielitieteilijän Kai Donnerin laatimassa Abalakovon kamassiperheiden luettelossa.
Plotnikova ei praatannut kamassia noin vuođen 1950 jälkheen, koska hänelä ei ollut enää kamassia taitavia tuttavia. Siitä huolimatta hän oli seppä kamassissa, ja hän oli suureksi hyödyksi kielentutkijoille koko loppuelämänsä ajan. Plotnikova puhui myös sujuvaa ryssää, jonka taiđon hän oli oppinut jo varhain lapsuudessaan. Kamassintaitoisten vähetessä ryssästä tuli lopulta hänen ainoa kielensä, jolla hän pystyi keskusthelemaan muiđen ihmisten kanssa.
Wp/fkv/Uraliišo

Uraliišo tahi Uraliisho oon keinotekoinenkieli, se perustuu uralilaishiin kielhiin ja uraliishossa oon paljon helpompi grammatikki ko uralilaisissa kielissä. Uraliishon kieltä ossaa suunale vähä 40 ihmistä. Uraliisho oon tehty vuona 2020. Uraliishon kielessä oon 10 sijamuotoo ja kaikki sanat käännythään samala lopula samassa sijamuođossa.
Wp/fkv/Satakunta

Satakunta oon provinssi Suomessa.
Wp/fkv/Lumi

Lumi oon jääkiteiđen ja ilman muostama kouhkea aine joka syntyy ilmassa ja sattaa maaha talvela.
Wp/fkv/Vladimir Putin

Vladimir putin (ryssä: Влади́мир Влади́мирович Пу́тин,s 7 oktooperia 1953. oon ryssäläinen politiikkari ja ryssän presidentti.
Putin oli ennen KGB jäsen mutta ko Sovjetti uniooni hajos niin putinista tuli politiikkeri.
Wp/fkv/Ryssäläiset

Ryssäläiset oon kansa joka elethään ryssässä het praatathaan eniimiten ryssän kieltä. Ryssäläiset oon koko euroopan suurin joukko. Suuriin osa Ryssäläisistä oon Ryssämaassa mutta oon minoriteettiita sen kranneissa
Wp/fkv/Sabaton

Sabaton oon ruottalainen bändi jokka tekee power metalii ruottiksi ja engelskaksi. Sabaton laulaa yleheensä histooriasta ja histoorian tapahtumista. Se perustethiin Falunissa vuona 1999. Laulut koskee monesti sotaa ja Sabaton oon tehny 3 laulua Suomesta.
Wp/fkv/Engelskan kieli

Engelskan kieli oon yksi mailman suurin kieli. Engelskaa praatathaan ensimäisenä kielenä Yhđysvalloissa, Engelskassa, Uuđessa-Seelannissa , Austraaliassa ja parissa pienessä maassa, mutta sitä opiskelhaan monessa maassa.
Engelska oon indo-eurooppalainen ja germaaninen kieli ja oon indo-euroopalaisista kielistä suurin. Engelskan lähiitä sukukielii oon esim. tyskä tahi hollanti. Engelskaksi ossaa praatata 2b ihmistä.
Engelskan sanasto oon suurimaksi osaksi latinalainen koska normanđialaisten invaašuunit ja Rooman impeeriumi oon vaikuttaneet siihen.
Englaska mailman kielenä.
Brittiläisen impeeriumin tähđen engelskan kieli levisi ympäri mailmaa ja myöski ko Yhđysvalloista tuli ekonoomiamahti niin engelskan kielen voimasta tuli suuri. Oon ollut paljonki pröövinkiitä saađa mailman kieli niin ko esperanto tahi volapuk mutta tyhä engelska oon onnistunu siinä. Täänäpä melkkein koko internetti oon engelskaksi tahi spanskiksi, mutta engleska oon paljon vahvempi ko spanski.
Grammatikki.
Ko kväänissä oon sijamuotoi niin engelskassa oon prefiksiitä. Esim ko kväänissä sanothaan "Vetheen" engelskasssa sanothaan "into/ to the water".
Myöski engelskan lausuminen oon vaikheeta ja kaikki sanat lausuthaan eri tavala ko kirjotethaan ja ei ole tietyi reekeliitä miten mikäki sana lausuthaan.
Esim sana "rough" lausuthaan "raf" mutta sana "plough" lausuthaan "plau".
Dialektit.
Engelskan dialektiin variašuuni ei ole iso tahi pieni mutta het ymmärethään toissii hyvin.
Wp/fkv/Wikipeetia

Wikipeetia oon internetissä julkaistavva ilmainen vaphaan sisälyksen tietosanakirja.
Wikipeetiassa oon usseit eri kielii.
Wp/fkv/Meänkieli

Meänkieli tahi vanhalta nimeltä Torniolaaksonsuomi oon suomelais-uugrilainen kieli , se oon kväänin likin sukukieli. Meänkielelä ossaa puhhuut suunale 30.000 ihmistä mutta het oon suurin osa vanhoita. Siitä debaateerathaan oonkos meänkieli dialekti tahi kieli ja se oon likempänä suommee ko Kvääni suommee. likiiaikhoina Meänkieltä oon opiskellu monet kläpit ja nuoret ja kielelä voipi olla uusi elämä. Myöski meänkielele tekkee musiikkii The Meänland. Meänkielelä oon paljo samanlassii tinkkhoita ko kväänissä, esimerkikisi H pokstaavi tullee melkkein aina samhaan paikkhaan ko kväänissä paitti ette meänkielessä ei tule kolmannen persoonan pluraalhiin "h" pukstaaviita. Viimi vuosina Meänkieli oon eđistyny enämen omaksi kieleksi ja esimerkiksi raamattu oon nyt käänetty Meänkieleksi. het oon pröövänheet kehittäät Meänkieltä ja pelastaa sitä ja nyt se oon kehittyny ettheenpäin.
Histooria.
Ko Ryssä valtas Suomen Meänkieli jäi poies niistä kehityksistä jokka tuli suomheen ja sai influenssiita ruottin kielestä. Ensin koulut olthiin Meänkieleksi mutta sen jälkhiin ruotti tahtos ette meänkieliset praataathaan ruottiksi ja sen tähđen Pitkhään meänkieltä ei saanu puhhuut ja sitä kuttuthiin tyhä likhaiseksi suomeksi, Tämän tähđen Meänkieli alkoi kuolheen mutta hiljaisemin Meänkieli sai minoriiteettikielen statuksen ja nyt sitä voipi opiskela koulussa. Tääpänä kans vielä debateraathaan siitä oonkos meänkieli dialekti tahi kieli Suomessa pruukathaan sannoot ette se oon dialekti ja muuvala sanothaan ette oma kieli.
Tääpänä.
Nyt meänkielelä oon uusi elämä, Meänkielen status oon paljo parempi ko menneisyyđessä ja Ruotti oon auttanu meänkielele oman kielen statuksen ja ette se oon oma kieli. Meänkielen puhhuujat oon eniimiten vanhiita mutta kläpit oon alkanheet oppiit kieltä.
Dialektit.
Meänkielen dialektiin välilä oon suuri variašuuni, Jellivaaran dialekti eroaapi meänkielen dialektiistä enämen suomesta ja sitte dialektit jokka oon likimpänä Suomen staattiita ymmärethään suommee enämpi. Variašuuni dialektiissa oon issoita.
= Meänkielen sanoja, joita ei käytetä suomessa =
Meänkieli - suomi
Wp/fkv/Pohjais-Korea

