tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Wp/fkv/Koronavirukset

Koronavirukset (Coronaviridae) oon ihmisillä ja eläimillä tauteja aiheuttavien RNA-virusten heimo. Ihmiselle tautia aiheuttavia koronaviruksia tunnettiin aiemmin tyhä kaksi, eivätkä sairastumiset yleensä olleet vakavia. SARSin aiheuttajaksi paljastui vuonna 2003 ennestään tuntematon koronavirus SARS-CoV. Vuonna 2012 tavattiin Lähi-öystästä tätä muistuttava koronaviruksen aiheuttama hengityselintulehdus MERS. Vuonna 2019 Kiinan Wuhanissa tavattiin uusi COVID-19-tautia aiheuttava koronavirus SARS-CoV-2, joka leviää myös ihmisistä toisiin ja jonka Maailman terveysjärjestö julisti sen keskiviikkona 11.3.2020 maailmanlaajuiseksi pandemiaksi ja oon vaaralinen pääosin iäkkäille ihmisille, mutta nuoremmille perusterveille useimmiten varsin lievä tai oireeton.
Wp/fkv/Q

Q, q oon latinalainen pukstaavi jota ei ole kväänin kielessä.
Wp/fkv/Å

Å, å oon pukstaavi. Se oon harvinainen kväänissä mutta joskus käytethään paikan nimissä ja sanassa "bokmål"
Wp/fkv/Åttopojat

Åttopojat oon suomalainen bändi joka tekkee histooriasta biisei.
Wp/fkv/Palopiili

Palopiili oon palo ja pelustustoihmiin tarkotettu piili. Ensimmäiset palopiilit tuli vuona 1700 mutta net toimi hevosila.
Wp/fkv/Islam

Islam oon aabrahamilainen uskonto, Heän pyhä kirja oon Koraani. Se perustuu Mohammedin opastukshiin.
Wp/fkv/Gröönlanti

Gröönlanti (Grön: Kalaallit Nunaat, Tan: Grønland),oon autonoominen staatti Tanmarkussa. Sen pääkielet oon Gröönlannin ja tanmarkun kielet. Sielä ellää tyhä noin 55 tuhatta ihmissii. Gröönlanti oon 89.7% inuiitti, 7.8% tanmarkkulainen 2.5% muita minoriiteettei. Gröönlanti oon eniimmiten tyhjää maata ja lumen peitossa.
Wp/fkv/1576

1576 oli karkausvuosi.
Wp/fkv/Poliisistašuuni

Poliisistašuuni oon rakennus jossa poliisit työskentelee.
Wp/fkv/Lohja

Lohja (ruots. Lojo) oon Suomen kaupunki, joka sijaittee Uuđenmaan provinssissa.
Wp/fkv/Uumeå

Uumeå oon provinssi Ruottissa. Sielä praatathaan Ruottin kieltä ette saamelais kielii. Uumeåssa elethään suunale 80.000 ihmistä
Wp/fkv/1752

1752 oli karkausvuosi.
Wp/fkv/Muuratjärvi

Muuratjärvi oon Muuramessa ja Jyväskylässä, Korpilahđela sijaitteva Suomen järvi, jonka pinta-ala oon 32 km². Järvi valuu Päijäntheen Muuramen keskustan läpi virtaavan suunale 1 kilometrin pituisen Muuratjoki-joen kautta. Sillä oon usheita saaria, niin ko Siikasaari, Konttisaari, Jahko ja Raita. Vuohensalo oon tyhä saari, johon pääsee piililä.
Wp/fkv/Namibia

Namibia oon staatti Afrikassa.
Wp/fkv/Öystämerensuomalaiset kielet

Öystämeren suomalaiset kielet oon kieliryhmä Uralilaisissa kielissä jokka tehđhään dialektijatkumon. Eli Suomalainen ymmärtää Vienan karjalaa, Vienan karjalainen ymmärtää Suvin karjalaa, Suvin karjalainen ymmärtää livvii, Livviläiset ymmärtää lyydii, vepsää ja inkerii, Inkeroinen ymmärtää virroo, Virolainen ymmärtää Vatjaa etc. Öystämerensuomalaisissa kielissä oon paljo sijamuotoi ja esimerkiksi Kväänii oon öystämerensuomalainenkieli. Niitä praatathaan eniimiten Suomessa, Ryssässä ja Virossa mutta oon minoriteettiita Ruottissa, Norjassa ja Latviassa oon tosi pieni minoriteetti. Niiđen alukieli oon Kantasuomi. ja öystämerensuomalaiset kielet jakauđuthaan suomalais-saamelaisista kielistä.
Debateeringit.
Kväänin ja meänkielen statusta debaaterhaan ette oonkos net dialektiita tahi kielii. Myöski siitä debaateerathaan oonkos Lyydi oma kieli tahi Karjalan dialekti
Wp/fkv/Suomalais-saamelaiset kielet

Suomalais-saamelaiset kielet oon uralilaisheen kielikunthaan kuuluva kieliryhmä.
Wp/fkv/Kaffi

