tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Wp/fkv/Päijät-Häme

Päijät-Häme oon provinssi Suomessa.
Wp/fkv/Uusimaa

Uusimaa oon provinssi Suomessa. Sielä sijaittee Suomen pääkaupunki Helsinki.
Wp/fkv/Partio

Partio oon mailmanlaajuinen nuorisoliike, jonka tavoitteena oon kasvattaa kläpeistä ja nuorista vastuuntuntoisia kansalaisiita. Partiolaisia oon 224 staatissa yhtheensä noin 40 miljuunua. Mailmanjärjestöjä on kaksi: Partioliikkeen Mailmanjärjestö (WOSM, "World Organization of the Scout Movement") ja Partiotyttöjen Mailmanliitto (WAGGGS, "World Association of Girl Guides and Girl Scouts").
Wp/fkv/Inarinsaamen kieli

Inarinsaamen kieli oon ainoo saamenkieli mitä tyhä praatathaan Suomessa . Sitä ossaa suunale 300 ihmissii. Net kukka osathaan inarii oon enämpi vanhoi mutta sitä oon alettu pelastamhaan ja sitä voi oppiit monissa kouluissa ja voi kattoot uutissii inariksi.
Wp/fkv/Togo

Togo oon staatti Afrikassa. Sen pääkaupunki oon Lomé.
Wp/fkv/Pomorit

Pomorit oon vanha ryssäläinen kansanryhmä Vienanmeren miljöössä. Het praatathaan Pomorin kieltä. Pomoriita oon 6 tuhatta ja tyhä 2000 osothaan pomorin kielen. Jokku sannothaan ette het oon oma kansa ja ette heilä oon oma kieli ja jokku sanothaan ette se oon tyhä ryssän dialekti ja oon tyhä suomalaistunuita ryssiitä. Pomoreita voiđhaan sannoot ryssäläisiin ja suomalais uugrilaisten sekotukseksi. Siinä oon paljo elementtiitä karjalasta, vepsästä ja komin kielestä. Tääpänä oon liike saađa heiđän dialekti omaksi kieleksi ja itte pomorit melkkein aina piđethään itteensä eri ryhmänä ryssäläisistä. Pomorin ei ymmärrä normaaliita ryssää paljoakhaan.
Kulttuuri.
Heilä oon oma tapa laulaa ja turjan piirissä piđethään festivaalei jossa voiđhaan nähđä pomorikulttuurii. Myöski oon omalaisii pomoriasui.
liike saađa pomori omaksi kansaksi.
liike saađa pomori omaksi kansaksi oon alkanu jo 100 vuotta sitte ja ko pomoriksi oon tehty paljo literatuurii ja het ei ymmärrä paljoakhaan perus ryssää niin monet oon jo alkanu sannoot ette het ei ole ryssäläisii. Tääpänä ko oon tyhä 2000 ihmisii jokka ossaa pomorii ja sitä ei voi oppii mishään het oon kuolemassa.
Wp/fkv/Dolgaanit

Dolgaanit oon Ryssällä Krasnojarskin aluvekomuunin Tajmyrin komuunissa ja Sahan republikin Anaabyrin uluusissa asuva turkkilaista dolgaanin kieltä praataava kansa.
Wp/fkv/Pomorin kieli

Pomorin kieli.
Pomorin kieli oon pomorien keskuudessa puhuttu venäjän murre. Praataajamäärästä ei ole varmuutta, mutta arvion mukaan sitä praataa mammankielenään noin 2000 praataajaa. Pomoridialekteissa oon paljon lainasanoja ja vaikutteita muista kielistä.
Wp/fkv/Libertarianismi

Libertarianismi oon äärikapitalistinen ideologia. Het tahđothaan heikon staati ja funteerathaan ette staatti ei saa sannoo mitä yksilö tekkee omala kehola. Libertaarianismin ääri muotoi oon "Minarkismi" ja "anarko kapitalismi". Sana libertarianismi tullee latinan sanasta (Latinasta: libertas, Merkittee "vaphaus"). Libertarianistiset uskothaan ette staatti ei saa koskee ekonoomihaan ja ette staati tekkee tyhä net tinkat jokka hääđythään, jokku libertaarit tahđothaan ette oon enämpi voimaa staatila ja jokku tahđothaan ette vähemen ja anarkokapitalistit tahđothaan ette koko staati otethaan pois ja ette markkinat oon tarpheeksi pittää samfunnetti.
Variašuuni.
Oon myöski olemassa vasemistolainen libertarianismi ja het haluthaan ette staatti ei koske muuhun paitti ekonoomihaan. Sitte ko menhään äärimuothoin saađhaan anarkismi
Wp/fkv/Anti-semitismi

Anti-semitismi tahi juutalaisviha oon vihaa juutalaishii vasthaan. Yleensä liitty fasismhiin.
Kato myös.
Anti-sionismi
Wp/fkv/Anti-sionismi

Anti sionismi oon juutalaisen staatin vastustamista
Wp/fkv/Miklós Horty

Miklós Horty oli Öystävalta-Unkarin laivaston jäsen ja Unkarin diktatoori. Hän oli monarkki tahi fasisti.
Wp/fkv/Sanan vaphaus

Sanan vaphaus oon oikeus ette ihmiset saađhaan sannoot mitä tahđothaan ja ilmaista ittheensä miten tahđothaan. Jokku ihmiset määritelhään sananvaphauđen eri tavala ja sanothaan ette ei saa olla vihapraataamista. 
histooria.
pitkhään ei ole ollu sananvaphautta melkkein misshään maassa ja vasta modernissa ajassa siitä oon tullu isompi tinka ja se oon ollu is prošekti saađa sanavaphaus ja jokku sanothaam ette se oon tääpänäki vaarassa.
Debatit.
Jokku sanothaan ette ei saa olla vihapraataamista ja ette se ei ole osa sananvaphautta ja jokku sanothaan ette sanavaphaus oon se ette saapi sannoot mitä tahđothaan ilman ette staati tahi poliisi tulthaan ovvele.
Wp/fkv/Inarisaame

Inarisaame oon ainoo saamenkieli mitä tyhä praatathaan suomessa. Sitä ossaa noin 300 ihmissii. Net ken ossaa inarii oon enämpi vanhoi mutta sitä oon alettu pelastamhaan ja sitä voi oppii monissa kouluissa ja voi kattoot uutissii inariksi
Wp/fkv/Konservatismi

Konservatismi oon tradišuaalinen ideologii joka halluu pittää tradišuunit. Het monestii oon myöski kapitalistei mutta oon olemassa vasemmistolaisii konservatiivissii ideoita niin ko "Strasserismi" Het vastustethaan monesti tinkoi niin ko transeksuaalisuus, feminismi tahi joskus myöski homoseksuaalisuutta. Konservatismin ääri muođot oon nazismi tahi fasismi. Jokku konservatiivit ei ole ääripäässä ja ei vastustethaan tinkoi ko homoseksuaalisuus. Esimerkkei konservatiiveistä oon Donald Trump, Ronald Reagan. Esimerkki äärikonservatiiveistä oon Adolf Hitler.
Wp/fkv/Strasserismi

Strasserismi oon natsismin muoto joka oon enämmen vasemmala ja oon vähemmän ääri tradišuaalinen. Strasserismi teki Strasser veljet Otto ja Grego Strasser. Het haluthiin liiton Sovjetunioonin kanssa. Het olthiin ensim Adolf Hitlerin liittolaissii mutta heitä alko ääryttää Hitlerin kapitalismi ja alka vastumhaan Hitlerii. Sitte Hitler päätti tappaat het. Tääpänä strasserismi oon tosi pieni ja ei ole paljoakhaan jokka uskothaan strasserismiin.
Wp/fkv/Otto Strasser

Otto strasseri oli Tyskäläinen politiikkeri ja natsi puoluveen jäsen ja sen jälkheen teki oman puoluveen.
Wp/fkv/Grego Strasser