Pohjais-Korea tahi Korean demokraattinen kansanrepublikki (kor. 조선민주주의인민공화국, Chosŏn minjujuŭi inmin konghwaguk), oon staatti Aasiassa . Sitä johtaa Pohjais-Korean kommunistinen puolue mutta vuona 2009 kaikki viithaukset kommunismhiin poistethiin. Pohjais-Korean ideologia oon juche .
Histooria.
Toisen mailmansođan jälkhiin Korea jajethiin pohjais ja etelhään, mutta hiljemin Pohjais-Korea hyökkäsi Etelä-Koreaan alussa Pohjais-Korea oli voitola mutta sen jälkhiin Etelä-Korea oli voitola ja lopuksi tuli tasapeli. Nyt Pohjais-Korea oon diktatoori ja ihmisoikeuđet oon huonola tasola. ja Pohjais-Korean nälänhätä loppui vasta 1998-2002 luvula ja tääpänä kansa oon vähhä propleemiita ruovasta. Pohjais-Korean nälänhätä alkoi sen tähđen Nevvostoliitto hajosi ja sovjettiunionista pohjais-korea sai rohki suuren osan heiđän ruuvasta ja resursseista. Pohjais-Korea oli rohki riippuvainen Nevvostoliiton öljystä ja ko sitä ei enhään ollut meni Pohjais-Korean ekonomiala tohki huonosti.
Geografia.
Geografia Pohjais-Korean oon itä aasiassa ja Pohjais-Korean komuunit oon:
Pohjais-Korean kaupungit oon
Erityis aluveet
Ekonomia.
Ko sovjettiunioni hajosi Pohjais-Korean talouđesta tuli kehno. Maassa ei nimelisesti ole verroo mutta oon paljo "piiloveroita". 
Pohjais-Korean ekonomia keskittyy paljon sotaväkheen maapruukin kustanuksela. Mutta koska Pohjais-Koreala oon nuori työväki ja lähelä neljää ekonoomiamahtia oon Pohjois-Korean ekonoomia voinu nousta 6-7% vuođessa.
2000 luvula oon Pohjais-Koreala ollut parempi aika paitti vuosina 2005,2006, ja 2009 oon kasvu ollut nekatiivista, Ruoka oon silti vähän harvinainen ja monet kläpit oon aliravittuita.
Väestö.
Pohjais-Korean väestö oon 48% miehii a 52% naisiita. Väestöstä 100% ossaa lukkeet ja Pohjais-Korea oon yksi maailman homogeenisimistä staatiista maassa oon tosi pieni kiinalainen ja japanilainen minoriteetti, Pohjais-Koreaa voipi sannoot "ethno staatiksi" joka merkittee ette maassa oon tyhä 1 kansa.
Wp/fkv/Espoo

Espoo (Ruottiksi: Esbo) oon kaupunki suomessa Helsinkin metropolialueela, Suomenlahđen rannala, Sen krannikunnat oon Vihti ja Nurmijärvi.
Espoo oon suomen toiseksi suurin kaupunki ja sielä ellää 287 929 asukasta.
Wp/fkv/Kväänin sannoi

Kvääniä praatathaan Finmarkussa ja oon paljo sannoi mitä ei ole suomen kielessä. Tässä listassa oon kväänin sana ja suomen variantti. Jokku sanat mikkä löyđethään kväänistä oon myös suomen pohjais-dialektiissa mutta tääpänä net oon kuolemassa ja suurin osa suomalaisista ei voiđhaan ymmärtää sannoita, Moni kväänin sana oon myöski vanhaassa suomessa mutta tääpänä oon menossa poies suomen kielestä.
Adverbiitä
Substantiiviitä
Adjektiiviitä
Verbiitä
Norjalaisiita lainasannoita
Sitte melkkein aina ko suomessa oon pokstaavi D niin kväänissä oon đ, esimerkiksi syöđä = syödä
nähđä = nähdä
Ommii innovašuuniita.
Jokku sanat mitä kväänissä käytethään ei löyđy muuvalta
Jokku sanat kans merkittee eri assiita, esimerkiksi seppä = taitava.
Wp/fkv/Kainun institutti

Kainun instituutti - kvensk institut (ennen 2005 tieđetty as Norsk senter for kvensk språk og kultur ) oon kansanvälinen kväänin ( kainun ) kielen ja kulttuurin sentteri. Kainun institutti avathiin vuona 2007, se oon Finmarkussa Porsangissa.
Sen tehtääviin kuuluu Kväänin kielen auttaminen ja kvääniistä informašuunin levittäminen. Keskimäinen päämäärä oon kehittäät, dokumentoiđa ja tehđä kväänin kielen tunnetuksi ja eđistää kväänin kieltä samfunnetissa. Kainun instituutti myypi kväänhiin ja heiđän kielheen liittyviitä tinkkoi ja het tehthiin myös youtubheen vähä videoita.
Wp/fkv/Suomelais-uugrilaiset kielet

Suomelais-uugrilaiset kielet oon Uralilaisien kieliin päähaara. Toinen oon samojeedikielet.
Jokku lingvistit piđethään uralilaisii ja suomelais-uugrilaisiI synönyyminä. Minoriteettisuomelais-uugrilaiset kielet oon vaarassa kuola. Jokku kielet niinko liivi melkkein kuolthiin mutta sitte prööväsimä pelastaat net ja sen tähđen ko oli tarpheeksi literatuuriita ette sitä pystythiin opphiin sen pelastaminen oli suuri prošekti mutta se onnistu, tääpänä liivi oon minoriteetti kieli Latviassa. Kans kielet niin ko vatja tahi inkeroinen oon pian kuolemassa ja pelastaminen voipi olla vaikkeet.
Suomelais-uugrilaisii ossaa suunale 23m ihmistä eniimiten Ungarissa , Suomessa ja Estlandissa.
Debatit.
Uuđenaikhainen lingvistiikka oon saanu selvile ette mordoovialaiset kielet oon lähempänä öystämerensuomalaisia kielii ko marii. Jokku ungarilaiset nationalistit oon myös sitä mieltä ette Ungarin kieli ei ole Suomelais-uugrilainen mutta Turkkilainen mutta tämä oon jo tođistettu vääräksi. Myöski debatethaan siitä oonkos kvääni, meänkieli, võro ja seto kielii tahi dialektiita.
Wp/fkv/Saamelais kielet

Saamelaiskielet oon kieliryhmä. Niitä ossaa Lapissa suunale 30.000 
ihmistä. Saamelaiskielet oon kuolevia ja ei olo paljoakhaan jokka ossathaaan hyvin saamee. Saamelaiskielten alkukieli oon kantasaami. Ko lähiaikana akkalansaame kuoli niin eläviitä saamelaiskielii oon 9 mutta monta oon kuolemassa. Saamelaiskielet jajethaan öystä- ja länsi saamelaiskielhiin. Saamelaiskielissä oon paljo variašuunii ja het ymmärethään toissii tyhä vähän. Saamelais kielii Praatathaan Fennoskandiassa . Saamelais kielissä oon vähemän sijamuotoita ko öystämerensuomalaisissa kielissä. Saamelais kielet oon suomelais-uugrilaisia kielii
Histooria.
Kauvon kaikkii saamelais kieliin variašuunei oon tahđottu tappaat ja heiđän kieltä alisethiin mutta 2000 luvula het alethiin saađa oikheuksii ja tuli reekeliitä ette kieltä ei saa syrjii.
Tääpänä.
Tääpänä saamen kielilä saapi puhhuut mutta se oon alirahotettu ja suomessaki palveluissa lapissa tyhä 10% osathaan saamen kieltä. Myöski monila ihmisilä oon ollu prošektiita avustaa saamen kieltä ette se ei kuole ja monet tehđhään musiikkii saameksi ette se ei kuole. Saamela oon kuitenki modernina aikana paremin ko ennen ja enämen ihmissii oppithaan Saamee ja sillä oon tinkat paremin ko esimerkiksi Karjalan kielelä tahi kväänilä. Mutta saamelaisii oon 100.000 ja saamee ossaa suunale 30.000 ihmissii eli majoriteetti ei osathaan puhhuut saamee.
Luokittelu.
akkalansaame ( kuollu )
keminsaame ( kuollu)
Wp/fkv/Ruijan Kaiku