Kaffi oon kaffipavuista tehty juoma eniimiten lämpimänä juotu nautintoaine. Kaffissa oon kofeiinii joka antaa lissää energiaa. Kaffin keksi arabit jokka tehthiin sitä jo 1200 luvula. Euroopassa kaffista tuli tinka 1600 luvula. Kaffi oon suosittu Euroopassa ja Amerikassa. 
Hyöđyt.
Kaffissa oon piristävii vaikutuksii ja voipi auttaat niitä jokka valvothaan paljo. Jokku tutkimukset oon sanonu ette kaffi voipi auttaat muistissa ja pienentää Parkinsonin tauđin riskii. Kaffii voi juođa 1-4 kuppii niin ette oon terfeelistä.
Yhđen tutkimuksen mukhaan se voipi vähentää dementiaa ja voipi autaat ADHD ja ADD ihmissii.
Haitat.
Joileki joila oon syđänvammoi voi saađa lissää probleemiita ja kaffi lisä happoi vattassa. Mutta jos sitä juo tyhä vähän niin oon turvallista juođa mutta net jokka juo liika paljon voiđhnaa saađa syđänprobleemoi. Jos vetää kaffii liika paljon voipi tulla niin paljo probleemiita ette voi tulla syđäninfarkti. Myöski jos kaffii juo ilala se voipi laittaat unenlaađun huonoksi.
Histooria.
Sanothaat ette ethiopialaiset käyti jo kaffipapui vuona 1000 mutta hiljemin arabit keksi ette siitä voiđaan tehä juoma. Arabien läpitte se levisi Euroophaan ja muuvale mailmhaan.
Wp/fkv/Länsantarktikan riikki

Länsantarktikan riikki oon maa länsanrarktikassa, vaikka mikhään maa ei piđä sitä oikkeena maana mikhään maa myöskhään ei tahđo sen maata ittelheen. Länsartaktikan väkiluku oon suunale 2,150 vaikka kukhaan ei elä sen maan sisälä. Maan kuningas oon Travis McHenry
Wp/fkv/Karjalan Kieli

Karjalan kieli oon Suomalais-uugrilainen kieli, sitä ossaa praatata suunale 35 600 - 45 000 ihmistä. Karjalan kieltä praatathaan ryssässä ja suomessa, myöski heilä oon opma autoniiminen republikki nimelthään karjalan republikki ryssässä
Wp/fkv/Kielipesä

Kielipesä oon kläpeile tarkoitettu paikka missä vanhemat ihmiset praatathaan kläpeile minoriteetti kieltä ette kläpit voiđhaan oppiit kieltä. Kainun instutuutti teki kväänile kielipesän.
Kielipesän tarkotus oon saađa kläpit funkšunaalisesti kaksikieliseksi ja pittää tradišuunit elossa
Wp/fkv/Liberia

Liberia oon staatti Länsi-Afrikassa.
Wp/fkv/Tšuvassit

Tšuvassit oon turkinsukuinen kansa, jokka asuthaan Venäjällä. Vuođen 2002 laskennan mukhaan heitä oli 1 637 200 ihmistä, joista 889 268 asuthiin Tšuvassiassa. Tšuvassit praatathaan tšuvassin kieltä sekä toisena kielenä ryssää tahi tataaria.
Wp/fkv/Mokšan kieli

Mokšan kieli oon suomelais-uugrilaisten kielten mordoovialaisiin kieliin kuuluva kieli. Mokšaa puhuu äitikielelä tyhä 25 000 ihmisti. 
Mokšaa kirjotethaan kyrillisilä pukstaaveila.
Wp/fkv/Pillavuono

Pillavuono oon kylä Porsangissa.
Wp/fkv/2002

2002 oli normaalivuosi, joka alkoi tiistaista.
Wp/fkv/2000

2000 oli karkausvuosi.
[an:2000]]
Wp/fkv/1998

1998 oli normaalivuosi, joka alkoi tuorestaista.
Wp/fkv/Tranøy

Tranøy oon komuuni Tromssan fylkissä.
Wp/fkv/Torsken

Torsken oon komuuni Tromssan fylkissä.
Wp/fkv/Sørreisa

Sørreisa eli Raisivuono oon komuuni Tromssan fylkissä.
Wp/fkv/Skånland

Skånland oon komuuni Tromssan fylkissä.
Wp/fkv/Salangen

Salangen eli Sellanki oon komuuni Tromssan fylkissä.
Wp/fkv/Målselv

Målselv oon komuuni Tromssan fylkissä.
Wp/fkv/Lenvik

Lenvik oon komuuni Tromssan fylkissä.
Wp/fkv/Lavangen

Lavangen eli Lovanki oon Norjan komuuni Tromssan fylkissä. Sen rajakranneja oon pohjaisessa Salangen, öystässä Bardu, etelässä Narvik ja lännessä Gratangen.
Wp/fkv/Kvæfjord

Kvæfjord oon komuuni Tromssan fylkissä.
Wp/fkv/Karlsøy

Karlsøy oon komuuni Tromssan fylkissä.
Wp/fkv/Ibestad

Ibestad oon komuuni Tromssan fylkissä.
Wp/fkv/Harstad

Harstad oon komuuni Tromssan fylkissä.
Wp/fkv/Gratangen

Gratangen oon komuuni Tromssan fylkissä.
Wp/fkv/Dyrøy

Dyrøy eli Tyras oon komuuni Tromssan fylkissä.
Wp/fkv/Bjarkøy

Bjarkøy oon komuuni Tromssan fylkissä.
Wp/fkv/Berg

Berg oon komuuni Tromssan fylkissä.
Wp/fkv/Vestvågøy

Wp/fkv/Vestvågøy oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Vevelstad

Wp/fkv/Vevelstad oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Vågan

Wp/fkv/Vågan oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Værøy

Wp/fkv/Værøy oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Øksnes

Wp/fkv/Øksnes oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Vefsn

Wp/fkv/Vefsn oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Tysfjord

Tysfjord eli Tiitisvuono oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Træna