Grego Strasser oli tyskäläinen politiikkeri.
Wp/fkv/Donald Trump

Donald John Trump oon yhđysvaltalainen politiikkeri ja Yhđysvaltain 46. presidentti vuođet 2016-2020. vuođen 2016 vaaleissa hän taisteli Hillary Clintonia vasthaan ja voitti parila prosentila. Hän oon tehny tinkoi niin ko verojen vähentäminen ja vähentäny immigranttien määrää. Hän oon myöski alkannu rakentamhaan muuria Meksikon ja Yhđysvaltojen välile ette Meksikolaiset ei pääse luvatta Yhđysvaltoihin.
Wp/fkv/Hilary Clinton

Hilary Clinton oon yhđysvaltalainen politiikkeri joka hävisi Yhđysvaltojen vaalit 2016.
Wp/fkv/Tradišuunit

Tradišuuni oon symboolissii arvoi tahi moraaliita jokka laitethaan vanhiimilta kläpile. Tradišuuni oon osa kulttuurii ja net pistethään seurhaavsta generaatiosta toisheen generaatioon. Tradišuunit voipi muuttuut ajan kansa. Tradišuuni liittyy paljon politiikkiin ja jokku haluthaan päästä tradišuunista erhoon ja jokku tahđothaan pittäät tradišuunin. Eri maiđen ja kultturiin tradišuunit erothaan paljo mutta melkkein joka maan kultuurissa oon sammoi arvoita niin ko ei saa tappaat tahi ryöstää. Tradišuunhiin voipi liittyyt myöski tinkkhoin niin ko Ruoka, Vatteet tahi musiikhiin. Kvääniläisessä tradišuunissa oon omat vatteet ja ommaa ruokkaa.
Wp/fkv/Uugrilaiset kielet

Uugrilaiset kielet oon kieli ryhmä jossa oon tradišuaalisesti ollu 3 kieltä net kielet niin ko unkari, hanti ja mansi. Jokku myöski sanothaan ette csango oon oma kieli mutta eniimiiten sanothaan ette se oon dialekti. Uugrilaisista kielistä melkkein kaikki praatathaan unkarii ja minoriteetti hantii ja mansii. Unkarii ossaa 13miljuunua ihmissiitä ja hantii tyhä 13.000 ja mansin kieltä tyhä 900. Ja jos laskethaan csango omaksi kieleksi niin sitä ossaa 5.000 ihmisiitä. 
Tääpänä.
Tääpänä mansin ja hanti kielet oon häviämässä ja mansin kielestä tyhä pohjais dialektit oon selviämässä ja etelä dialektit oon jo kuolheet. Öystä mansin dialektit oon tosi heikkoi ja melkkein kuoleman rajala. Hantii vahingoittaa öljybisnes ja Tääpänä heiđän määrä oon vähenemässä.
Wp/fkv/Rauman dialekti

Rauman dialekti oon suomen dialekti mutta suomalaiset ei ymmärethään paljoakhaan Rauman dialektista. Rauman dialektissa oon paljo lanasannoita Ruottin ette Engelskan kieliistä ja paljo lyhennettyi sannoita. Rauman dialektiksi oon tehty rohki paljo litteratuurii, suurin litteratuuri aare rauman dialektila oon "raumlaissi jaarituksii" (Kvän: Raumalaissii praatiita), jonka tähđen kans jokku tahđothaan kuttuut sitä kieleksi. Rauman dialektin ja suomen kieliin variašuuni oon rohki suuri ja sen oon tuonu framile ette sitä voiki kuttuut kieleksi.
Muuvala.
Wiki raumaksi
Wp/fkv/Hyvän illan

Hyvän illan oon tradišuaalinen kvääniläinen laulu.
Wp/fkv/Jukaghirin kielet

Jukaghirin kieli oon kieli tahi kielijoukko. Jukaghirii kieliitä ennää ossaa praatata tyhä 300 ihmissii, se oonkos jukaghirit kieli joukko tahi sammaa kieltä oon debaateerattu, mutta suurin osa sanothaan ette net ei ole sammaa kieltä koska het ei voiđhaan ymmärtäät toissii ja net oon rohki kaukana toisisthaan. Se kansa oon rohki debaateerattu ette oonkos net sukkuu suomelais-ugrilaisile kielile vaikos oonkos se niin ette uralilaiset oon vaikuttanheet kielheen eikä sukkuuta.
Wp/fkv/Suomen Dialektit

Suomen kielessä oon 2 päägrupaa dialektei net oon länsi ja öystä dialektit. Ja net voiđaan jakkaat eri gruphiin. Dialekti tarkottaa praataamis muotoa jola ei ole mithään statusta ja jota ei käytetä porisemisen ulkoo..
Wp/fkv/Mongoolialaiset

Mongoolialaiset oon kansa jokka elethään Aasiaas. Net praatathaan mongoolian kielt.
Wp/fkv/Mongolian kieli

Mongolian kieli oon kieli jota praatathaan Mongoliassa.
Wp/fkv/Vesi

Vesi oon huoneenlämmössä nesteenä esiintyvvä hydrogeenin ja oksygeenin muođostama kemiallinen yhđiste. Vettä oon saatavila melkheen kaikkiala maapallola, ja se oon yksi kaiken tunnetun elämän perustarpeista.
Wp/fkv/Jupiter

Jupiter oon suurin planete meän aurinkokunnassa. Se oon enimiiyen kaasuja ja sen keskelä oon keskikohta joka oon melkheen yhtä iso ko meän maa. Jupiter oon nimetty roomalaisen jumalan Juppiterin mukhaan ja sielä sataat diamantii.
Wp/fkv/Skotin kieli

Skotin kieli oon oma kieli tahi engelskan kielen dialekti. Tääpänä Skotin kielelä oon oman kielen status ja oon samanlaisessa statuksessa ko kväänin kieli. Skotti oon Dialektin ja kielen rajala. Jokku sanothaan ette se oon tyhä dialekti tahi aksentti a jokku sanothaan ette se oon enämp ja se oon oma kieli oman kulttuurin kansa. 30% Skotlannin kansansta ossaa porista Skotin kieltä mutta monet sekottaat engelskan ja skotin kieltä ja sen takkii engelskalainen voipi luula ette net praatathaan skottii mutta net praatathaan Skotti Engleskaa. Sitä praataa enämp 1.5m ihmissii skotlannissa ja vähä myöski pohjas-irlannissa.
Wp/fkv/Köökki

Köökki oon ruoan valmistuksheen tarkhoitettu huone tahi tila. Modernin asunnon köökissä oon jääkaappi, liesi, mikroaaltouuni, liesituuletin ja juokseva kuuma- ja kylmä vesi astioiđen säilytystä ja kuivaamista varten. Myöski leivinuuni oon mahđolinen.
Köökkityypit.
Köökkejä oon monenlaisia. Pienimpiin ei mahđu ruokapöytää, jolloin tarvithaan erillinen ruokailutila. Ruokailutilana voipi olla olohuone tahi ruokasali.
Wp/fkv/Jeesus

Jeesus Kristus, myöski Ihmisen Poika, Jumalan Poika ja Jeesus Nasaretilainen oli Uuđen Testamentin mukhaan juutalainen hengellinen opettaja,profetoitu Messias, parantaja ja ihmeiđen tekkiijä. 
Kristinuskossa.
Kristinuskossa Jeesus oon Jumalan poika ja ko hänheen uskoo voipi mennä taivasheen.
Muut.
Melkheen kaikki abrhamalaisset uskot sanothaan ette hän oon vaan profeetta ja juutalausuuđen mukhaan hän oon saatanasta. Variašuuni niijen välilä ei ole iso, Bahait sanothaan jot hän oon profeetta, Mormonit sanothaan jot hän oon suurempi ko profeetat mutta ette hän oon tyhä "suurempi profeetta"
Wp/fkv/30 eaa.