Ruijan Kaiku oon monikielinen uutis yhtiö. Se tekkee uutissii Kvääniksi, Norjakse, Suomeksi ja Ruottiksi. Lehti tehthiin vuona 1995. Sen redaktööri oli parikymmentä vuotta Liisa Koivulehto. Nykyinen redaktööri oon Arne Hauge.
Ruijan kaiku kirjottaa enniimmäksi Kväänien probleemista.
https://www.ruijan-kaiku.no/
Wp/fkv/Turku

Turku (Ruottiks åbo ) oon suomen kaupunki. Turku oli ennen suomen pääkaupunki.
Wp/fkv/Bolševikit

Bolševikit oli Vladimir Leninin johtama ryhmä Ryssän työnväenpuolueessa.
Bolševismi oon kommunismin leniniläinen haara.
Wp/fkv/Kläppi

Kläppi oon ihmisen alku
Wp/fkv/Kansallis-anarkismi

Kansallis anarkismi oon anarkismin forma joka oon tosi tradišuaalinen ja konservatiivinen. Het haluthaan yhteiskunnan jossa ei ole staattiita ja ette ryhmät oon erilaisissa autonoomisissa komuuneissa jossa het voiđhaan kehittyy yksin.
Kansallis anarkismi oon ekonomisesti mutualistinen ja ekologinen. Sitä oon kritisoitu siitä ette se oon vaan tyhä rasismii. Het sanothaat ette Kansallis-anarkismi ei ole vasemistossa tahi oikheistossa ja ette se oon "kolmas vaihtoehto".
Histooria.
Kansallis anarkismin tähelisimät henkilöt oon Ernst Jynger ja Troy Southgate, Troy oli Strasseristi joka myöhemmit vaihtoi ideologiaa Kansallis anarkismhiin ja Ernst Jynger teki sen.
Ideologia.
Het haluthaan organisoiđa ihmiset autonoomishiin komuunhiin ja ette niisä fylkeisä oon eri kansoita, Het haluthaan elläät niin ette miljöö ei kärsi ja ette ei ole riippuvainen valtiosta tahi ulkomaista.
Het haluthaan ette koulut oon koti koului tahi opastus paikkoi jossa lujethaan kirjoja ja opithaan elläät maailmassa. Kulttuurallisesti het oon tosi konservatiivei ja uskonnollisesti het oon enimäksi pakanoita. Kansallis-Anarkismi oon saanu paljo influenssiita strasserismistä ette anarko-kommunismista. Het vihathaan Materialismiä, monikulttuurillisuutta, feminismiä ja uuđenaikhaisuutta.
Kritiikki.
Kansallis-anarkismia oon kritisoitu tyhä rasismiksi ja ette se oon tapa saađa vasemistolaisia oikheistolaisiksi.
Wp/fkv/Kommunismi

Kommunismi oon aate, jossa kaikki rahat oon valtiola. Se oon Karl Marxin filosofia.
Wp/fkv/Talvisota

Talvisota alko ko Nevvostoliitto päätti hyökätä Suomheen. Sota alkoi ilman sođanproklaamaatiota, ja se loppu 105 päivää hiljaisemin.
Josif Stalin ođotti ette suomi hävithään kahđessa viikossa mutta se kestiki paljo kauvemin ko Stalin ođotti. Tämä tuli siitä ko Josif Stalin oli tappanu Nevvostoliiton keneraalita koska hän eppäili heitä ette het tahđothaan stalinin pois sovjettiunionin vallasta.
Sođassa suomi menetti Karjalan ja Sallan alueet. Nevvostoliitto lopuksi menetti paljo enämen miehii ko Suomi.
Wp/fkv/Tampere

Tampere oon kaupunki suomessa
Wp/fkv/Oulu

Oulu oon kaupunki Suomessa ja Pohjais-Pohjanmaan provinssikeskus. Se oon perustettu vuonna 1605. Oulun väkiluku oli 205 503 asukasta 1.12.2019.
Wp/fkv/Aabrahamilaiset uskonnot

Aabrahamilaiset uskkonnot oon issoin uskonto ryhmä, net tulthaan juutalaisuuđesta. Oon olemassa 3 suurta Aabrahamilaista uskontoa ja monta pientä. Suuret oon kristinusko, islam ja juutalaisuus. Pienet oon Druze, Bábismi, bahá´í, mandaeismi, samatarismi, shabakismi, Yazdânismi ja rastafaari. Aabrahamilaisissa uskonnoissa oon sama Aabrahamilainen jumala mutta kuvattuna eri tavala. Mailman asukkhaista 54% uskothaan Aabrahamilaisiin uskonthoin.
Wp/fkv/Vapaa territorio

Vapaa territorio tahi Mahnovštšyna tahi anarkistinen Ukraina oli 1919 - 1921 anarkistinen valtio. Vapaassa territoriossa ei ollut johtajaa paitti Makhnov oli sotaväjen johtaja. 
Vapaa territoria hajos ko Vladimir Lenin päätti hyökätä siihe
Wp/fkv/Anarkismi

Anarkismi oon aate joka tahtoo staatin pois. Het uskothaan ette staatti oon vaphauđen este ja ette se tekkee tyhä huonoi tinkoi ja ette yksilö tietää mikä oon oikhein yksilöle. Variašuuni anarkismin muotoin välilä oon suuri. Anarkismi oon yleensä ääri vastemistossa mutta voi myöski olla muuvala
=Anarko kommunismi=
anarko kommunismi oon yleisin anarkismin muoto ja het haluthaan kommunismi ilman staattia. ja tääpänäki oon olemassa aluveita missä anarko kommunismi oon.
=anarko kapitalismi=
anarko kapitalistit uskoo ette markkinat oon tarpeeksi pittää yhteiskunta toiminnassa. Monet anarkistit kritisoi heite ette hei ei halluu oikeesti anarkiaa ja ette se ei ole oikee anarkismi koska kapitalismissa oon hierarkiaa ja anarkistit melkheen aina tahtoo vähentää hierarkiat. 
=mutualismi=
Mutualismi oon anarkismin muoto joka oon anarko kapitalistien ja anarko kommunistiel välilä. Het haluthaan vappaat markkinat mutta oon paljo muitaki tinkoi jokka oon lähempänä anarko kommunismii.
=anarko feminismi=
anarko feministit uskoo ette staatin takkii naiset ei ole tasaarvosii ja ette sen takkii se pittää ottaa pois
=anarko pasifismi=
anarko pasifistit halluu staatin pois koska het uskothaan ette sen takkii tullee sotia.
Wp/fkv/Jiddiš

Jiddiš oon juutalaisten praataama indo eurooppalainen kieli, Sen vanha nimi oli juutalaistuiska. Nytte sitä ossaa 1.5m ihmistä
=histooria=
Pitkhään Jiddiksellä oli paljo ihmissi jokka osathiin Jiddiš mutta holokaustin jälkheen se menetti paljo ihmisii jokka osathiin Jiddiš
Wp/fkv/Demokratia

Demokratia tahi kansanvalta oon kansan valthaan perustuva hallitusmuoto, demokratiassa kaikila häyttyyt olla ääni ja voiđhaan päättäät staatin tinkoista. Suurin ossa maan staatiista oon. Demokraattissii. Demokratiin perustana oon enemämiistön voima. 
Etymologii.
Sana demokratii oon peräisi ikhäisestä kreikkalaisesta sanasta dēmokratia (δημοκρατία) -sanasta, joka nykyaikhaisesti tarkottaa kansanvaltaa. Sana dēmokratia on muođostettu alkuosasta dēmos (δημος), ”kansa”, ja kratos (κρατος) ”komento” tahi ”valta” Latinankielisistä literatuurista ensimäiset maininnat oon löyđetty 1200-luvulta.
Kritiikki.
Jokku anarkistit sanothaan ette demokratii ei välitä minuriteeteista ja ette se oon enämistön tyranniita. monet sitte authotaarit sanothaan ette se oon liika heikko ja hiđas ja ette sitte väärät mielipitheet voiđhaan tulla valthaan.
Wp/fkv/Karjalan republikki

