Heino Lipp

Heino Lipp (21. kesäkuuta 1922 Kiviõli, Viro – 28. elokuuta 2006 Tallinna, Viro) oli virolainen 1940-luvun lopun ja 1950-luvun alun huippumoniottelija, kiekonheittäjä ja kuulantyöntäjä. Hän oli 12-kertainen Neuvostoliiton mestari vuosina 1946–1951. 
Lipp oli voittanut jo kesällä 1944 saksalaisten miehittämässä Virossa Viron kymmenottelumestaruuden. 
Huippu-urheilu-ura.
Lipp saavutti ensimmäisen Neuvostoliiton ennätyksensä kuulantyönnössä 3. kesäkuuta 1946 Tartossa tuloksella 15,62 m. Seuraavana vuonna hän otti nimiinsä kuulantyönnön Euroopan ennätyksen (EE), joka oli ollut vuodesta 1936 saksalaisen Hans Woellken hallussa, työntämällä ensin toukokuussa 1947 EE-tuloksen 16,66, kesäkuussa 16,72 ja syyskuussa 16,73. Lippin kohtalo oli urheilullisesti traaginen, sillä hän ei huippukautenaan päässyt esiintymään olympia-areenalla. Lontoon kisojen aikaan 1948 Neuvostoliitto ei osallistunut kisoihin. Sinä vuonna hän oli työntänyt kuulassa uudeksi Euroopan ennätykseksi 16,73 m ja tehnyt kymmenottelussa 7 780 pistettä. Lontoon kisojen kymmenottelun voitti 17-vuotias amerikkalainen Bob Mathias saavuttaen 7 139 pistettä. Neljä päivää myöhemmin Heino Lipp saavutti Tartossa 7 584 pistettä. Silloin 26-vuotias olisi ollut vahva mestarisuosikki, jos olisi päässyt osallistumaan. 
Lipp jatkoi kuulassa EE-tuloksensa parantamista työntämällä elokuussa 1950 16,93, seuraavana vuonna kesäkuussa 16,95 ja syyskuussa 16,98. Vuoden 1952 olympiakisoihin Helsinkiin häntä ei päästetty poliittisesti epäluotettavana. Tällöin hän oli jo matkalla kisoihin Leningradissa, jossa hänen matkansa pysäytettiin. Syynä pidettiin sitä, että Heino Lippin vanhemmat olivat tunnettuja sotia edeltäneen itsenäisyyden ajan henkilöitä. Kuulantyönnön mestaruus Helsingissä meni amerikkalaisille yli 17 metrin tuloksilla Parry O’Brienin voittaessa tuloksella 17,41. Neuvostoliiton edustajia Helsingin kisoissa oli kaksi eli Otto Grigalka ja Georgi Fjodorov. Latvialainen Grigalka oli kisassa neljäs tuloksella 16,78 ja Fjodorov seitsemäs tuloksella 16,06. Kymmenottelussa Bob Mathias teki uuden maailmanennätyksen pistein 7 887. Hopemitalisti jäi alle 7 000 pisteen eli Lipp olisi osallistuessaan ollut vahva hopeamitalisti.
Kaikkiaan Lipp saavutti 12 Neuvostoliiton mestaruutta, joista kuusi tuli kuulantyönnössä, neljä kiekonheitossa ja kaksi kymmenottelussa. Niiden lisäksi hän saavutti uransa aikana 13 Neuvostoliiton ennätystä ja 16 Viron ennätytsä. Neuvosto-Viron mestaruuksia hän saavutti kaikkiaan 21. Heino Lippin uran parhaat tulokset olivat kuulassa 16,98 m, kiekossa 52,18 m ja kymmenottelussa 7 780, joka nykytaulukon mukaan on 7 072.
Urheilu-uran jälkeinen aika.
Urheilu-uransa jälkeen Heino Lipp työskenteli liikunnanopettajana ja yleisurheiluvalmentajana 40 vuotta. Hän toimi Tarton yliopiston yleisurheiluosastolla vuoteen 1960 asti, jonka jälkeen hän siirtyi Tallinnan Pedagogisen instituuttiin. Siellä hän toimi 1980-luvulta lähtien yleisurheiluosaston johtajana eläköitymiseensä eli vuoteen 1992 asti. Lipp valmensi 1950- ja 60-luvuilla useita virolaisheittäjiä, kuten Veljo Kuusmäeä ja Enn Eriksonia.
Heino Lipp toimi aikanaan Neuvosto-Viron yleisurheilujoukkueen johtajana. Vuosina 1966-70 hän oli Viron valmentajien liiton puheenjohtajana ja vuosina 1970-76 Neuvosto-Viron yleisurheiluliiton varapuheenjohtajana.
Erikoisuutena voi mainita, että Suomen presidentin Urho Kekkosen tehdessä maaliskuussa 1964 vierailun Neuvosto-Viroon Heino Lipp oli kutsuttu mukaan Kekkosen vierailun yhteydessä järjestettyyn hiihtoretkeen. 
Kunnianosoituksena Heino Lippille hän kantoi uudelleenitsenäistyneen kotimaansa Viron lippua joukkueen marssiessa Barcelonan kisojen avajaisissa 1992.