30 eaa. 
Tapahtummia.
Egyptistä tullee Rooman provinssi.
Kuolleita.
Marcus Antonius, roomalainen sotilas ja poliitikko
Wp/fkv/10 (luku)

'10 (luku) tahi kymmenen oon luonnollinen luku, joka tulee yhđeksän jälkheen, ja sitä seuraa yksitoista. Kymmenen oon parilinen luku. Sana kymmenen oon ainutlaatuinen suomalais-uugrilaisissa kielissä.
Wp/fkv/Jyväskylä

Jyväskylä oon Suomen kaupunki ja Keski-Suomen provinssikeskus. Jyväskylän väkiluku oon 142 467, ja sen pinta-ala oon 1,466,35 km², josta 295,38km² oon vesistöjä. Väestötiheys oon 121,67/km². Jyväskylä oon universiteettikaupunki ja väkiluvulthaan Suomen seitsemänneksi suurin kaupunki ja viiđenneksi suurin kaupunkialue. Jyväskylä oon tärkee kasvukeskus. Jyväskylän kantakaupunki sijaittee enimmäkseen Päijänteen pohjaispäähän Äijälänsalmen kautta yhteyđessä olevan Jyväsjärven sekä Palokkajärven ja Tuomiojärven välisellä kannaksella, jonka läpi virtaa Tourujoki Palokkajärvestä Jyväsjärveen.
Jyväskylän rajakrannikomuunit oon Joutsa, Toivakka, Jämsä, Luhanka, Muurame, Petäjävesi, Laukaa ja Uurainen. Vuonna 2009 kaupunki, Jyväskylän maalaiskomuuni, ja Korpilahti liityivät yhteen, minkä vaikutuksena Muuramen komuuni jäi melkheen joka puolelta Jyväskylän ymphäröimäksi.
Jyväskylässä oon universiteetti, Jyväskylän ammattikorkeakoulu, ammattikoulu Gradia sekä muita oppilaitoksia. Merkittävin teollisuuden työnantaja oon Valmet Oyj.
Wp/fkv/Baskin kieli

Baskin kieli oon kieli isolaatti Euroopassa. Baskin kielelä praataathaan Baskimaassa. Baskin kielelä ei ole mithään sukikieliä ja sitä praataa noin 1m ihmisiä. Baskin kieltä olhaan yritetty löytää sukikieli mut mikhään ei ole toiminnu.
Wp/fkv/Lyydiläiset

Lyydiläiset oon kansa jokka elethään karjalassa. Lyydiläiset praatathaan eniimiten Ryssän kieltä mutta net myöski praatathaan heän omaa kieltä nimelthään lyydin kieli. Lyydin kieli voipi olla myöski Karjalan dialekti ja se oonko lyydiläiset oma kansa tahi vaan karjalainen kansa oon debaatin alainen.
Wp/fkv/Suomalainen vaara

Suomalainen vaara tahi den finske fare merkittee Norjassa olevaa pölkäämistä Suomea kohthaan. Tämän teki Suur-Suomi aate. Net uskothiin ette Suomi voipi vallata Finnmarkun norjalta ja sen takkii kväänejä alethiin syrjihmään ja yritethiin tappaat kväänin kieli. Myöski tätät tehthiin saamelaisia kohthaan mutta se oli eniimmiten kväänejä vasthaan. Tähän aikhaan kväänin kieli oli vielä enämpi lähel Suomen kieltä ja voithiin pitää Suomen dialektina. 
Tähän aikhaan yritethiin tappaat kveenin kieli ja saamen kieli ette suomalaiset ei tule valtaamhaan Finnmarkkua norjalta. Tämä syrjiminen alkoi loppumhaan ko Suur-Suomi aate alko kuolemhaan.
Wp/fkv/Latvia

Latvia eli Latvian republikki oon yksi Baltian staateista. Se rajautuu pohjaisessa Vihroon, öystässä Rysshään ette Valkee-Rysshään ja etelässä Liettuhaan. Maan pääkaupunki Riika oon Baltian suurin kaupunki. Latvia liittyi Euroopan Uniohniin 1.5.2004. Latvian pääkieli oon Latvian kieli.
Wp/fkv/Liettua

Liettuan republikki eli Liettua oon staatti Öystämeren öystärannalla Euroopassa. Liettuan asukasluku oon noin 2,8 miljoonaa, ja staatin pääkaupunki oon Vilna.
Wp/fkv/Virolaiset

Virolaiset (Eestlased) oon kansa jokka elethään virossa. Net praatathaan melkee kaikki Viron kielelä mutta myöski Võron kielelä. Virolaisia oon noin 1 miljuunaa majoriteetti oon virossa. Se miksi met sanomma "viro" oon se ko Suomalaiset ensin ko tavathiin virolaisien kansa net nähthiin aluve nimelthään "virumaa" ja siitä tuleepi se nimi ja sitte ko net eteläiset suomalaiset saathiin se nimi se tuli sieltä sitte pohjasheen ja vielä lopulta Kväänhiin.
Wp/fkv/Karjalaiset

Karjalaiset oon kansa jokka elethään karjalassa ette suomessa. Karjalaiset praatathaan Karjalaksi, Suomeksi ja vielä Monela muula kielelä ko Stalinin aikhaan niitä heitethiin ulos ja tapethiin. Karjalaisia piđethiin samana roikkana Suomalaisien kans mut tääpänä niitä piđethään enämpi omina roikkina.
Wp/fkv/Ukrainan kieli

Ukrainan kieli oon Ukrainan pääkieli. Sitä praatathaan Ukrainassa. Niiđen kielen grammatikassa oon isompi mut ko katomma niiđen sanastoo niin net olhaan tosi samanlaista , myöski ukrainassa oon paljo vähemmän lainasanoi kielistä ko esimerkiksi ryssässä oon niitä paljo turkkilaisist kielist. Ukrainaksi praataathaan Ukrainas ja vähä muualaki. Tämän takkii met voima sannoo ette se oon oma kieli eikä ryssän dialekti. Ukrainassa se oon enemmistö kieli tyhä lännes ja öystäs net praatathaan eniimmiten Ryssäksi tahi Ryssän ja ukrainan sekkoitusta. Ukrainaksi myöski praatathaan Ukrainan krannimaissa mutta niitä ei ole paljoakhaan. 
Histooria.
Soviettiunionin aikhaan Ukrainan kiele kävi tosi huonosti ja Ukrainalaisia tapethiin, ukrainan kieli kuitenki selvisi majoriteetti kielenä vaikka niitä kuoli nälkhään ja Nazi-Tyskä taisteli heän aluveela Sovjettien kansa. Myöski soviettien aikhaan haluthiin ette kaikki praatathaan samala kielelä ja ette se oon Ryssän kieli. Ukrainhään myöski lähetethiin paljo minoriteetti kansoi ja monet sitte vaihđetthiin Ukrainhaan tahi Rysshään ko heän häyđyi vaihtaat jos net ei halunnu kuolla. Stalinin jälkheen ukrainala meni paljonki paremmin ja ko Ukrainalaisia oli niin paljo heän kieli selvisi Soviettien lopphuun asti. Tääpänä Ukrainan kielelä ei mene niin huonosti ja ko Ukrainalaiset ollaa majoriteetti heän omassa staatissa net voiđhaan kasvattaat ja pitää oman kielen elossa. Tänäpään tuleeki paljo literatuuria ja materiaalia ukrainaksi.
Wp/fkv/Amerikansuomalaiset

Amerikansuomalaiset oon suomalainen kansa, jokka elethään Pohjais-Amerikas eniimmiten Yhđysvallois mutta myöski olhaan Kanadassa. Tääpänä monet amerikansuomalaiset ei enää praataa Suomeksi ja net praatathaan Engelskaksi mutta vielä oon ihmissii jokka taitethaan heän kielen. Variašuuni amerikansuomen ja suomen välilä ei ole suuri ja net ymmärrethään toisii hyvin, paitti ette sielä oon lainasanoi Engelskasta ( Tääpänä oon myöski Suomen suomessaki ). Neet tulthiin amerikhaan vuona 1700 ja tääpänä niitä oon suunale 649.000 mutta vaan suunale 26.000 vielä voipi praatata heän kielelä. Neet praatathaan amerikansuomela Amerikan suomalaiset oon ympäri Amerikkaa mut majoriteetti oon pohjases. Amerikansuomalaiset oon melkheen kaikki integroitunheet amerikkalaisheen kulttuurhiin ja pian neet voiđhään olla kuollu. Net oon melkheen kaikki kristilisä mutta ko Amerikassa oon ollu sekularismi net ei ollu niin kristillisiä.
Wp/fkv/Karfuut