Karjalan republikki oon autonoominen alue Ryssässä, Sielä praatathaan karjalaa ja ryssää, myöski vähä suomee ja vepsää. Sen pääkaupunki oon Petroskoi ja Karjalan republikissa ellää 643 548 ihmistä.
Wp/fkv/Liivin kieli

Liivin kieli oon suomelais-uugrilainen kieli. Sen viiminen natiivi puhuja kuoli vuona 2013 mutta se kieli elvytethiin ja nytte sillä oon 300 ihmistä jokka ossaa praatata liiviksi. Nytte liiviä voi oppia porisemhaan parissa koulussa ja yliopistoissa. Siitä ei tieđetä millo Liivi erosi itämerensuomenkielistä ja ei tieđetä kumpi oon lähempänä liivii Viron pohjais tahi etelä dialektit
Wp/fkv/Lyydin kieli

Lyydin kieli oon oma kieli tahi karjalan dialekti. Ryssässä sanothaan ette dialekti ja sitte muuvalla mailmassa sanothaan ette kieli, Jokku myöski sanoo ette lyydi oon vepsän dialekti. Lyydia ossaa praatata tyhä noin 300 ihmistä. Lyydi oon suomalais-uugrilainen
Wp/fkv/Ryssän kieli

Ryssän kieli oon indo-eurooppalainen ja slaavinen kieli, Sitä praatathaan eniimiten Ryssässä mutta myös Ukrainassa, Kazakstanissa ja vähä muuvalaki. Ryssän kieli käyttää kyriilisii pukstaaviita eikä latinalaisii niinko iso osa Euroopan kielistä. Ryssän kielessä oon 6 sijamuotoo ja 3 grammaatista sukupuolta.
Wp/fkv/Vepsän kieli

Vepsän kieli oon suomelais uugrilainen kieli, Sitä ossaa noin 5 tuhtatta ihmistä.
Wp/fkv/Ungarin kieli

Ungarin kieli oon suomelais-uugrilaisista kielistä suurin kieli. Ungarin kielen sanasto oon tyhä 21% suomelais-uugrilainen. Unkarii praatathaan Ungarisa, Romaniassa, Slovakiassa ja Serbiassa. Ungarilainen nimi ungarin kielele oon "Magyar". Ungarin lähisukukielet oon hanti ja mansi. Ungarin kielessä oon rohki paljo lainasanoita tyskästä, turkista ja muista indo-eurooppalaisista kielistä
Wp/fkv/Ersän kieli

Ersän kieli oon suomelais-uugrilainen kieli. Se kuuluu mordvalaisiin kieliin.
Wp/fkv/Hantin kieli

Hantin kieli oon suomelais-uugrilainen ja uugrilainen kieli, sitä ossaa 13.000 ihmistä. Hantin dialektit oon kaikki tosi erillaisii. Hantila oon huono tilane ja ei ole paljoo mihin voi käyttää hantii.
Wp/fkv/Mansin kieli

Mansin kieli oon Suomelais-uugrilainen kieli. Mansi oon Unkarin lähin sukukieli. Sitä ossaa 2700 ihmistä. 
Tääpänä mansi oon uhanalainen kieli ja öljy bisneksien takii tulee Ryssäläisii ja sitte Mansi kuolee.
Wp/fkv/Udmurtin kieli

Udmurtin kieli oon suomelais-uugrilainen kieli. Se kuuluu suomalais-uugrilaisten kielten permiläiseen haaraan.
Wp/fkv/Komin kieli

Komin kieli oon Suomelais-uugrilainen kieli. Komilaiset unkarilaisten kansa olthiin ensimmäiset jokka kehitethiin oman kirjotus tavan.
Wp/fkv/Estlandin kieli

Estlandin kieli oon Suomelais-uugrilainen kieli. Se oon kolmanneksi isoin Suomalais-uugrilainen kieli.
Viron kielessä ei ole vokaaliharmonii.
Wp/fkv/Votiskin kieli

Votiski (vat. Vaďďa ceeli ) oon öystämerensuomalainen kieli.Votiskin kieltä ossaa tyhä 10-60 ihmissii ja het oon monet vanhoi. Votiski oon Estlandin kielen lähisukukieli. Votiskin kieltä ei praatata ennää paljoakhaan ensimäiselä kielelä mutta oon olemassa liike saađa Votiski eloon uuđesthaan ja nytte Votiskii vielä praataa toisena kielenä suunale 60 ihmist.
Histooria.
Sovjettiunionin aikhaan Votiskin kieltä alethiin tappamhaan ette net kaikki praatathaan Ryssän kielelä ko Stalin ei pitäny minoriteetteista. Sen jälkheen Votiski alko kuolemhaan ja menettämhään ihmissii jokka ossaas sen kielen ja tääpänä heän lukumäärät oon pieni.
Wp/fkv/Inkeroisen kieli

Inkerin tahi inkeroisen kieli oon kieli, sitä praataa 123 ihmistä. Inkeri oon suomi-uugrinen kieli. Inkeroisen kielestä oon säilyny tyhä vähän dokumenttei ja oon melkheen jo kuollu kokohnaan. Iso osa inkeroisen praatajista oon tosi vanhoi ja nuoremmat ei ennää ossaa inkeroisen kieltä. Inkeroisen kieli alko kuolemhaan ko ryssä alko syrjimhään inkeroista ja ny sen status oon tosi huono, inkeroisen opiskelu mahđollisuuđet oon tosi huono ja melkheen mahđotonta jos ei ossaa toista suomi-uugrista kieltä. Oon kuitenki selvinny kirja nimelthään ”ižoran kielioppi” ja sen oppiminen oon vielä mahđollista.
Wp/fkv/Marin kieli

Marin kieli oon kieli, Sitä praataa 500.000 ihmistä
Wp/fkv/Kväänin flaku

Kväänin flaku tahi Kaihnuun flaku oon kvääniin flaku, se färit oon sininen mutta keskelä oon puna-keltaine kukka. 
Oon ollu monta äänestystä kväänin flakule mutta tämä flaku voitti sen.
Wp/fkv/Suomalaiset

Suomalaiset oon suomelais-uugrilainen kansa jokka ellää enimmiten Suomessa ja het praatathaan eniimiten suomeksi.
Wp/fkv/Lintu

Lintu oon eläin joka ossaa useasti lennethään. Linnut oon tasalämpöisiitä, muniviita ja het omistethaan sulkiita. Linnuila oon nokka monila oon magneettiaisti eli het osathaan suunnistaa magneetin avula. Lintuja voiđhaan löytäät melkkein joka paikasta mailmaa jopa antarktikasta. Linnut voiđhaan myös tehđä probleemiita maapruukile, net syöđhään kasveita. Suomessa lintu probleemat oon pienii mutta esimerkiksi Austraaliassa emut oon iso probleema. Linnot voiđhaan aiheuttaat probleemiita myös kakala ja levittää tautei niin ko Salmonelaa. Linnut voiđhaan myöski olla lemmikkei ja jokku myöski harrastethaan lintu kattelemista.
Wp/fkv/Jan Mayen

Jan mayen oon Norjale Kuuluva fylkki. Saari oon vuorinen, Arktinen, tuulinen ja savvunen. Sielä ei ole yhthään täysaikasta elämää.
Histooria.
Jan mayen löyđethiin vuona 500
Geografii.
se oon PohjaisMeressä Pohjaisnavala
Wp/fkv/Samojeedi Kielet

Samojeedi kielet oon Uralilaisten kieliin yksi päähaara Suomelais-uugrilaisten kansa. Het elethään Pohjais Ryssässä. Samojeedi kielet oon kaikki uhanalaisiita ja vaarassa kuolla.Sana Samojeedi tullee Ryssän sanasta "самоед" ( samoed ). Ja monet sanothaan ette se tuli Ryssän sanoista samo-yed Jokka tarkottaa kannibaalii. Samojeedi kielet kehitty Kanta-Samojeedista. Siitä ei olla varmoita kunka kaukana Samojeedi kielet oon Suomelais-uugrilaisista kielista jokku sanothaan ette rohki kaukana ja jokku sanothaan ette ei niin kaukana. Samojeedi kieliä ossaa praatata suunale 30. 000 ihmistä Uraalitten molemila puolila. Monet Samojeedi kielet niin ko kamassi kuoli vasta liki-aikana.
Wp/fkv/Uralilaiset kielet