Wp/fkv/Træna oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Tjeldsund

Wp/fkv/Tjeldsund oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Sørfold

Wp/fkv/Sørfold oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Sømna

Wp/fkv/Sømna oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Steigen

Wp/fkv/Steigen oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Sortland

Wp/fkv/Sortland oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Saltdal

Wp/fkv/Saltdal oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Røst

Wp/fkv/Røst oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Rødøy

Wp/fkv/Rødøy oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Rana

Rana oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Nesna

Nesna oon komuuni Nordlandin fylkissä. Nesnan komuuni perustettiin 1. januaarikuuta 1838. Dønnan komuuni erotethiin siitä 1. heinäkuuta 1888. Nesnan komuuni koostuu kolmesta saaresta (Tomma, Hugla (jonka asukkaat tuntevat nimellä "Hugløy"), ja Handnesøya) sekä yhđestä niemimaasta joka oon myös nimeltään Nesna. Vuonna 2019 tehđyn väestönlaskennan mukaan Nesnan komuunissa oli 1 784 asukasta, joista vuođen 2010 laskennan mukaan 1211 asui Nesnan kylässä.
Wp/fkv/Narvik

Narvik eli Victorianhamina oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Moskenes

Wp/fkv/Moskenes oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Meløy

Wp/fkv/Meløy oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Lødingen

Wp/fkv/Lødingen oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Lurøy

Wp/fkv/Lurøy oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Leirfjord

Wp/fkv/Leirfjord oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Hemnes

Wp/fkv/Hemnes oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Hattfjelldal

Wp/fkv/Hattfjelldal oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Hamarøy

Wp/fkv/Hamarøy oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Hadsel

Wp/fkv/Hadsel oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Grane

Wp/fkv/Grane oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Gildeskål

Wp/fkv/Gildeskål oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Flakstad

Wp/fkv/Flakstad oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Fauske

Wp/fkv/Fauske oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Evenes

Wp/fkv/Evenes oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Dønna

Dønna oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Brønnøy

Wp/fkv/Brønnøy oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Bodø

Putoija oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Bindal

Wp/fkv/Bindal oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Beiarn

Wp/fkv/Beiarn oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Ballangen

Palanki oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Andøy

Andøy oon Norjan komuuni Nordlandin fylkissä. Komuuni kattaa koko Andøyan saaren ja osan Hinnøyan saaresta.
Wp/fkv/Alstahaug

Wp/fkv/Alstahaug oon komuuni Nordlandin fylkissä.
Wp/fkv/Flatanger

Wp/fkv/Flatanger oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Fosnes

Wp/fkv/Fosnes oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Frosta

Wp/fkv/Frosta oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Grong

Grong oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä. Se sijaittee E6-tien varressa 200 kilometriä Trondheimista pohjaiseen.
Wp/fkv/Høylandet

Wp/fkv/Høylandet oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Inderøy

Wp/fkv/Inderøy oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Leka

Wp/fkv/Leka oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Leksvik

Wp/fkv/Leksvik oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Levanger

Wp/fkv/Levanger oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Lierne

Wp/fkv/Lierne oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Meråker

Wp/fkv/Meråker oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Mosvik

Wp/fkv/Mosvik oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Namdalseid

Wp/fkv/Namdalseid oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Namsos

Wp/fkv/Namsos oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Namsskogan

Wp/fkv/Namsskogan oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Nærøy

Wp/fkv/Nærøy oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Overhalla

Wp/fkv/Overhalla oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Røyrvik

Wp/fkv/Røyrvik oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Snåsa

Wp/fkv/Snåsa oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Steinkjer

Wp/fkv/Steinkjer oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Stjørdal

Wp/fkv/Stjørdal oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Verdal

Wp/fkv/Verdal oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Verran

Wp/fkv/Verran oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Vikna

Wp/fkv/Vikna oon komuuni Nord-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Agdenes

Agdenes oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Bjugn

Bjugn oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Frøya

Frøya oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Hemne

Hemne oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Hitra

Hitra oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Holtålen

Holtålen oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Klæbu

Klæbu oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Malvik

Malvik oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Meldal

Meldal oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Melhus

Melhus oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Midtre Gauldal

Midtre Gauldal oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Oppdal

Oppdal oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Orkdal

Orkdal oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Osen

Osen oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Rennebu

Rennebu oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Rissa

Rissa oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Roan

Roan oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Røros

Røros oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Selbu

Selbu oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Skaun

Skaun oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Snillfjord

Snillfjord oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Trondheim

Trondheim, aiemmin Trondhjem, eteläsaameksi Tråante oon kaupunki Norjan länsirannkiolla
Sør-Trøndelagin fylkissä.Se oon Norjan kolmanneksi suurin kaupunki Uslun ja Bergenin jälkeen. Vuoden 2019 alussa siellä oli 198 219 asukasta.
Wp/fkv/Tydal

Tydal oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Åfjord

Åfjord oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/Ørland

Ørland oon komuuni Sør-Trøndelagin fylkissä.
Wp/fkv/A

A, a oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/B

B, b oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/C

C, c oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/D

D, d oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/Đ

Đ, đ oon pukstaavi. Kväänissä ja saamessa se oon ääni ð. Engelskan kielessä oon sama ääni monest pukstaaveissa ”th” esimerkiksi the lausuthaan đe. Suomen kieles oli ennen pukstaavi đ mutta kirjakielen tulemisen jälkheen se hävis melkheen joka dialektista.
Wp/fkv/E