Karfuut oon elukka jokka elethään ympäri mailmassa. Majoriteetti karfuista oon Euroopassa ja Aasiassa. Karfuut voipi nukkuut jopa puoli vuotta talviunta. Karfuut oon Suomen kansainelukka. Karfuut oon isoi ette net painethaan suunale 60-300 kilogrammaa. Karfui oon myöski Finnmarkussa mutta kvääni aluveila neet oon melkheen kuollu mutta ko met menemä etelhään sielä oon vielä tosi paljonki niitä. Karfuut syöđhään melkheen mitä net tyhä voipi saađa, Net syöđhään ette Lihhaa ja kasvii. Karfuut voipi näytäät ette net ei voip laukoota noppeesti mutta net oon tosi noppeita laukkoomhaan. Karfuut oon ollu suuri osa monta uskontoo ja kulttuurii, Esimerkiks muinaiset uralilaiset palvelthiin karfuita ja net piđethiin niitä pyhinnä. Jos sie näät karfuun miljöössä tavalisesti net yritethään mennä poies mut jos niilä on kläppejä seurassa niin net voiđhaan käyđä sinnu kimphuun siksi ko näkee karfuun on hyvä mennä poies siitä. Karfuut tyhä käyđhään kimphuun harvoin. Karfuula ei ole luontolisia viholisia paitti tiigeri, Ko tiikeri ja karfuu tapelthaan tyhä 27% tiigerii jääpi elhoon ja tyhä 50% karfuista jääpi elhoon ja 23% molemat selvithään.
Wp/fkv/Eteläpohjanmaan dialekti

Eteläpohjanmaan dialekti oon yks suomen kielen dialekti. Sitä praatathaan Etelä-Pohjanmaan provinssissa. Se oon suomen vanhaankaltaisin ja yhtenäisin dialekti ja literatuurissa sitä monesti piđethään entalina ko varišuuni niiđen välilä oon niin pieni ette sitä ei voi oikheen huomata. Eteläpohjanmaan dialekteissa pistethään paljon vokaaliita sanan välhiin. Monesta dialektista Eteläpohjanmaan dialekti eroaapi ko sen dialektin rajat oon tosi klaari. Eteläpohjanmaan dialektissa oon tosi paljo lainasanoi Ruottista ko sitä praatathaan lähelä sitä aluvetta missä suomen ruottalaisia elethään.
Wp/fkv/Inkerikot

Inkerikot oon kansa jokka elethään Inkerissä. Tääpänä inkerikkoi oon tyhä 260 mutta vielä vuona 1900 niitä oli jopa ylitte 10.000 tämä oli ko Sovijettiunionin aikhaan niitä tapethiin ja lähetethiin Ukrainhaan. jatkosođan aikhaan suomi pröövasi auttaat Inkerikkoja tuomala net suomheen mutta sođan jälkheen net lähetethiin takas Sovjetthiin. Tääpänä knapisti enämp 150 vielä praataa heän omala äitinkielelä mutta tääpänä heän status oon parempi.
Wp/fkv/1997

1997 oli normaalivuosi, joka alkoi keskiviikosta.
Wp/fkv/1988

1988 oli karkausvuosi joka alkoi perjantaista .
Wp/fkv/583

583 oli normaalivuosi.
Tapahtummii.
Konstantinopolii tuhosi ensin laaja tulipalo, sitten maanjäristys.
Wp/fkv/1972

1972 oli karkausvuosi.
Wp/fkv/1978

1978 oli normaalivuosi, joka alko sunnuntaista.
Tapahtummii.
Januaarikuu
1. januaarikuuta - Air Indian Boeing 747 räjähti lähelä Bombayta, 213 ihmistä sai surmansa.
1. januaarikuuta - Kamputsea katkasi diplomaattisuhteensa Vietnamiin. Staatit syytethiin toishiaan raakuuksista siviiliväestöä kohthaan.
4. januaarikuuta – Kansanäänestys Chilessä tuki Augusto Pinochetia.
4. januaarikuuta − Ungari sai takhasin maan kansallissymbooleihin kuuluvan Pyhän Tapanin kruunun, joka oli kulkeutunu Yhđysvaltoihin toisen mailmansođan aikhaan. Kruunun luovutti Yhđysvaltain ulkoministeri Cyrus Vance käyđesshään Budapestissa.
7. januaarikuuta – Emilio Palma syntyi Antarktiksela ensimmäisenä ihmisenä histooriassa.
8. januaarikuuta – Mariaanien saarigruppa Stillehavetila siirthyi Yhđysvaltain osaksi.
10. januaarikuuta - Toisinajattelija Pedro Joaquín Chamorro Cardenalin assassinaatio johti levottomuuksiin Nicaraguan hallitusta vastaan
30. januaarikuuta – Lumimyrsky tappoi 90 ihmistä Yhđysvalloissa.
Fepruaarikuu
Wp/fkv/432

432 oli vuosi.
Tapahtummia.
Rua eli Rugila yhđistää hunnit valtansa alle.
Kuolleita.
paavi Celestinus I
Wp/fkv/1991

1991 oli normaalivuosi, joka alko tiistaista.
Wp/fkv/Vuosi

Vuosi oon ajanlaskun yksikkö, joka perusthuu Maan kiertoaikaan Auringon ympäri.
Yleensä vuođella tarkoitetaan kalenterivuotta, joka nykyään käytetyssä gregoriaanisessa kalenterissa kestää yleensä 365, karkausvuosina 366 kalenterivuorokautta. Se jakhautuu 12 kuukauteen, joiđen pituuđet ovat 28–31 vuorokautta.
Wp/fkv/Keski-Suomi

Keski-Suomi (ruots. Mellersta Finland) oon yksi Suomen 19 provinssista. Se oon asukasluvulthaan Suomen viiđenneksi suurin provinssi. Provinssikeskus ja ylivoimaisesti suurin kaupunki oon Jyväskylä. Muita kaupunkei oon Jämsä, Keuruu, Saarijärvi, Viitasaari ja Äänekoski. 
Keski-Suomen miljöössä oon Pirkanmaa ja Etelä-Pohjanmaa lännessä, Keski-Pohjanmaa luoteessa, Pohjais-Pohjanmaa pohjaisessa, Pohjais-Savo ja Etelä-Savo öystässä ja Päijät-Häme etelässä. Provinssin pinta-ala 1. januaarikuuta 2017 oli 19 948,61 km², josta maa-alueita oon 16 703,02 km² ja sisävesiä 3 245,59 km². Provinssin väkiluku 31. desemperikuuta 2019 oli 275 140 henkeä.
Wp/fkv/2013

2013 oli normaalivuosi, joka alkoi tiistaista.
Muut ajanlaskut.
Kiinalaisen kalenterin mukhaan vuosi 2013 oli käärmeen vuosi.
Wp/fkv/Maapallo

Maapallo oon se planeetta jossa met elämä tääpänä
Wp/fkv/Suomen kaalen kieli

Kaalen kieli oon romanilainen kieli Suomessa. Sitä praatathaan Suomen kaalet jokka oon Romanilaissii immigranttei Suomheen jokka oon jo nytte ollu Suomessa jo 500 vuotta Suomessa. Kaalen kieltä praatathaan eniimiten Etelässä jossa suurimat alueet oon Helsinki ja Häme, vaikka vielä suuria minoriteeetteja oon Turussa ja Rovaniemelä.
Wp/fkv/Harald V