Samojeedi kielet
Suomelais-uugrilaiset kielet
Wp/fkv/Nenetsin kieli

Nenetsin kieli oon suurin Samojeedi kieli. Sitä ossaa puhhuut 21.000 ihmistä. Suunale 50% nenetsiistä osathaan nenetsin kieltä. Nenetsii kirjoitethaan kyriilisilä pukstaaviila. Kielessä oon 2 dialektiita Tundra ja mettä, Tundra oon paljo isompi ko mettä. Nenetsii praatathaan pohjas ryssässä, siperiassa ja euroopassa
Wp/fkv/Enetsin Kieli

Enetsin kieli oon Pohjais-Siberiassa praatattu Samojeedi kieli. Sitä ossaa ennää 43 ihmistä. Ja ennää vaan 10 ihmistä jokka ossaa perfektii Enetsii.
Wp/fkv/Nganasanin kieli

Nganasanin kieli oon samojeedi kieli ja sitä ossaa ennää noin 120 ihmistä.
Wp/fkv/Juratsin kieli

Juratsin kieli oon samojeedikieli joka kuoli 1800-luvula.
Wp/fkv/Selkupin kieli

Selkupin kieli tahi Sel'kupin kieli oon eteläsamojeedikieli. Sitä ossaa noin 1000 ihmistä.
Wp/fkv/Kamassin kieli

Kamassin kieli oon samojeedi kieli joka kuoli vuona 1989. Kamassista oon selniny paljo merkkejä ja sen oppiminen oon maholista.
Wp/fkv/Matorin kieli

Matorin kieli oon Samojeedi kieli jota praatathiin mongoolian pohjaises. Se kuoli vuona 1840. Tääpänä matorit praataa tuvaksi tahi ryssäksi.
Wp/fkv/Lappi

Lappi oon alue Fennoskandiassa. Sielä ellää saamelaisii, kväänei, suomalaisii, ryssii, ruottalaisii, torniolaaksolaisii ja norjalaisii.
Wp/fkv/Turkki

Turkki oon staati Euroopassa ja Aasiassa. Turkissa praatathaan turkin kielelä. Mutta oon myös minoriteetti kielii niin ko kurdin kieli jokka oon rohki suuriita. Turkin pääkaupunki oon Istanbul. Turkissa ellää 82 miljuunuu ihmistä, het oon eniimiten turkkilaisii. Turkin johđataaja oon Recep Tayyip Erdoğan. Turkin staati perustethiin vuona 1923 ko Kemal Atatürk perusthi Turkin staatin. Sitä ennen oli Osmaanien imperiumi.
Wp/fkv/Recep Tayyip Erdoğan

Recep Tayyip Erdogan (s. 26. helmikuuta 1954 Istanbul) oon toiminut Turkin presidenttinä 28. elokuuta 2014 lähtien. Erdoğan synty Istanbulissa. Hän toimi pääministerinä 2003–2014. Erdoğan johtaa konservatiivista Oikeus ja kehitys -puoluetta (AKP). Hän oli Istanbulin pormestari vuosina 1994–1998.
Wp/fkv/Turkkilaiset

Turkkilaiset oon kansa jokka ellää eniimmiten Turkissa, het praatathaan Turkin kielelä.
Wp/fkv/Turkin kieli

Turkin kieli oon turkkilainen kieli jota praatathaan äiđinkielenä Turkissa, Kyproksella, Bulgaariassa, Hellasmaassa, Ukrainassa, Ryssässä,(Tatarstanin alue) ja muissa Osmanien valtakuntaan kuuluneissa staateissa. Näistä ainoastthaan Turkissa se oon majoriteetti. Kieltä praatathaan EU:n alueela myös miljuunat immigrantit.
Wp/fkv/Kirjanorja

Kirjanorja tahi bokmål oon norjan toinen literatuurikieli nynorškin kansa. 90% norjan kansasta käytethään bokmåliita. Bokmålissa oon enämpi tanmarkkulaisii vaikutuksiita.
Wp/fkv/Nynoršk

Nynoršk oon toinen norjan kirjakieli bokmålin kanssa. Sitä käytethään lännessä ja se oon enemän tradišuaalista norjaa ko bokmål joka oon enämpi sammaa tanmarkun kielen kans
Wp/fkv/FBI

FBI oon amerikkalainen spiuni järjestö.
Wp/fkv/Faakinat

Faakinat oon delfiinien heimhoon kuuluva valas. Sen färit oon musta ja valkkee. Faakina poika voipi painaat jopa 10 tonnii. Faakinat syöđhään 
, ja lintuita. Faakinoita oon melkkein joka merelä paitti itämerelä.
Faakinat oon levinnheet isomale aluveele ko mitkhään muut peto eläimet. Eniimiten faakinat elethään pohjais ja etelä navala mutta niitä oon löytyny melkkein joka mereltä. ei olla varmoita paljonko oon ennää faakinoita jäljelä mutta sanothaan ette voipi olla suunale 100.000 faakinaa. Faakinat oon uhanalaisiita ja met emma tieđä paljoakhaan faakinoista.
Wp/fkv/Kala

Kala oon eläin joka ellää veđessä.
Wp/fkv/The Meänland

The Meänland oon meänkielenen bändi. Se oon tehny omii biisei ja myöski kääntäny biisei meänkielele.
Wp/fkv/Kristinusko

Kristinusko oon aabrahamilainen uskonto, het uskothaan ette Jeesus oon Jumalan kläppi ja heän pyhä kirja oon Raamattu. Kristinusko alko juutalaisuuđesta. Se alko ko Jeesus tuli mailmhaan ja heän mukhaan teki mahtavuuksii ja ette hän oon Jumalan kläppi joka tuli pelastamhaan ihmiset synneiltä.
Wp/fkv/Petroskoi

Petroskoi oon Karjalan republikin pääkaupunki. Siellä praatathaan eniimmiten ryssän kieltä mutta myöski vähä karjalaaki.
Wp/fkv/Palmu

Palmu tahi Arecaceae oon trooppinen puulaji
Wp/fkv/Juche

Juche oon Pohjais-Korean ideologia, Se tullee sanasta "ittenäisyys tahi kestävyys" ja juche tahtoopi ette staatin ei piđä tehđä vaihtokaupaa muiđen maitten kansa ja ette voiđhaan tehđä kaikki itte ilman muita maita, net tahđothaan vahvan johđattaajan.
Wp/fkv/NATO

Nato (engelskaksi North atlantic treaty organization, Franskaksi Organisation du traité de l’Atlantique Nord ) oon Yhđysvaltojen tekemä liitto. Nato tehtiin ko länsi pölkäs kommunismii . Naton tehtäävät oon pittää varmana ette liittostaateihin ei kukhaan hyökkää ja ette demokratia ja vapauđet pysyy. Se tehthiin aprillikuussa vuona 1949 ja sen kvartteri oon Brysselissä . Naton vastapainoksi tehthiin Varsovan liitto . Natossa oon melkheen kaikki länsistaatit Esim: Norja oon Natossa
= Histooria =
Nato alko Belgian ja Franskan liitosta mutta hiljemin siitä tuli NATO. Nytte staatit niin ko Pohjais-Makedoonia, Ruotti ja Suomi oon miettiny ette pittääköhän liittyy nathoon.
Wp/fkv/Fyyrylyhty