E, e oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/F

F, f oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/G

G, g oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/H

H, h oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/I

I, i oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/J

J, j oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/K

K, k oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/L

L, l oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/M

M, m oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/N

N, n oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/O

O, o oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/P

P, p oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/R

R, r oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/S

S, s oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/T

T, t oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/U

U, u oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/V

V, v oon latinalainen pukstaavi.
Wp/fkv/Ä

Ä, ä oon pukstaavi.
Wp/fkv/Ö

Ö, ö oon pukstaavi.
Wp/fkv/9 (luku)

9 ("yhđeksen") oon luontolinen luku.
Wp/fkv/8 (luku)

8 ("kahđeksen") oon luontolinen luku.
Wp/fkv/7 (luku)

7 ("seittemen", "seittemän") oon luontolinen luku.
Wp/fkv/6 (luku)

6 ("kuus", "kuusi") oon luontolinen luku.
Wp/fkv/5 (luku)

5 ("viis", "viisi") oon luontolinen luku.
Wp/fkv/4 (luku)

4 ("nelje") oon luontolinen luku.
Wp/fkv/3 (luku)

3 ("kolme") oon luontolinen luku.
Wp/fkv/2 (luku)

2 ("kaksi") oon luontolinen luku.
Wp/fkv/1 (luku)

1 ("yksi") oon luontolinen luku.
Wp/fkv/2012

2012 oli karkausvuosi, joka alkoi sunnuntaista.
Wp/fkv/2011

2011 oli normaalivuosi, joka alko lauvantaista.
Wp/fkv/2010

2010 oli normaalivuosi, joka alko perjantaista.
Wp/fkv/2009

2009 oli normaalivuosi, joka alko tuorestaista.
Wp/fkv/2008

2008 oli karkausvuosi, joka alko tiistaista.
Wp/fkv/2005

2005 oli normaalivuosi, joka alkoi lauvantaista.
Wp/fkv/Nordlandin fylkki

Nordlandin fylkki (norjaksi "Nordland fylke") oon fylkki Norjassa.
Wp/fkv/Nord-Trøndelagin fylkki

Nord-Trøndelagin fylkki (norjaksi "Nord-Trøndelag fylke") oon fylkki Norjassa.
Wp/fkv/Sør-Trøndelagin fylkki

Sør-Trøndelagin fylkki (norjaksi "Sør-Trøndelag fylke") oon fylkki Norjassa.
Wp/fkv/Akershusin fylkki

Akershusin fylkki (norjaksi "Akershus fylke") oon fylkki Norjassa.
Wp/fkv/Aust-Agderin fylkki

Aust-Agderin fylkki (norjaksi "Aust-Agder fylke") oon fylkki Norjassa.
Wp/fkv/Buskerudin fylkki

Buskerudin fylkki (norjaksi "Buskerud fylke") oon fylkki Norjassa.
Wp/fkv/Hedmarkin fylkki

Hedmarkin fylkki (norjaksi "Hedmark fylke") oon fylkki Norjassa.
Wp/fkv/Hordalandin fylkki

Hordalandin fylkki (norjaksi "Hordaland fylke") oon fylkki Norjassa.
Wp/fkv/Møre og Romsdalin fylkki

Møre og Romsdalin fylkki (norjaksi "Møre og Romsdal fylke") oon fylkki Norjassa.
Wp/fkv/Opplandin fylkki

Opplandin fylkki (norjaksi "Oppland fylke") oon fylkki Norjassa.
Wp/fkv/Rogalandin fylkki

Rogalandin fylkki (norjaksi "Rogaland fylke") oon fylkki Norjassa.
Wp/fkv/Sogn og Fjordanen fylkki

Sogn og Fjordanen fylkki (norjaksi "Sogn og Fjordane fylke") oon fylkki Norjassa.
Wp/fkv/Telemarkin fylkki

Telemarkin fylkki (norjaksi "Telemark fylke") oon fylkki Norjassa.
Wp/fkv/Vest-Agderin fylkki

Vest-Agderin fylkki (norjaksi "Vest-Agder fylke") oon fylkki Norjassa.
Wp/fkv/Vestfoldin fylkki

Vestfoldin fylkki (norjaksi "Vestfold fylke") oon fylkki Norjassa.
Wp/fkv/Østfoldin fylkki

Østfoldin fylkki (norjaksi "Østfold fylke") oon fylkki Norjassa.
Wp/fkv/Maanantai

Maanantai oon viikon ensimäinen päivä.
Wp/fkv/Tiistai

Tiistai oon viikon toinen päivä.
Wp/fkv/Keskiviikko

Keskiviikko oon viikon kolmas päivä.
Wp/fkv/Tuorestai

Tuorestai oon viikon neljes päivä.
Wp/fkv/Perjantai

Perjantai oon viikon viiđes päivä.
Wp/fkv/Lauvantai

Lauvantai oon viikon kuuđes päivä.
Wp/fkv/Sunnuntai

Sunnuntai oon viikon seittemäs ja viiminen päivä.
Wp/fkv/Norjan fylkit

Norjassa oon 19 fylkkiä.
Wp/fkv/Koutokeino

Koutokeino (, ) oon komuuni Finmarkun fylkissä. Sielä assuu 2 923 ihmistä. Komuunin keskipaikka on Koutokeinon keskipaikka.
Wp/fkv/Hammerfesti