Harald V (s. 21. fepruaarikuuta 1937) oon ollu Norjan kuninkas 17. januaarikuuta 1991 jälkheen. Kuninkaallisessa statukseshaan Harald V oon Norjan kirkon päämies. Hänelä oon myös Norjan maavoimien ja ilmavoimien kenraalin ja merivoimien admiraalin arvo.
Varhain elämä.
Harald oon Olavi V:n ja Ruottin prinsessa Märtha Sofia Lovisan kläppi. Harald syntyi kruununprinssi Olavin kuninkaallisessa asumuksessa Skaugumissa, Askerissa lähelä Usloa. Hän oon ensimäinen Norjassa syntyny prinssi sitten Olavi IV:n vuonna 1370. Harald V oon Engelskan tronningin Viktorian jälkeläinen ja tronninki Elisabet II:n pikkuserkku, molempien isoisoisä on Edvard VII, tronninki Viktorian vanhin kläppi.
Kuninkaallinen perhe pajesi Tyskän hyökkäystä vuonna 1940. Harald, hänen äitinsä ja systerinsä asuthiin Wašingtonissa toisen maailmansođan aikhaan. Kuningas Haakon ja kruununprinssi Olavi olthiin Lontoossa pakolaishallituksen johđossa. Harald palasi Norjhaan sođan jälkheen 1945.
Wp/fkv/Uralilais-Siperialaiset kielet

Uralilais-Siperialaiset kielet oon kielijoukko jossa oon Eskimo-Aleuttilaiset kielet, juukagiirikielet ja uralilaiset kielet. Teoriaa oon pröövattu tođistaat ja tääpänä jokku uskothaan ja jokku lingvistit ei usko siihen.
Wp/fkv/Västäräkki

Västäräkki oon lintu, siitä oon myös tehty populaari kansanloru kväänhiin, Västäräkit oon pienii Västäräkilä oon hyvät tunnusmerkit: Se oon pieni, musta, harmaja ja valkkee ja sillä oon pitkä pyrstö. Se hyppelee vilkhaasti ja energisesti siljola ja laulaa tsilputtaa.
Västäräkki oon talven etelässä, Afrikassa asti. Koska se syöpi melkkein tyhä hyöniäissii ja niitten toukkii, se tullee vasta ko ilma oon tarpheeksi lämmin ja hyöniäiset oon heränheet talven jälkhiin. Sille saattaa heittäät leivänmuruissiiki.
Västäräkki-nimen tunnethiin suomessa jo 1600-luvula: wästäräcki. Sen rinnala 1700-1800-luvun lintukirjoissa löyttyy monenlaissii nimmii: calmatricka, ohralindu, pisinkitti, katrikka, huiri, riuku-händä, kyndäjä, nauska, kallonpotkuttaja ja liinapeippo!
Dialektinimmii oon esimerkiksi västräk(ki), vestrikka, fästrikka, päistärikkö ja väistäräkki sekä västi.
Västäräkki triivastuu ihmisen likelä missä se löyttää ruokkaa ja pesäpaikkoi. Se oon seppä löytämhään eriskumhaissii pesäpaikkoi mutta sille saattaa tehđä kassanki.
Västäräkki oon Ruijassa Telemarkin ja Suomessa Pirkanmaan maakuntalintu ja Latvian kansalislintu.
Wp/fkv/Marin republikki

Marin republikki oon alue ryssässä. Marin republikissa praatathaan marin kieltä joka oon sukkuu kväänin kansa. Marin republikki oon melkkein 43% marilainen. Suurin osa marin republikist oon ryssäläinen.
Wp/fkv/PewDiePie

PewDiePie oon ruottalainen tubettaja. Hän assuu tääpänä Engelskassa.
Wp/fkv/Wašington (D.C)

Wašington D.C oon Yhđysvaltojen pääkaupunki.
Wp/fkv/Alaska

Alaska oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Pohjais-Dakota

Pohjais-Dakota oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Etelä-Dakota

Etelä-Dakota oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Illinois

Illinois oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/New York (staatti)

New York oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Wašington (staatti)

Wašington oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Florida

Florida oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Teksas

Teksas oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Delaware

Delaware oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Kalifornia

Kalifornia oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Ulm

Ulm oon Tyskän Baden-Württembergin staatissa sijaitteva kaupunki, joka oon parhaiten tunnettu siitä, että sen tuomiokirkon torni oon maailman korkein (161,53 m) kirkon torni.
Wp/fkv/Wyoming

Wyoming oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Nebraska

Nebraska oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Havaiji

Havaiji oon staatti Yhđysvalloissa. Se sijaittee Tyynellämerellä.
Wp/fkv/Alabama

Alabama oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Arizona

Arizona oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Pohjais-Carolina

Pohjais-Carolina oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/2016

2016 oli karkausvuosi.
Wp/fkv/1992

1992 oli karkausvuosi.
Wp/fkv/Etelä-Carolina

Etelä-Carolina oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Plantaaši

Plantaaši oon trooppisen tahi subtrooppisen vyöhykkeen suurtila, joka oon keskittynyt yhđen tahi muutaman rahakasvin viljelyyn vientiä varten. Tällaisia kasveja oon esimerkiksi sokeriruoko, kaffi- ja teepensas, kumipuu, kaakaopuu, puuvilla, mausteet, banaanit ja tupakka. Plantaašien valtavat sadot saađaan aikaan viljelemällä pitkällejalostettuja lajikkeita ja käyttämällä runsaasti lannoitteita ja torjunta-aineita. Tyypillisen plantaašin koko on 200-500 ha, suurimpien ollessa 1000 ha kokoisia. 
Plantaašit menestyvät palkkatyövoiman ja ammattitaitoisen työnjohđon avula. Plantaašeja on erityisesti Latinalaisessa Amerikassa ja Afrikassa, ja niiltä on yleensä hyvät kulkuyhteydet rannikon satamiin. Plantaašit ovat hyödyttäneet rikkaita länsimaita, joihin vienti kohdistuu, sillä nämä maat yleensä jalostavat kasveja edelleen ja saavat suuremman tuoton.
Plantaašiviljely oon esimerkki ekstensiivisestä viljelystä vastakohtana pientilavaltaiselle intensiiviselle viljelylle. Plantaašiviljelyn etuna on skaalan ekonomia sekä mahđollisuus keskittyä yhteen yđinosaamisalueeseen. Plantaašiviljelyn haittapuolena oon sosiaaliset problemat sekä luonnolle aiheutuvat ongelmat, kuten eroosio, maan suolaantuminen ja vedenkulutus. Toisaalta puuviljelmät myös estävät eroosiota, tulvia ja vähentävät valumavesiä verrattuna ruohomaahan tai viljelysstaatteihin.
Wp/fkv/Ethiopia

Ethiopia, virallisesti Ethiopian demokraattinen liittorepublikki, oon sisämaastaatti Afrikan sarvessa. Sen krannei oon Eritrea pohjaisessa, Djibouti pohjaisessa öystässä, Somalia öystässä, Kenia etelässä, Etelä-Sudan lännessä ja Sudan pohjaisessa. Ethiopia oon asukasluvulthaan suurin sisämaastaatti maailmassa ja Afrikan toiseksi suurin staatti. Staatila oon 1 000 000 neliökilometrii maata. Sen pääkaupunki ja isoin kaupunki oon Addis Ababa. Ethiopian kansallinen identiteetti perustuu alkuperäiskansiin amhareiden kielheen , kristinuskon ja islamin historiallishiin ja modernhiin rooleihin ette Ethiopian riippumattomuutheen vierhaasta vallasta, joka johtuu Ethiopian muinaisista antiikin riikeistä. 
1800-luvun lopula Afrikan jaon jälkheen, Ethiopia ja Liberia olivat ainuat kaksi maata, jokka säilytethiin suvereniteettinsa pitkäaikaiselta kolonisaatiolta, ja monet manterheen vasta ittenäiset maat hyväkäksythiin myöhemin sen flakun värit. Staatti oli kuitenki myöhemin Italian miehittämä vuonna 1936 ja siitä tuli Italian Ethiopia (osa Italialaista Itä-Afrikkaa), ko se vapautetthiin toisen maailmansođan aikana . Italian hallinnon aikana hallitus poisti orjuuđen, käytännön, joka oli olemassa maassa vuosisatojen ajan, ja kaupungistuminen lisääntyi tasaisesti. Ethiopia oli myös ensimäinen riippumaton afrikkalainen jäsen 1900-luvulla Kansakuntien liigan ja Yhđistyneiden kansakuntien jäsenissä. 
Vuonna 1974 Ethiopian monarkia Haile Selassien alaisuuđessa kaatoi Derg, komunistinen sotilashallitus, jota tuki Sovjettiunioni. Vuonna 1987 Derg perusti Ethiopian kansan demokraattisen kansanrepublikin, mutta vuonna 1991 Ethiopian kansan vallankumouksellinen demokraattinen rintama, joka oon ollut siitä lähtien hallitseva poliittinen koalitio, kaatoi sen.
Wp/fkv/Somalia