Fyyrylyhty oon masiini jonka tarkotus oon saađa huomio johonki kohthaan. Hyvä esimerkki oon fyyrytorni sen tarkotus oon tuođa valoo johonki kohthaan ette voi näkkee paremmin missä olhaan. Klassisesti niitä oon käytetty puolustuksheen ko niilä pystythiin hälytämhään jos vihholis sotaväki tullee. Skandinaavissa ja Engelskassa oon ollu paljo fyyrytornei. niitä myöski voiđaan käyttäät piileissä.
Wp/fkv/Nganasanit

Nganasanit oon kansa jokka ellää Pohjais-Siberiassa . Nganasaneita oon suunale 1000. Het elethään Ryssäs ja Ukrainassa. Het praatathaan eniimiten ryssäksi ja nganasaniksi. Heilä oon lajin mukhaan alkuperäiskansan status. Eniimiten nganasanit vielä elethään vanhainaikhaisesti ja het vielä etithään ruuvan itte. Net nganasanit jokka elethään kaupungissa oon eniimiten integroutunheet ja ei ennää praattaat nganasaniksi.
Wp/fkv/Nenetsit

Nenetsit (nenetsiksi ненэй ненэче, nenəj nenəče; ryssä. Ненцы, nentsy) oon kansa pohjais Ryssässä. Het elethään kylmässä ja eniimiten myöski ettithään vielä ruuvan itte. Suunale 40.000 nenetsii vielä ossaa heiđän kieltä ja oon laijin mukhaan alkuperäiskansa. Nenetsit jajethaan kahtheen joukkhoon. net oon tundra ja mettä nenetsit. Jokku oon myöski integroitunu komilaishiin. Selvästi suurin joukko oon tundranenetsit. Het saađhaan ruoka fiskaamala ja mettästämälä. Niinko muitaki Siberian kansoi niin öljybisnes uhkaa heitä.
Wp/fkv/Telefuuni

telefuuni oon masiini jonka kanssa kaksi ihmistä voi kommunikoiđa. Telefuunei oon 2 tyyppiä lanka ja raatiotelefuunei. 
histooria.
1800 luvun lopussa syntyi monta viestinthään liittyvii keksintöi. Franskalais-belgialainen Charles teki ittelheen oman telefuunin. Nytte myöski teefuunit toihmii nykyisin myöski datamasiineina.
Wp/fkv/Anime

Anime oon japanilainen piirros tapa.
Wp/fkv/Liberalismi

Liberalismi oon individualistinen poliittinen ja moraalinen filosofia. sen perustat oon vapaus ja tasa-arvo. Liberalismi vastustaa vahvaa staattii ja het haluthaan ette staatti ei voi sannoo mitö yksilö tekkee. Heän mielestä ihmisilä oon eikeus ellää miten tahtoo. Amerikassa ja euroopassa oon sosiaali liberalismi jonka ihmiset monesti sekottaa liberalismiin. Liberalismin flaku oon keltanen. Liberaalit oon monesti aika keskustalaisii ekonoomisesti. Liberalistit myöski melkheen aina kannataa feminismii.
Histooria.
Liberalismi oli tosi pieni ennen franskan revoluutiota mutta sen jälkheen siitä tuli paljo suositumpi. Esimerkkei liberalismista oon amerikan demokraattinen puolue.
Wp/fkv/Istanbul

istanbul ( vanha nimi konstantinopli. Engleska Constantinople ) oon turkin pääkaupunki. Sen nimi virallisesti vaihđethiin istanbuliksi vuona 1930 ataturkin jälkheen. Sielä praatathaan eniimmiten Turkiksi ja oon myöski minoriteetti kielii. Pitkhään istanbul oli Kreikalaisten ja roomalaisten käđessa mutta nytte se oon turkila. Istanbulin väesto ellää 65&amp; euroopassa ja 35% aasissa.
ekonoomia.
Istanbulissa keskimäärin ihmiset oon rahakaampii ko muuvalla turkissa.
Wp/fkv/Tanmarkun kieli

Tanmarkun kieli oon pohjais Germaaninen ja indo-eurooppalainen kieli. Sitä ossaa 6m ihmistä. Tanmarkun kieli eroo muista lähisukukielistä sillä ko se lausuthaan eri tavalla. Sitä praatathaan Tanmarkussa ja Tyskässä. 
Dialektit.
Tanmarkun kielien variašuunit ei ole isoi ja het ymmärrethään toisii hyvin.
Wp/fkv/Kööpenhamina

Kööpenhamina (København) oon Tanmarkun pääkaupunki ja suurin kaupunki. Siellä ellää 1.2m ihmissii. Sielä praatathaan eniimmiten Tanmarkun kieltä. Sielä ellää 157.000 immigranttii eli 25% kööpenhaminalaisista oon ulkomaalaihsii. Kööpenhaminan pääuskonnot oon Kristinusko ja islam ( 57% ja 10% ) ja sen takii kööpenhaminaan oon rakennettu paljo moskeijoi ja myöski oon kööpenhaminan suur moskeija. Kööpenhamina oon kööpenhaminan kommuunissa länsi tanmarkussa.
Wp/fkv/Gröönlanin kieli

Gröönlannin kieli oon eskimo-aleuttilaisen kielikunthaan kuuluva inuittiikieli. Sitä praatathaan Gröönlannissa. Kieli jakautuu kolmheen eli päädialektiin, pohjaiseen, läntiseen ja öystäiseen.
Wp/fkv/Nazi-Tyskä

Nazi-Tyskä oli staati Euroopassa. Se tuli ko Adolf Hitler voitti Tyskässä vallan. Nazi-Tyskä alotti paljo sotii Euroopassa, Het alothethiin toisen mailmansođan .
Wp/fkv/Kulli ja palli kidutus

Kulli ja palli kidutus oon seksuaalinen toime jossa tehđään kiđutusta miehen genitaali aluveehseen. Ihminen voi saađan hyvän mielen siitä.
Wp/fkv/Balázs

Balázs [ˈbɒlaːʒ]) oon unkarilainen etunimi.
Wp/fkv/Joosua

Joosua oli raamatullinen henkilö joka palveli moosesta. Hänestä tuli juutalaisten ja israelin johtaja
Wp/fkv/Komin republikki

Komi republikki oon autonoominen alue Ryssässä. Komi oon Euroopain öystäisin alue. Sovjettiunionin aikana komi ryssäläistyi ja tääpänä komi oon tyhä 22% komilainen. Komissa oon rohki paljo resurssiita mutta liikenne oon vielä puuttheelinen. Komin kranni alueet oon nenetsia, Hanti mansi ja muutama muu okruggi. Oktooberissa 1990 komin republikista tuli komin sosialistinen republikki ja vuona 1992 muođostethiin komin republikki. Sielä praatathaan eniimiten Ryssää mutta myöski komii. sielä ellää suunale 900t ihmissii. ja sen pääuskonto oon ortodoksi kristityt.
geografii.
komi oon uraali fuoritten euroopan puolela. Se oon euroopan ja aasian rajala.
Wp/fkv/Engelska

Engelska(engl. England) oon staatti Euroopassa, joka sijaittee pääasiassa Ison-Britannian saarela. Engelska oon osa Yhđistynyttä riikkiä eli Ison-Britannian staattia ja sen osista suurin niin pinta-alalthaan ko asukasluvulthaanki. Sen väestö muođostaa noin 84 prosenttia Britannian väestöstä, ja alalthaan Engelska peittääpi kaksi kolmannesta Ison-Britannian saaresta. Engelskan krannei oon Welši lännessä ja Skotlanti pohjaisessa.
Wp/fkv/Serbia

Serbia oon maa eteläisessä Öystä-Euroopassa. Sielä praatathaan serbian kieltä.
Wp/fkv/Serbian kieli

Serbian kieli oon etelä slaavinen kieli. Jokku sannoo ette Serbia oon Serbi-kroatian dialekti ja jokku sannoo ette oon oma kieli
Wp/fkv/Belgia