Hammerfästi (, ) oon komuuni Finmarkun fylkissä. Sielä assuu 10 072 ihmistä. Komuunin keskipaikka on Hammerfestin keskipaikka.
Wp/fkv/Hasviika

Hasviika (, ) oon komuuni Finmarkun fylkissä. Sielä assuu 1 023 ihmistä. Komuunin keskipaikka on Breivikbotn.
Wp/fkv/Kaarasjoki

Kaarasjoki (, ) oon komuuni Finmarkun fylkissä. Sielä assuu 2 721 ihmistä. Komuunin keskipaikka on Kaarasjoen keskipaikka.
Wp/fkv/Valasnuora

Valasnuora (, ) oon komuuni Finmarkun fylkissä. Sielä assuu 1 036 ihmistä. Komuunin keskipaikka on Valasnuoran keskipaikka.
Wp/fkv/Lappea

Lappea (, ) oon komuuni Finmarkun fylkissä. Sielä assuu 1 070 ihmistä. Komuunin keskipaikka on Aksuvuono.
Wp/fkv/Uuniemi

Uuniemi (, ) oon komuuni Finmarkun fylkissä. Sielä assuu 882 ihmistä. Komuunin keskipaikka on Varangerbotn.
Wp/fkv/Kappa

Kappa (, ) oon komuuni Finmarkun fylkissä. Sielä assuu 3 205 ihmistä. Komuunin keskipaikka on Honningsvåg.
Wp/fkv/Etelä-Varenki

Etelä-Varenki (, ) oon komuuni Finmarkun fylkissä. Sielä assuu 9 968 ihmistä. Komuunin keskipaikka on Kirkkoniemi.
Wp/fkv/Päärlyvooki

Päärlyvooki (, ) oon komuuni Finmarkun fylkissä. Sielä assuu 1 025 ihmistä. Komuunin keskipaikka on Päärlyvookin keskipaikka.
Wp/fkv/Båtsfjord

Paattivuono (, ) oon komuuni Finmarkun fylkissä. Sielä assuu 2 162 ihmistä. Komuunin keskipaikka on Båtsfjord.
Wp/fkv/Gamvik

Kammevuono (, ) oon komuuni Finmarkun fylkissä. Sielä assuu 1 063 ihmistä. Komuunin keskipaikka on Mehamn.
Wp/fkv/Lebespyy

Lebespyy eli Tauvisiita (, ) oon komuuni Finmarkun fylkissä. Sielä assuu 1 339 ihmistä. Komuunin keskipaikka on Kjøllefjord.
Wp/fkv/Moseija

Moseija (, ) oon komuuni Finmarkun fylkissä. Sielä assuu 1 240 ihmistä. Komuunin keskipaikka on Havøysund.
Wp/fkv/Teno

Teno (, ) oon komuuni Finmarkun fylkissä. Sielä assuu 2 900 ihmistä. Komuunin keskipaikka on Tana bru.
Wp/fkv/Vesisaari

Vesisaari (, ) oon komuuni Finmarkun fylkissä. Sielä assuu 6 163 ihmistä. Komuunin keskipaikka on Vesisaaren keskipaikka.
Wp/fkv/Vuorea

Vuorea (, ) oon komuuni Finmarkun fylkissä. Sielä assuu 2 128 ihmistä. Komuunin keskipaikka on Vuorean keskipaikka.
Wp/fkv/Uslu

Uslu (norjaksi Oslo) oon Norjan pääkaupunki. Uslussa oon 647 676 asukasta (2015), joista 28,5 prosenttia oon ulkomaalaisia.
Wp/fkv/Tukholma

Tukholma (ruottiksi Stockholm) oon Ruottin pääkaupunki.
Wp/fkv/Helsinki

Helsinki (ruottiksi "Helsingfors") oon Suomen pääkaupunki ja Uuđenmaan maakuntakeskus. Se sijaitsee Suomenlahden pohjaisrannalla Uuđenmaan maakunnan keskiosassa. Helsingin naapurikunnat ovat lännessä Espoo, pohjaisessa Vantaa, ja öystässä Sipoo. Kaupungissa oon noin 653 800 asukasta.
Wp/fkv/Suomi

Suomi (ruottiksi ja norjaksi Finland) oon maa Euroopassa. Suomen pääkieli oon Suomen kieli. Suomi oon Pohjais maihin kuuluva staatti sillä oon iso raja Ryssän kansa. Suomi oon Euroopan unionissa ja euroalueessa. Suomi oon hyvinvointi staatti. Suomi oon kaksikielinen maa ja sen pääkielet oon ruotti ja suomi ja kaikki häyđythään oppiit ruottii koulussa vaikka tyhä 5% suomen ihmisistä pratathaan ruottiksi ensimäisenä kielenä. Suomen nimen alkuperästä ei olla varmiita, Se ennen tarkotti Varsinais suomee mutta vaihto tarkotusta tarkottaa koko suomee. Valtaosa maista kututhaan suomee "Finlandiksi" joka tulleepi latinasta fenni. Suomessa ellää 5,5 miljuunua ihmistä. Sen pääkaupunki oon Helsinki
Histooria.
Suomalaiset tulthiin Suomheen jo 8850–8400-luvuila eaa. Vuosina -8850 - 1300 Suomesa ei tapahtunu paljoakhaan, Vuona 1808 Ryssä valtasi suomen ja sen jälkhiin Suomi sai paljon autonomiaa, Suomen ei pitäny mennä Ryssän sothiin mukhaan ja sai olla rauhassa. Monet suomalaiset silti vapaa-ehtoisesti menthiin Ryssän armeaan ja taisteli esim: Turkkiita vasthaan. Ensimäisen maailman sođan jälkhiin Suomi sai ittenäisyyđen mutta pian tuli sisällisota. Punaiset vasthaan valkeet lopulta kävi niin ette valkeet voitti sođan. Vuona 1939 alko talvisota Ryssän ja Suomen kansa. Suomi taisteli pitkhään ja ko ammukset loppu tuli rauhaa. 1941-1944 oli jatkosota, siinä Suomi valtas Petroskoin tahi Äänislinnan mutta hiljaisemin hävisi sođan ja joutui tekkheen sovun.
Geografii.
Suomi oon Fennoskandiissa ja suomi kasvaa koko ajan koska suomen maa noussee ylös. Suomen isoimat kaupunkit oon Helsinki, Espoo, Tampere, Oulu ja Turku
Wp/fkv/Ruotti