Somalia oon staatti Afrikan sarvessa .
Wp/fkv/Meeteri

Meeteri (tunnus m) oon SI-järjestelmän ja sen eđeltäjän metrijärjestelmän mukainen pituuđen yksikkö. ensiksi meeteri oli kymmenesmiljoonasosa Maan Pohjoisnavan ja ekvaattorin välimatkasta. Meeteri määritelhään tääpänä pituuđeksi, jonka valo kulkee tyhjiössä 1/299 792 458 sekunnissa. Ennen nykyistä, vuonna 1983 vahvistettua määritelmää valonnopheus oli mittausten mukkain likimain 299 792 458 m/s, mutta tääpänä tämä oon meeterin määritelmään perustuva tarkka arvo.
Wp/fkv/Daattori

Daattori oon laite, joka käsittelee numeeris-loogista tietoa ohjelmointinsa mukaisesti. Arkikielessä daattorilla tarkoitetaan yleensä yleiskäyttöistä laitetta, joka oon tarkoitettu suorittamaan monenlaisia tietojenkäsittelytehtäviä. Myös esimerkiksi pelikonsolit ja matkatelefuunit oon perusluonteeltaan tietokoneita, vaikka erikoistuneiđen käyttötarkoitustensa takia niitä ei sellaisiksi yleensä kutsuta.
Wp/fkv/Ruottinkielinen Wikipeetia

Ruottinkielinen Wikipedia oon Wikipeetian ruottinkielinen versio. Ruottinkielisessä Wikipeetiassa oon tääpänä noin 3 731 300 artikkelia ja se oon artikkelimäärältään kolmanneksi suurin. Se oli Wikipedian kolmas versio, joka aloitettiin samaan aikaan tyskänkielisen Wikipeetian kanssa 2001. Tätä ennen oli jo aloitettu englannin- ja katalaaninkieliset Wikipeetiat.
Wp/fkv/Eteläsaamen kieli

Eteläsaamen kieli (eteläsaameksi åarjelsaemien gïele)oon saamelaiskieli ja sitä ossaa tyhä 600 ihmistä Norjassa ja Ruottissa. Eteläsaame oon pahassa vaarassa kuola kokohnaan. Se kuuluu saamelaiskielten länsisaamelaiseen haaraan. Sen lähin sukukieli oon uumajansaame, ja hieman etäämpänä siitä ovat pohjoissaame, luulajansaame ja piitimensaame. Eteläsaamen suurin ero muihin saamenkieliin oon konsonanttigradiaation puuttuminen. Dialektei oon kaksi, pohjainen ja eteläinen. Dialektit poikethaan toisisthaan tyhä vähän.
Wp/fkv/Aukustikuu

Aukustikuu oon gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuoden kahđeksas kuukausi.
Wp/fkv/Januaarikuu

Januaarikuu oon gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuođen ensimmäinen kuukausi.
Wp/fkv/Fasismi

Fasismi oon poliittinen ideologii joka oon authoritaarinen, ääritradišuaalinen ja nationalistinen. Het haluthaan "etnostaatin" joka tarkottaa sitä ette staatissa oon tyhä yksi kansa ja minoriteettei ei saa olla. Fasismi oon konservatismin ja tradišualismin äärimuoto ja oon melkheen aina aiheuttanu kansanmurhii. Fasismin oon kehittäny Benito Mussolini Italiassa. Tääpänä monet käyttäät sannaa "fasismi" liika paljo ja iso osa ei tieđä mitä se tarkottaat.
Määrittely.
Fasismin ideologia oon vaikee määrittää ja variašuuni eri fasismin muotojen välilä oon iso. Esimerkiksi strasserismi oon ekonomilisesti äärivasemmistossa mutta sitte jokku fasistit oon kapitalistei. Mutta fasistin melkheen aina tahtoo vahvan staatin, melkheen aina oon rasistei, ei piđä minoriteeteista. Myöski fasismi melkheen aina oon antisemististinen eli het vihathaan juutalaiisii. Monet fasistit uskoo ette juutalaiset johđethaan ette kapitalismii ja kommunismii ja se oon heän syy ette mailmassa oon nämä.
Fasismi histooriassa.
Esimerkkeijä fasisteista oon Adolf Hitler, Miklós Horty ja Benito Mussolini. Fasismi alotti toisen mailmansođan.
Fasismi tääpänä.
Tääpänä fasismista oon tullu tinka uuđelleen ko immigranttikriisin läpitte oon tullu paljo ääri-ihmissii. Esimerkiksi "Kultainen aamu" Hellasmaassa sai yhđessä kohtaa melkheen 12% äänistä.
Wp/fkv/Faari meän

Faari meän oon kristinuskon rukous. Se oon kaksi kertaa Uuđessa testamentissa ja se mennee näin:
Wp/fkv/Fepruaarikuu

Fepruaarikuu oon gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuođen toinen kuukausi. Sitä eđeltää januaarikuu ja sitä seuraa marsikuu. Fepruaarikuussa oon 28 päivää, karkausvuonna 29 päivää.
Wp/fkv/Marsikuu

Marsikuu oon gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuođen kolmas kuukausi.
Wp/fkv/Aprillikuu

Aprillikuu oon gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuoden neljäs kuukausi. Aprillikuussa oon 30 päivää. Marsikuu edeltää aprillikuuta, ja sitä seuraa maikuu.
Wp/fkv/Maikuu

Maikuu oon gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuođen viiđes kuukausi. Siinä on 31 päivää. Maikuuta eđeltää aprillikuu ja kesäkuu tulee maikuun jälkeen.
Wp/fkv/Kesäkuu

Kesäkuu oon gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuođen kuuđes kuukausi. Kesäkuussa oon 30 päivää. Maikuu edeltää kesäkuuta ja heinäkuu seuraa sitä.
Wp/fkv/Heinäkuu

Heinäkuu oon gregoriaanisessa kalenterissa vuođen seittemäs kuukausi, kesäkuukausista keskimmäinen. Se oon yleisesti vuođen lämpimin kuukausi pohjaisella pallonpuoliskolla ja päinvastoin kylmin eteläisellä pallonpuoliskolla. Heinäkuussa oon 31 päivää. Heinäkuuta edeltää kesäkuu ja sitä seuraa elokuu.
Wp/fkv/Septemperikuu

Septemperikuu oon gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuođen yhđeksäs kuukausi. Septemperikuussa oon 30 päivää. Syyskuu seuraa aukustikuuta ja eđeltää oktooperikuuta.
Wp/fkv/Öystävalta

Öystävalta oon staatti Euroopassa.
Wp/fkv/Öystävalta-Ungari

Öystävalta-Unkari tahi Öystävalta-Unkarin riikki oli staatti Euroopassa mutta se jajethiin moneen oshaan ensimmäisen mailmansođan jälkheen. Sillä oli 2 pääkaupunkii Budapest ja Viena. Öystävalta-Unkaris oli monta eri ryhmää mutta isoimmat oli tyskälaiset ja unkarilaiset.
Wp/fkv/Luulajansaamen kieli