Belgia oon staatti Euroopassa.
Wp/fkv/Bulgaaria

Bulgaaria (bulg. България, Bălgarija), virallisesti Bulgaarian republikki (bulg. Република България, Republika Bălgarija) oon staatti Balkanilla Kaakkois-Euroopassa. Se sijaittee Mustanmeren rannalla, ja sen kranneja oon Kreikka ja Turkki etelässä, Serbia ja Pohjais-Makedonia lännessä ja Romania pohjoisessa. Bulgaarian pääkaupunki oon Sofia . Staatisa oon noin 7 miljuunaa asukasta ja sen pinta-ala oon 110 879 neliökilometriä.
Bulgaaria oon rohki lähelä Anatoliaa, joka sijaittee Aasiassa.
Wp/fkv/Ensimäinen mailmansota

 Ensimäinen mailman sota tahi suuri sota kävi ko Öystävalta-Unkari hyökkäs Serbihaan. Serbian puolele taistelheen tuli Ryssä, Franska, Engleska, Japani , Montenegro ja Belgia. Öystävalta-Unkarin puolele tuli Tyskä, Bulgaaria ja Turkki. Oli myöski muita pienempii staattiita. Sođan jälkhiin ko Tyskä hävis niin Öystävalta-Unkari ja Turkki jajethiin eri ohsiin ja Bulgaaria ja Tyskä menetti paljo maata. Ja Ryssään tuli sisällissota. Ensimmäinen mailmansota teki toisen mailmansođan siemenen.
Sođan meno.
Ensin Tyskä pärjäs hyvin, Tyskä autto Vladimir Leninii tekemhään kommunistisen revoluution Ryssässä ette saisi sen pois sođasta ja se saiki sen pois sođasta mutta sen jälkhiin monet tyskälaisetki ajatteli ette kommunismi voipi olla hyvä idea. Ja valtas isoi paloi Ryssästä mutta sitte Yhđysvallat tuli sothaan mukhaan ja Tyskä hävis. Monet teorisoi ette ilman Yhđysvaltoi Tyskä oisi voinu voitaat. 
Sođan seuraukset.
Sođan takii tuli kansanmurhii, uusii tautei, paljo kuolemhii ja Nazi-Tyskä. Sođan jälkheen tuli paljo uusi staatei niin ko Suomi tahi Viro. ja sođan takii kommunismista tuli tinka Euroopassa, ensimmäinen kommunistinen staati oli Sovjettiunioni.
Plaanoi.
Tyskän plaana oli nopeesti hyökätä Ryssään ja sitte nopeesti vallata Franska Belgian läpi. Myöski monila maila oli paljo plaanoi esimerkiksi Ryssä ajatteli joskus Ruottiin hyökkäämistä. Ja Norja pölkäs ette Ruotti hyökkäis Norhjaan.
Wp/fkv/Japani

Japani oon staatti Aasiassa. Se oon yksi Aasian ekonoomiamahti.
Japanin pääkaupunki oon Tokio. Se oon mailman suurin kaupunki.
Wp/fkv/Yhđysvallat

Yhđysvallat oon mailman ainoo supervoima ja suurin ekonoomia mahti.
Wp/fkv/Ungarilaiset

Ungarilaiset oon suomalais-uugrilainen kansa. Het elethään eniimiten Ungaris ja praataathaan ungariksi.
Ungarilaiset oon suurin suomelais-uugrilainen kansa
Wp/fkv/Estlandi

Estlandi (vir. Eesti Vabariik) oon staati Euroopassa. Sielä praatatthaan estlandin kielelä. Estlandin krannit oon Ryssän federašuunin ja Latvian kansa. Maassa oon asukkhaita 1 320 000, josta suunale kolmannes (434 426) asuthaan pääkaupungissa Tallinnassa.
Wp/fkv/Ido

ido oon keinotekoinen kieli
Wp/fkv/Tuvan republikki

Tuvan republikki oon staati ryssässä. Se oli ennen ittenäinen kommunistinen republikki nimelhtään "Tannu tuva" ja nytte se oon staatti Ryssässä.
Wp/fkv/Tuvan kieli

Tuvan kieli (tuvaksi тыва дыл, tyva dyl) oon tuvien praataama turkkilainen kieli. Sillä oon virallisen kielen asema Tuvan republikissa Ryssässä.
Wp/fkv/Norjan kielipolitikki

Norjan kielipolitikki tarkottaa norjan suhđetta eri kielhiin. Norjassa oon 4 pääkieltä net oon Norja, Kvääni, Saami ja Romaani. Myös Svalbardila praatathaan Puolaksi ja Ryssäksi mutta niilä ei ole virallisen kielen statusta. 
Norja.
Norja oon norjan pääkieli ja se jajethaan kahtheen eri literatuurikielheen Bokmål ja Nynorsk. 85% käyttethään bokmåliita literatuurikielenä ja 10% nynorskiita. niitä pruukathaan norjassa käyttää eniten.
Kvääni.
Kvääni oon minoriteetti kieli norjassa mutta se ei saa yhtä paljo avustusta ko esimerkiksi saamen kieli. Kvääniitä ennää ossaa 1.500 - 8.000 ihmisii norjassa ja väki pienenee. Ennen kvääniin kohđistu paljo Norjalaistumista mutta nyt sitä voipi oppia praathaan muutamassa koulussa. Esimerkiksi Troman universititessa ja Porsangissa sillä oon kielen status. Kuitenki tääpänä kväänin kielelä vieläki mennee rohki huonosti
Saamen kieli.
Saamen kieli oon norjan suurin minoriteetti kieli ja saa paljo avustusta norjalta. Ja norjassa on eniten saamen kielen praataajiita.
Romaanin kieli.
Romaanin kieli oon pieni kieli norjassa noin 6.500 praataajaa ja het elethään monissa paikoissa eikä tyhä yhđessä kohđassa.
Wp/fkv/Shakira - Waka Waka (This Time for Africa)

Shakira - Waka Waka (This Time for Africa) oon kolumbialaisen laulajan Shakiran tekemä laulu.
Wp/fkv/Vladimir Lenin

Vladimir Iljitš Lenin oli kommunistinen ryssäläinnen politiikkeri. Hän alotti kommunismin ryssässä. ja teki Sovjetunioonin. Vladimir Leninin jälkhiin johtajaksi tuli Josif Stalin joka oli tyranninen diktatoori ja tappo minoriteettiita Sovjetunioonin staatissa.
Wp/fkv/Neuvostoliitto