Ruotti eli Ruottin riikki (ruottiksi Konungariget "Sverige") oon staatti Euroopassa. Ruottissa ellää suunale 10 miljuunua ihmistä vaikka rohki suuri osa oon immigranttiita.
Ruottin pääkielet oon ruotti, romani, jiddiš, saami ja meänkieli. Ruotti oon riikki jossa oon demokratia, Ruottin kuninkhaala ei ole melkkein yhthään valtaa tehđä tinkoita. Ruotti oon histooriassa melkkein aina ollut germaanisten asuttama mutta tääpänä Ruottissa oon rohki paljo minoriteettiita. 
Histooria.
Kauvon Ruotii oon ollut viikinkiin asuttama vuona 1100 viikinkiin aika oli kuollut ja tuli Ruotthiin riikki. Pitkhään Suomi oon ollu Ruottin vallassa mutta myöhemin Ryssän riikki valtasi Suomen vuonna 1807.
Wp/fkv/Paatsivuono

Paatsivuono (norjaksi "Balsfjord") oon komuuni Tromssan fylkissä.
Wp/fkv/Tromssan fylkki

Tromssa (norjaksi "Troms") oon fylkki Pohjais-Norjassa.
Wp/fkv/Käki

Käki ("Cuculus canorus") oon lintu.
Wp/fkv/Kanahaukka

Kanahaukka ("Accipiter gentilis") oon lintu, joka kuuluu haukkoihin.
Wp/fkv/Suorsa

Suorsa ("Anas platyrhynchos") oon vesilintu. Net yleensä ellää veđessä ja maala.
Wp/fkv/Kaakkuri

Kaakkuri ("Gavia Stellata") oon vesilintu.
Wp/fkv/Karfuu

Karfuu tai Karhuu ("Ursus arctos") oon suuri peto.
Wp/fkv/Puola

Puola ("Vaccinium vitis-idaea") oon marja.
Wp/fkv/Juolukka

Juolukka ("Vaccinium uliginosum") oon marja.
Wp/fkv/Mustikka

Mustikka ("Vaccinium myrtillus") oon marja.
Wp/fkv/Bringebääri

Bringebääri ("Rubus idaeus") oon marja.
Wp/fkv/Variksenmarja

Variksenmarja ("Empetrum nigrum") oon marja.
Wp/fkv/Hilla

Hilla ("Rubus chamaemorus") oon marja.
Wp/fkv/Riekonmarja

Riekonmarja ("Arctostaphylos alpina") oon marja.
Wp/fkv/Lemmijoki

Lemmijoki (norjaksi "Lakselv", pohjassaameksi "Leavdnja") oon Porsangin keskipaikka.
Wp/fkv/Ryssä

Ryssä (ryssäksi "Россия") oon maa Euroopassa ja Aasiassa. Ryssä oon mailman isoin maa mutta isossa osassa ei ellä ketthään ko se oon niin kylmä.
Ryssässä praatathaan eniimiten ryssäksi mutta oon minoriteetti kielii niin ko karjalan kieli ja tšetšeenin kieli . Ryssän presidentti oon Vladimir Putin.
Histooria.
Ensin oli maa nimelthään ”Moskovan riikki” mutta se loppu ko Iivana Julma tuli johtajaksi ja siitä tuli ”Ryssän impeeriumi” Tämä kesti vuotheen 1917 asti ja sen jälkhiin tuli Ryssän sisällissota. Sođassa taistelthiin Sovjetuniooni ja valkee Ryssä, Sovjetuniooni kuitenki voitti sođan Vladimir Leninin johtaajamana. Leninin kuoleman jälkhiin Sovjetunioohniin tuli tyranninen johtaaja nimelthään Josif Stalin joka tappo paljo minoriteettiita ette hänen vastustajiita. Het jokka prööväthiin vastustaat Stalinii menthiin gulagiile. Stalini redigeeraasi Sovjetunionin ekonoomiaa paljo ja teki siitä enämpi modernin. Toisen mailmansođan aikhaan Nazi Tyskä hyökkäsi Sovjetunioohniin ja se melkkein voitti mutta lopulta Sovjetuniooni voitti sođan ja teki Öystä-Euroopan staateista vassallistaatteja. Tämän jälkheen alkoi kylmäsota jonka sitte Sovjetuniooni hävis ja menetti ison osan sen teritooriosta uusile staateile jokka tehthiin. Niistä iso osa ei ennää ollu Ryssän kaverei. Uuđenaikainen ryssä oon vallannu Ukrainalta Krimean niemimaan ja Georgialta aluveita. Monet pölkää ette Ryssä aikoo olla liika agressiivinen ja voi koittaat saađa mahtavan Ryssän takas.
Wp/fkv/Tanmarkku