Luulajansaame oon saamelaiskieli.
Wp/fkv/Oktooperikuu

Oktooperikuu oon gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuođen kymmenes kuukausi. Se oon pohjoisella pallonpuoliskolla syksyn ja eteläisellä pallonpuoliskolla kevään toinen kuukausi. Lokakuuta edeltää septemperikuu ja sitä seuraa novemperikuu. Oktooperikuun pituus oon 31 päivää.
Wp/fkv/Novemperikuu

Novemperikuu oon gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuoden yhđestoista kuukausi. Sitä eđeltää oktooperikuu ja seuraa desemperikuu. Novemperikuussa oon 30 päivää.
Wp/fkv/Kansas

Kansas oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Missouri

Missouri oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Utah

Utah oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Vermont

Vermont oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/New Jersey

New Jersey oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Connecticut

Connecticut oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Virginia

Virginia oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Länsi-Virginia

Länsi-Virginia oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Pennsylvania

Pennsylvania oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Michigan

Michigan oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Minnesota

Minnesota oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Arkansas

Arkansas oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Maine

Maine oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Idaho

Idaho oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Iowa

Iowa oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Kentucky

Kentucky oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Louisiana

Louisiana oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Wisconsin

Wisconsin oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Kaffeli

Kaffeli oon ruokailuväline, jonka kädensijan toisessa päässä oon pitkii piikkeei. Kaffelin yleisin käyttötarkoitus oon ruovvan siirtäminen suuhhun. Ennen kaffelin keksimistä ruokailhuun käytetthiin tyhä lusikkaa, veistä ja käsii.
Wp/fkv/Karjalan kieli

Karjalan kieli oon suomelais-uugrilainen kieli. Karjalaa ossaa ensimäisenä kielenä 35 600 ja 45 000 yhtheensä ihmisii jokka osathaan puhhuut karjalaa.
Karjalan kieli oon öystämerensuomalaisista kielistä jos katothaan kaikkiin puhhujiin märää kolmanneksi suurin ja jos katothaan ensimäisenä kielenä praatavii niin meänkieli voipi olla kolmanneksi suurin.
Karjalan kielessä oon monta dialektii ja net oon kaikki tosi erilaisii. Karjalan republikissa suunale 7% asukhaista osathaan karjalaa ja Pohjais-Karjalassa vielä vähemän. Lähi vuosina oon tullu iso intressi karjalan kielheen Suomesta ja Ryssästä päin ja nyt oon tullu uutta mediaa karjalaksi.
Wp/fkv/Desemperikuu

Desemperikuu oon gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuođen kahđestoista ja viimeinen kuukausi. 
Kuukaudessa oon 31 päivää. Joulukuuta eđeltää novemperikuu.
Wp/fkv/Palmtree 222

Palmtree 222 oon suomalainen tubettaja. Hän tekkee useimmiten videoita uralilaisista kielistä. Hänen kanavan vanha nimi oli Valtv2.
Wp/fkv/Tennessee

Tennessee oon staatti Yhđysvaltain öystäosissa. Se luetaan etelävaltioihin. Staatin pinta-ala oon 109 412 km² ja väkiluku vuonna 2014 oli 6 549 352
Wp/fkv/Oregon

Oregon oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Rhode Island

Rhode Island oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Nevada

Nevada oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Montana

Montana oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Jens Stoltenberg

Jens Stoltenberg (s. 16. marsikuuta 1959 Uslu) oon norjalainen poliitikko ja NATOn nykyinen pääsihteeri. Stoltenberg toimi Norjan staatsministerinä vuosina 2000–2001 ja 2005–2013.
Wp/fkv/Erna Solberg

Erna Solberg (s. 24. fepruaarikuuta 1961 Bergen) oon norjalainen politiikkeri ja Norjan staatsministeri 16. oktooperikuuta 2013 alkaen.
Wp/fkv/Spanskin kieli

Spanskin kieli ("español" tai "castellano") kuuluu romaanisiin kieliin. Se oon yksi mailman neljästä puhutuimmasta kielestä kiinan, engelskan ja hindin ohella.
Wp/fkv/Ohio

Ohio oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/32 eaa.

32 eaa. oli karkausvuosi.
Wp/fkv/33 eaa.

33 eaa. oli normaalivuosi.
Wp/fkv/Koraani

Koraani oon islamin pyhä kirja.
Wp/fkv/Georgia (staatti)

Georgia oon eteläinen staatti Yhđysvalloissa. Se rajoittuu öystässä Atlantin valtamereen. Pohjaiset naapurit ovat Pohjais- ja Etelä-Carolina sekä Tennessee, lännessä Georgia rajoittuu Alabamaan ja etelässä Floridaan. Staatin asukasluku oli vuonna 2014 hieman yli 10 miljoonaa.
Wp/fkv/Aprillipäivä

Aprillipäivä oon joka vuosi 1. aprillikuuta. Latinan "aprilis" ja useiđen nykykielten "april" tarkoittavat aprillikuuta. Aprillipäivänä oon tapana puijata leikkimielisesti ihmisiä.
Wp/fkv/Indiana

Indiana oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Maryland

Maryland oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Massachusetts

Massachusetts oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/New Hampshire

New Hampshire oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Mississippi

Mississippi oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/New Mexico

New Mexico oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Oklahoma

Oklahoma oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Colorado

Colorado oon staatti Yhđysvalloissa.
Wp/fkv/Inari

Inari (inarinsaameksi Aanaar, koltansaameksi Aanar, pohjaissaameksi Anár, ruot. Enare) oon Suomen komuuni, joka sijaittee Lapin maakunnassa. Komuunissa assuu 6 922 ihmistä, ja sen pinta-ala oon 17 333,62 km2, josta 2 277,33 km2 oon vesistöi. Inari oon pinta-alalthaan Suomen suurin komuuni.
Wp/fkv/Sahan republikki

Saha eli Jakutia, jakuutiksi Саха Республиката|Saha Respublikata, ryssäksi Республика Саха|Respublika Saha (Jakutija) oon Ryssän federaatioon kuuluva republikki Pohjais-Aasiassa Itä-Siberian keski- ja pohjoisosassa. Manneralueen lisäksi tasavaltaan kuuluvat Uuden-Siberian saaret Pohjaisella jäämerellä.
Sahan alue oon historiansa aikana ollut jakuuttien hallitsema 1600-luvun alkupuolele asti, jolloin Ryssä alkhoi valloithaa aluetta. Neuvostoliitossa alueesta muodostettiin vuonna 1922 Jakuuttien autonominen sosialistinen neuvostorepublikki, josta Neuvostoliiton hajotessa syntyi nykyinen Sahan republikki. Merkittäviä tapahtumia oon olleet jakuutteihin kohdistuneet poliittiset vainot, teollistuminen, ryssäläisen väestön muutto alueelle, suvereenisuus ja markkinatalouteen siirtyminen.
Pinta-alaltaan laajan ja harvaan asutun Sahan väestö oon keskittynyt jokilaaksoihin, varsinkin maan keskiosaan. Alueen ilmasto on yksi maailman ankarimmista. Suurimmat etniset ryhmät oon jakuutit (45,5 %) ja ryssäläiset (41,2 %). Virallisia kieliä ovat jakuutti ja ryssä. Sahalla oon mittavat luonnonvarat, muun muassa diamantteja, jalometalleja, kivihiiltä, öljyä ja kaasua. Saha oon pinta-alaltaan maailman suurin itsehallintoalue ja se kuuluu Pohjoisen alueen neuvostoon. Läheiset suhteet Sahalla oon eräisiin Keski-Aasian staatteihin, Japaniin sekä Ryssän federaation muista republikeista etenkin Tatarstaniin.
Wp/fkv/Padel