Neuvostoliitto tahi Sovjetuniooni oli mailman ensimäinen kommunistinen staatti. Sovjetuniooni kesti vuođet 1922-1991 mutta vuona 1991 se jajethiin moneen eri osaan. Neuvostoliitola ensimäinen johtaja oli Vladimir Lenin ja sen jälkhiin tuli Josif Stalin. Sielä praatathiin eniimiten ryssän kieltä mutta oli paljo minoriteetti kielii mutta niitä alistethiin paljo. Sovjetunioonin jälkhiin tuli Ryssä. 
Histooria.
Sovjetuniooni alko ko Vladimir Lenin alotti Ryssän Revolušuunin jokka oli yksi mailman suurimpii sisällissotiita. Tämän jälkhiin ei kestäny kauvon ko Lenin kuoli ja hän sano ette Trotski häättyy tulla Sovjetunioonin johđattajaksi hänen jälkhiin muttaa Josif Stalin huijasi nämä ette pääsee itte johthaan Sovjetunioonii. Stalin muutti Sovjetunioonin ekonoomian kokonhaan ja tappo paljo minoriteettei Sovjetunioonissa. Myöski tapethiin paljo keneraaleita jokka piđethiin Trotskista enämpi ko Stalinistä. Sen tähđen Sovjetunioonin sotaväki oli paljo heikompi ja esimerkiksi Talvisođassa Sovjetunioonin ei pärjänny hyvin ja saipi turphaan Suomelta ja Suomi menetti tyhä Karjalan ja vähä alueita pohjasesta. Tämän jälkhiin tuli toinen mailmansota ja siinä Nazi-Tyskä veti Sovjetunioonii tosi pitkäle ja melkkein pääsi Moskovhaan. Mutta sođassa kuitenki itte Sovjetuniooni voitti ja tuhos Nazi-Tyskän. Tämän jälkhiin alko kylmä sota joka oli kommunismin ja kapitalismin välinen sota. Sovjetuniooni oli seppä tekemhään sotaväkkee mutta sen ekonoomia oli muiđen Länsistaathein verrattuna paljo pienempi. Kylmänsođan tähđen öystäeurooppa oonki enämpi köyhä ko länsi. Vuona 1991 Sovjetunioonin staatit jajethiin monheen eri oshaan ja tuli uusiita staattiita niinko Viro tahi Kazakstan. 
Geografii.
Sovjetuniooni oli sen ajan isoin staatti ja tääpänä myös Ryssä on mailman suurin staatti. Sovjetuniooni yletty öystä aasiasta euroopphaan. 
 Sovjetuniooni jajethiin aasian ja euroopan Sovjettiunioniin Uraaliin Fuorila. Länsi Sovjetunioni oli tosi seppä tekemhään maapruukkii ja se oon tosi litteetä. Öystäsovjetuniooni oli tosi kylmä ja maapruuki oon vaikeet tehđä. Isoin osa Sovjetunioonin väestöstä eli Europan puolela ja tyhä minoriteetti elethiin uraaliin takkaa. 
Staatti.
Sovjetuniooni oli diktatoori ja sielä sai olla tyhä 1 poplitiikkinen puolue ja se oon kommunistinen parti. Sovjetunioonissa ei välitetty paljoo minoriitetiista ja Stalinin aikhaan sielä tapethiin minoriteettei ja pakotethiin het praatamhaan Ryssäksi ja ei saanu praatata heiđän omala kielelä. Stalinin jälkheet het saathiin vähä oikheuksii ja silti niitä alisethiin. Staatti sai päättä kaiken sun elämästä.
Wp/fkv/Dialekti

Dialekti oon praatiforma jota ei lasketa omaksi kieleksi tyhä kielen muđoksi. Lingvistit ei ole varmoita siitä koska oon dialekti ja koska oon kieli jonka tähđen oon debattita siitä mikä oon dialekti ja mikä oon kieli. Esimerkiki meänkielen status.
Mikä oon dialekti ja mikä ei.
Jokku sanothaan ette jos tyhä ymmärtää paljo sitä niin se oon dialekti ja jos ei ymmärrä niin oon kieli, Mutta tääpänä se oon enämmen ko tämä. 
Praataamismuoto oon dialekti jos:
Esimerkikisi Norja ja Ruottin kieli, Het ymmärrethään toissii paljo mutta molemat oon omiita kieliita eikä tyhä dialektiita. Sama ko Retoromaani Sveittissä oon oma kieli mutta het ymmärrethään Italian pohajas dialektiita tosi paljo.
Debattei.
Moniin kieliin statusta debateerathaan ette oonko tyhä dialekti vai oma kieli, hyvä esimerkki oon meänkieli ja myöski kvääni. Ruottisa piđethään meänkielä eniimmiten omana kielenä mutta sitte suomen puolela paljo sanothaan ette oon dialekti. Kväänii sanothaan myöski välilä dialektiksi mutta se erroo enämpi suomesta ja kväänissä oon pukstaavi "đ" joka ei ole suomessa. Oon myöski paljo kielii jokka oon kuitenki dialektei. Esimerkiksi Kantonin kiina eroo Mandariinin kiinasta niin paljo ette oon outtoo ette sitä piđethään tyhä dialektina ja ei omana kielenä. Eli poliittikkiset tinkat vaikuttaa siihe oonko dialekti vaiko kieli.
Wp/fkv/Fankila

Fankila tahi putka oon paikki mihin net mennee jokka ei nouđata staatin reekeleitä. Fankilat oon yleensä rauđasta tehty ja niissä voi olla joku piha. Fankilat oon tärkee osa yhteiskuntaa kosa jos niitä ei ole niin net jokka ei käyttäyđy reekeleiđen mukhaan voi tehđä mitä halluu.
Wp/fkv/Puola ( maa )

Puola eli Puolan republikki oon staatti Keski-Euroopassa. Het praatathaan eniimmiten uolan kielelä mutta oon minoriteetti kielii. Sen pääkaupunki oon Varsova. Sielä ellää 38 miljuunua ihmisii. Puola oon melkheen 98% puolalainen.
Histooria.
Puolan alku histooria alko ko slaavilaiset kansat tuli Puolaan. Puola alko sitte kasvamhaan ja valtaamhaan aluveita. 1400 luvun keskikohđassa Puola ja Liettua alotti unionin joka avusti paljo Puolaa ja myöhemmin tehthiin Puola-Liettuan riikki. Puola-Liettua oli tosi vahva staatti ja kesti pitkhään mutta sitte Ryssä, Öystävalta ja Tyskä jako Puolan mohneen eri ohsaan ja valtas sen. Ryssä sai isoimmat osat Puolan staatista. Sitte ensimäisen mailmansoan jälkheen se sai ittenäysyyen.
Wp/fkv/Tšingis-kaani

Tšingis-kaani oli mongoolialainen joka teki Mongoolian impeeriumin joka mailman suurin maa impeeriumi. Häntä piđethään mongoolien staatin pappana. Melkkein 15 miljoonua ihmissii oon hänele sukkuu ko hän teki niin paljo kläppiitä.
Nuoruus aika.
Hän syntyi 1155 Delüün Boldogissa lähelä Burhan Haldunin fuorta ja hän oli nomaadi eli hän ei eläny tyhä yhđessä paikassa ja vaihteli sitä.
Uskonto.
Uskothaan ette Tšingis-kaani kuulu šamanistihseen "Tengrinismhiin" mutta hän oli uskonnolisesti tosi suvaitteja ja anto uskonnonvapauđen, hä oli intressoitunu monista uskonnoista ja haastatteli muslimei, kristittyi, buddistei ja muitaki.
Mongoolian impeeriumi.
Hän ensin yhđisti kaikki mongoolialaiset kansat ja siitä alko valtaamhaan aluveita. Mongoolian impeeriumi oli tosi suuri ja siinä eli yli 32 miljuunua ihmistä mutta tyhä minoriteetti oli mongoolialaisii. Mongoolien impeeriumi oli mailman suurin maa impeeriumi ja tyhä Engleskan impeeriumi oli isompi. Tšingis khaanin kuoleman jälkheen staatti ulotta Kaspianmehreen asti ja tyhä ko Kublai-kaani kuoli niin mongolian impeeriumi hajos.
Wp/fkv/Pohjais-Savo

Pohjais-Savo oon provinssi Suomessa.
Wp/fkv/Etelä-Savo

Etelä-Savo oon provinssi Suomessa.
Wp/fkv/Lappi (provinssi)

Lappi on provinssi Suomessa.
Wp/fkv/Kainuu

Kainuu oon provinssi Suomessa.
Wp/fkv/Pohjais-Pohjanmaa

Pohjais-Pohjanmaa oon provinssi Suomessa
Wp/fkv/Kymenlaakso

Kymenlaakso oon provinssi Suomessa.
Wp/fkv/Keski-Pohjanmaa

Keski-Pohjanmaa oon provinssi Suomessa.
Wp/fkv/Vepsänkielinen Wikipeetia

Vepsänkielinen Wikipedia (vepsäksi Vepsän Vikipedii) oon Wikipeetian vepsänkielinen versio. Se aloitettiin 1. fepruaarikuuta 2012 . Tääpänä artikkelimäärä oon 6 308 (1.1.2020).
Wp/fkv/Etelä-Karjala

Etelä-Karjala oon provinssi Suomessa.
Wp/fkv/Pohjais-Karjala

Pohjais-Karjala oon provinssi Suomessa.
Wp/fkv/Kanta-Häme

Kanta-Häme oon provinssi Suomessa.