Tanmarkku (norjaksi "Danmark") oon maa Euroopassa (virallisesti Tanmarkun riikki ). Sielä ellää 5.8m ihmissii. Tanmarkku oon euroopan toiseksi suurin maa sen tähđen ko sen osiita oon Gröönlanti ja fäären saaret.
Tanmarkku oon riikki jossa kuninkhaala ei ole paljo valtaa ja oon demokratii. Tanmarkku oon yksi pohjaismaa. Tanmarkussa het praatathaan Tanmarkun kieltä, fäären kieltä, gröönlanin kieltä ja myös vähä tuiskaa. Tanmarkun uskonnot oon kristinusko ja minoriteetti uskonto oon islam. Tanmarkku oon hyvinvointistaatti ja se oon yksi mailman paras paikka ellää. Tanmarkku oon Nato ja euroopan unionin maa.
Histooria.
Tanmarkku oon Euroopan yksi vanhiimista staatiista. Tanmarkku oon ollu jo olemassa viikinki ajala, tyhä toisen maailmansođan aikhaan Tanmarkku ei ollu ittenäinen staatti vaan se oli nazi tyskän vallassa. Tulevaisuuđessa Tanmarkule tullee isoita probleemoita miljöön lämpenemisen tähđen ko iso osa sen maasta oon alle 2meeterin veđenpinnan yllä. Tanmarkku pitkhään myöski omisti isoita ossiita Engelskasta ja sen alueen nimi oli "Danelaw". Tääpänä melkkein kaikki Tanmarkkulaiset viikingit Engelskassa oon integroitunu.
Geografii.
Tanmarkku oon rohki lähelä meren pintaa. Suurin osa Tanmarkusta oon Amerikassa mutta issoin väkiluku oon Euroopassa. Tanmarkun pääkaupunki oon kööpenhamina. Tanmarkulla oon 2 koloniita, Fääret ja gröönlanti
Wp/fkv/Norjan flaku

Norjan flaku (norjaksi "Norges flagg") oon Norjan viralinen flaku.
Wp/fkv/Suomen flaku

Suomen flaku (suomeksi "Suomen lippu") oon Suomen viralinen flaku. Sen färit oon valkee ja sininen
Wp/fkv/Ruottin flaku

Ruottin flaku (ruottiksi "Sveriges flagga") oon Ruottin viralinen flaku. Se oon tradišuaalinen skanđinaavinen flaku.
Wp/fkv/Islanti

Islanti ("Ísland") oon pieni saarivalttii. Pohjais euroopas. Islannin saaressa oon paljo tulivaaroi. Islannissa praatathaan eniimmiten islannin kieltä joka oon pohjais germaaninen kieli. Pitkhään islanti oon ollu Tanmarkun tahi norjan staattien vallas mutta toisen mailmansođan aikhaan ko nazi tyskä valtas tanmarkun niin islanti sai ittenäisyyđen. Toisen mailmansođan aikhaan myöski Engelska valtas islannin hetkeksi ajaksi mutta sitte anto ittenäisyyđen.
Wp/fkv/Eurooppa

Eurooppa oon maanosa. Eurooppa on enimiten kristinuskhoinen ja isoimat kieliryhmät oon indoeurooppalaiset ette uralilaiset.
Wp/fkv/Aasia

Aasia oon maanosa. Aasiassa ellää enämpi ihmisii ko mishään muuvala.
Wp/fkv/Norjan kieli

Norjan kieli ("norsk språk") oon indoeurooppalaisten kielten germaanisiin kielhiin kuuluva kieli.
Wp/fkv/Ruottin kieli

Ruottin kieli ("svenska") oon indoeurooppalaisiin kielten germaanisiin kielhiin kuuluva kieli.
Wp/fkv/Suomen kieli

Suomen kieli oon suomalais-ugrilainen kieli. Sitä ossaa puhhuut suunale 5 miljuunaa ihmistä. Sitä puhhuthaan Suomessa ja ruottissa. Suomi oon toiseksi suurin Suomalais-ugrilainen kieli ja suurin öystämeren suomalainen kieli.
Suomen kielen voipi jakkaat länsi ja öystä dialekthiin, paitti pohjan dialektit oon vähä sekkoitus molempiita niiđen alku oon lännestä.
Histooria.
Suomen kieli kehittääty Kanta-suomesta, ja ko Ruotti valtas Suomen niin Suomheen tuli paljo Ruottalaisii lainasannoita ja ko Rryssä valtas Suomen niin tuli myös ryssäläisiitä lainasannoita.
Hiljemin Kväänit muutethiin poies Suomesta ja heiđän kieli kehittääty omaksi kieleksi ja myös meänkieli sai oman kielen statuksen pohjasruottissa.
Wp/fkv/Pohjassaamen kieli

Pohjassaamen kieli ("davvisámegiella") oon suomen kielen ja kainhuunkielen sukulaiskieli ja saamelaiskieli. Se oon saamen kielistä isoin
Wp/fkv/Norja