Padel oon mailapeli, jonka säännöt ja pelikenttä ovat eräänlainen yhđistelmä tennistä ja squashia. Kenttä oon pienen tenniskentän kaltainen verkhoineen, mutta uloimpien rajaviivojen sijasta kenttää rajoittavat seinät. Pallo saa pelissä tietyin rajoituksin osua seinään ja kimmota siitä, kuten squashissa. Padelia pelataan sääntöjen mukaan aina nelinpelinä, mutta sitä oon mahđollista pelata myös kahđestaan padelin kaksinpelikentällä.
Peli oon erittäin suosittu kotiseudullaan Latinalaisessa Amerikassa sekä Spanskissa . Näillä alueilla sen suosio on lisäänthymässä koko ajan.
Wp/fkv/1996

1996 oli karkausvuosi.
Wp/fkv/11 (luku)

11 (yksitoista) oon luontolinen luku.
Wp/fkv/Neptunus

Neptunus oon planeetta.
Wp/fkv/Merkurius

Merkurius oon aurinkokomuunin pienin ja Aurinkoa lähin planeetta. Sen kiertoaika Auringon ympäri oon planeetoista lyhyin: 88 vuorokautta. Akselinsa ympäri se pyörähtää 59 vuorokaudessa.
Wp/fkv/Venus

Venus oon aurinkokunnan toinen planeetta Auringosta lukien. Se näkyy Maahan kirkkaana aamu- ja iltatähtenä ja on taivaan kirkkain tähtimäinen kohde. Se oon mahđolista nähdä jopa päivällä ilman apuvälineitä, jos tietää, mistä etsiä.
Wp/fkv/Mars

Mars oon neljäs planeetta Auringosta katsottuna.
Wp/fkv/31 eaa.

31 eaa oli normaalivuosi.
Wp/fkv/Amiššit

Amiššit oon joukko amerikassa jokka elethään vielä pienelä teknologiala ja elethään tosi uskonnollisessa joukossa. Amiššei oon tääpänä vielä melkheen 240.000 ja net monet praatathaan Pensylvaanian Tyskälä joka oon Tyskän dialekti.
Amiššit nouđatethaan strenkkaa uskonnollista kurii. Het ottethaan kastheen 16–22-vuotiaana, ko joukon jäsen vasta valittee, halluuko liittyyt seurakuntaan. Koulua amiššikläpit käytethään kaheksannele luokale asti ja jatkethaan sen jälkheen oppipoikina omissa yhteisöisshään. Amišiperheet oon hyvvin suurii, ja amiššien määrä kasvaaki yhä nopeasti. Avioerot johđethaan tavalisesti erottamisheen yhteisöstä. Amišit vastustethaan väkivalttaa ja ei tehe minkhäänlaista asepalvelusta.
Amiššien tradišuaalinen pääelinkeino oon maapruuki. Tääpänä vielä kolmasosa amiššeista työtelee pelloila, mutta amiššei työlistethään myös putikki, mööpeleiđen tekkeeminen ja turismi. 
Kieli.
Amiššit praatathaan ylätyskän dialektii pennsylvaniandialekti, mitä het käyttethään nimitystä "Deitsch" (Deitš). Kläpit oppithaan koulussa myös Engelskaa, ja aikkuiset praatathaanki engelskaa perfektisti ulkopuolisten kansa. Kouluissa opiskellaan myös vanhaa saksaa, jota käytetään uskonnollisissa asiakirjoissa. Puheessa käytetään joskus englanninkielisiä sanoja, kuten refrigerator ja computer. Jotkut amissit ovat huolissaan englannin käytön yleistymisestä.[16] Amiššit sanothaanki kaikkii ulkopuolissii nimelä ”Engelskalaiset”.
Wp/fkv/Sovjettiunionin armeija

Sovjettiunionin armeija oon Sovjettiunionissa olheet Armeija joukot. 
Kylmäsota.
Sođan jälkheen joukkoi kotiutetthiin, ja Sovjettiunionin asevoimien vahvuus vähennetthiin arviolta viitheen miljoonhaan. Sovjettiarmeijan joukut, jokka olthiin vapauttanheet öystä-Euroopan staatit tyskäläisten vallasta jääthiin maihin miehitysjoukoiksi turvaamhaan Sovjettivallan pysymissen. Tämä tekki staattien muuttumisheen sosialistisen plokin jäseniksi ja Sovjettiunionin satelliittistaatiksi.
Jako öystän ja lännen välilä tuli Krekkamaan sisällissođan jälkheen, jonka länsi voittiki. Tšekkoslovakia tuli Sovjettiunionin effektialuveele. Molemat osapuolet piđethiin Euroopassa effektipiireistään umpi.
Wp/fkv/Suomenkielinen Wikipeetia

Suomenkielinen Wikipeetia oon Wikipeetian vuonna 2002 avattu suomenkielinen versio, jossa oon 481 124 artikkelia (23.3.2020). Artikkelimäärältään se oon Wikipeetian 24. suurin kieliversio. Suomenkielisen Wikipeetian artikkelimäärä oon melko korkea suhteessa kielen porisioiđen määrään.
Wp/fkv/Zoroastrianismi

Zoroastrianismi oon uskonto, net jokka uskothaan siihen oon melkheen kaikki tääpänä Indiassa mutta se alko Iranissa Jazdin kaupungissa. Zoroastrianismi oon tosi samanlainen kristinuskon kans niin ko Helvetti ja Taivas. Met emmä ole varmoi ette oonko zoroastrianismi vaikuttanu kristinuskhoon vaiko toishin päin.
Wp/fkv/Norrbottenin provinssi

Norrbottenin provinssi oon pohjaisiman Ruottin kattava provinssi. Provinshiin kuuluupi koko Norrbottenin fylkki ja pohjaisosa Ruottin Lapista. Modernia Norrbottenin mfylkkiä aletthiin kuitenki pitää Ruottin fylkkinä vasta sen jälkheen ko Norrbottenin provinssi oli tehty vuona 1810. ennemin Norrbottenia piđethiin Västerbottenin fylkin osaksi. Provinssin pääkaupunki oli ensisti Piitime vuosina 1810–1855 ja vuođesta 1856 Luulea.
Vuona 2007 Provinssissa oli 359,29 km² felttiä.
Wp/fkv/Franskankielinen Wikipeetia

Franskankielinen Wikipeetia (fransk. Wikipédia) oon Wikipeetian franskankielinen veršuuni. Franskankielisessä Wikipeetiassa oon noin 2 174 000 (25.1.2020) artikkelia ja se oon artikkelimäärälthään viiđenneksi suurin engelskan-, cebuanon-, ruotsin- ja tyskänkielisen veršuunien jälkheen. Se perustethiin 23.3.2001.
Wp/fkv/Engelskankielinen Wikipeetia

Engelskankielinen Wikipeetia oon Wikipeetian engelskankielinen versio. Engelskankielisessä Wikipeetiassa on noin 6 000 000 (25.1.2020) artikkelia. Se aloitethiin 15. januaarikuuta 2001, joten se oli Wikipeetian ensimmäinen veršuuni.
Wp/fkv/SARS-CoV-2

SARS-CoV-2 oon uusi virus joka tuli Kiinasta ja se aiheuttaa tauđin nimeltä COVID-19. Met emmä ole varma ette mistä eläimestä se virus tuliki mutta se oon voinu tulla Flaggermuksista. Virus oon nyt pandemia ja se oon suuri probleema esimerkiks Norjassa. Kväänit ei ole vielä saanu suurta probleemaa siitä ja Finnmarkussa ei oo enämen ko 28-60 tappauksii. Tääpänä eniimiten tappauksii oon Italiassa, Iranissa ja Kiinassa. Kuolemii oon enämen Italias ko sielä oon tosi vanha väkiluku ja kiinalaissii turistei tuli Kiinasta kippeenä italhiaan ja sen jälkheen monta sattaa ihmistä sai sen sairhauđen. COVID-19 oon sukkuu monele sairhauđele niin ko flunsale ja influensale.
Wp/fkv/COVID-19

COVID-19 (lyhenne sanoista Coronavirus disease 2019) oon sairaus, jonka aiheuttaa koronavirus SARS-CoV-2. Virus oon aiheuttanut vuoden 2019 lopulta alkaneen koronaviruspandemian.