Norja tahi Norjan riikki oon maa Euroopassa. Sielä assuu 5 051 275 ihmistä. Norjan pääkaupunki oon Uslu (). Norjan kuninkas oon Harald V ja staatsministeri oon Erna Solberg. Norjan viraliset kielet oon bokmål ja nynorsk. Pohjassaamen, luulajansaamen ja eteläsaamen kielet ja kainhuunkieli eli kvääni oon minoriteettikieliä Norjassa. Norja oon hyvinvointistaatti ja elämänlaatu oon tosi hyvä. Norjasta tuli rikas ko Norja löys paljo öljyy sen rannalta.
Norjassa oon 19 fylkkiä ja Norjaan kuuluu Svalbard ja Jan Mayen. Kainulaiset assuu enniimitten Tromssan ja Finmarkun fylkiissä.
Histooria.
Pitkhään Norja oon ollu Ruottin tahi Tanmarkun vallassa mutta vasta vuona 1905 Norjasta tuli ittenäine. Sitä ennen Norja oon ollu viikinkistaatti. Enne Norja oli tosi köyhä mutta ko Norja löys öljyn niin siitä tuli tosi rikas.
Wp/fkv/Porsanki

Porsanki (, ) oon komuuni Finmarkun fylkissä. Sielä assuu 3 968 ihmistä. Komuunin keskipaikka on Lemmijoki. Muut kylät oon Pillavuono ja Pyssyjoki.
Porsanki oon ainua komuuni Norjassa missä kainunkieli tahi kvääni oon viralinen kieli.
Kieli ja kulttuuri.
Porsanki oon virallisesti 3 kielinen ja kulttuurinen.
Asukkhaista iso osa oon kvääniläisii etnisesti, komuunissa sijaittee kväänin kielen ja kulttuurin keskus Kainun institutti. Yksityisessä Saarela Barnehage AS - Bærtua –päiväkođissa voi saađa palveluu kvääniksi.
Merisaamelaista kulttuuria ja saamen kieltä Porsankin komuunissa eđustaa Pillavuonon kylässä sijaitteva Mearrasiida keskus.
Norjan kielestä sielä käytethään bokmålii. Ja saamesta pohjaissaamee 
Kylii ja paikkoi.
Hesteniemi (Hestnes), Keisi (Kjæsklubben), Kenttä (Leirpollen), Kiksiniemi (Børselvnes), Lemmijoki (Lakselv), Lemmivuono (Vesterbotn), Leppivuono (Olderfjorden), Lottijoki (Brennelv), Louttijoki (Brennelv), Palojoki (Brennelv), Piesankoppa (Ytre Leirpollen), Pillavuono (Billefjord), Pyssyjoki (Børselv), Ryssämarkka (Kistrand), Sarvesvuono (Kolvik), Smirvuono (Smørfjord), Sokkuvuono (Austerbotn), Suoluvuono (Holmfjord), Taumusaari / Tamsöijä (Tamsøya), Tuorisjoki (Tverrelva), Vassa (Reinøya), Väkkärä (Vækker)
Wp/fkv/Finmarkun fylkki

Finmarkku (norjaksi "Finnmark", pohjassaameksi "Finnmárku") oon fylkki Pohjais-Norjassa. Sen kranni fylkit oon Tromsa ja Suomen Lappi.
Wp/fkv/Kainulaiset

Kainulaiset oon suomensukuinen kansa, jokka asuthaan enniimitten Pohjais-Norjassa, Finmarkun ja Tromssan fylkiissä.
Siitä ei tieđetä mistä nimi kvääni tulee, mutta oon teorii ette se oon haukkumasana mutta tääpänä se oon nimi kvääneile.
= Histooria =
Kväänit tuli Norjaan Vuona 1720. Het siirrythiin Suomen torniolaaksosta ja het siirythiin Finmarkhuun. Kväänit oli hyvii työmiehii ja ensin Norja halus ette kväänit tulthiin norjaan mutta nationalismin läpitte norja halus ette het oon norjalaisii eikä kväänei. Pitkhään kväänin kieli olithiin kielety ja vasta vuona 2005 Kvääni sai minuriteeti kielen statuksen.
kväänin kieli ja kultuuri ei ole vielä kuolu mutta oon vaarassa kuola. Tääpänä kvääneilä oon kainun institutti ja voi kattoo uutissii Ruijan Kaikulta.
Wp/fkv/Alattio

Alattion komuuni (norjaksi "Alta kommune", pohjassaameksi "Álttá gielda" tai "Álaheaju gielda")
oon kaupunki Norjan Finmarkussa. Alattio oon Finmarkun fylkin suurin kaupunki. Sielä ellää myöski kveenei
Histooria.
Alattio oli Kväänien tähđellisin fylkki vuotheen 1800 asti mutta se norjalaistu.
31. elokuuta 2019 helikopteri putos maahan Alattion lähelä. Kaikki kopterissa olheet, viisi norjalaista nuorta, ja ruottalainen lentäjä, kuolthiin.
Kylät ja paikat.
Ariniemi (Amtmannes), Joensuu (Elvebakken), Kaivuono (Kåfjord), Kaidusjoki (Transfarelva), Kalkkiniemi (Storviknes), Kreeta (Kvænvik), Lankovuono (Langfjord), Morttinen (Mortensnes), Paunu (Bognelvdalen), Porsijoki (Porselven), Reipas, Ristiniemi (Korsnes), Ruoslahti (Russeluft), Rässivuono (Rafsbotn), Suppiniemi (Sopnes), Talmulahti (Talvik), Tappolahti (Tappeluft), Tverrelvdalen, Siernöijä (Stjernøya), Seiland