Kuopion Palloseuran tilastot

Tässä artikkelissa käsitellään Suomen Palloliiton jäsenseuran Kuopion Palloseuran tilastotietoja jalkapalloiluun liittyen perustamisvuodesta 1923 alkaen. Seuran nimilyhenteenä käytettiin alkuvuosina K.P.S. Paikallinen sanomalehti ottaa käyttöön lyhenteen KuPS kesällä 1935. Tilastot kattavat K.P.S./KuPS:n miesten edustusjoukkueet ja juniorit (pojat) KuPS:na SM-kilpailuissa ja valtakunnallisissa taitokilpailuissa. Naisten tilastoja on esitetty artikkelissa Kuopion Palloseura (naiset).
Suomen mestaruudesta pelaamiseen liittyvät sarjat ja kilpailut.
Sarjat, kaudet ja pääsarjasijoitukset lähteinä ovat cupmuotoisten SM-kilpailujen osalta Banzine, sarjat 1930–35, sarjat 1936–1946/47, 1948, sarjat 1947/48, 1949-1989 ja sarjat 1990-2019, 2020. 
Sarjoissa pelaamiset, sarjatasot 1930 - 2020.
Sarjatasot 1-3 tarkoittavat SPL:n jäsenseuroilleen järjestämien ko. kauden sarjojen ylintä, 2. ja 3. ylintä sarjatasoa.
Sijoitukset pääsarjassa.
Pääsarjalla tarkoitetaan ylintä SPL:n jäsenseuroilleen järjestämää sarjatasoa, jota on nimitetty Mestaruussarjaksi (SM-sarjaksi) 1947/48 – 1989, Futisliigaksi (1990 – 91) ja Veikkausliigaksi 1992 –.
- 1947 tarkoittaa syys/kevät -sarjaa 1947/48
KuPS muut kuin pääsarjassa pelaamiset.
1930 - 35 Piirinsarjat olivat karsintoina B-sarjaan. 1930-33 Savosta B-sarjaan pääsi vain piirin mestari, vuosina 1934-35 kaksi parasta. Pääsarjakausina pelattuja muita kuin pääsarjaotteluiksi laskettavia sarjapelejä KuPS pelasi vuosina 1983, 1989, 2002 ja 2008.
Muut viralliset kilpailut.
Virallisiksi kilpailuiksi ja otteluiksi on laskettu Suomen Palloliiton tai jalkapallon jonkun kattojärjestön (Veikkausliiga, Pelaajayhdistys, UEFA) järjestämät edustusjoukkueen ottelut.
Piirin sarjat 1926-1929.
Suomen Palloliittoon perustettiin 1926 Savon Piiri. Samana vuonna aloitettiin pelata Savon piirin mestaruudesta. 1926 K.P:S. hävisi loppuottelussa Varkauden suojeluskunnan Palloilijoille 2-3. Seuraavat kolme kertaa K.P.S. hävisi loppuottelut Mikkelin Kilpa-Veikoille (2-3, 2-4 uusintaottelussa ja 2-4). K.P.S. pelasi 1926-29 piirin sarjassa yhteensä 12 ottelua, joissa voitot-tasan-häviöt ja maaliero oli 7-1-4 50-29.
1930-35 piirinsarjasta noustiin B-sarjaan (ks. edellä). 1936 alkaen piirinsarjan otteluiden kilpailullinen merkitys KuPSille pieneni lähinnä harjoitusottelussa voittamiseksi.
Suomen cup 1955-2016.
KuPS on osallistunut kilpailuun sen alusta alkaen eli vuodesta 1955. Vain kolmena vuotena (1960, 1963 ja 1966) KuPS ei ole osallistunut. 
Suomen cupissa KuPS:n parhaat saavutukset ovat:
Voitot 2: 1968 ja 1989
Häviäjänä finaalissa 3 kertaa: 2011, 2012 ja 2013
Häviäjänä välierässä 10 kertaa: 1959, -69, -78, -79, -81, -86, -88, -90, 2010 ja 2015
Häviäjänä puolivälierässä 11 kertaa: 1955, -56, -68, -74, -84, -85, -92, 2006, 2010, -14 ja 2016
KuPS on pelannut Suomen cupissa (1955-2016) yhteensä 180 ottelua, joissa on tullut 119 voittoa, 4 tasapeliä ja 57 häviötä, maaliero on 435–205. Neljä tasapeliä ovat otteluista, joiden rarkaisu ei löytynyt edes jatkoajan jälkeen, eikä rp-kilpailuratkaisutapa ollut vielä käytössä. Voitoiksi on laskettu 1955 ensimmäisen kierroksen tasapeliin päättynyt ottelu (OTP-KuPS 2-2), jonka voittajaksi KuPS ratkaistiin arvalla. Voittojen luvussa on myös 2 uusintaottelun voittoa, 1 rp-kilpailuvoitto ja 6 jatkoaikavoittoa. Häviöissä on 2 häviöön päättynyttä uusintaottelua, 5 rp-kilpailuhäviötä ja 7 jatkoaikahäviötä. Maaliluvuissa on mukana jatkoaikamaalit, samoin rp-kilpailuun päätyneistä otteluista maalit ovat jatkoajan jälkeisen tilanteen mukaiset.
Suomen cup 2017-.
Suomen cup 2017 oli uuden tyyppinen kilpailu. Uudistuksen myötä Liigacup poistui kilpailukalenterista. Kilpailu alkoi elokuussa 2016, jolloin alempisarjalaiset aloittivat. Vuoden 2017 alussa ylempien sarjatasojen joukkueet (Veikkausliiga, Ykkönen, Kakkosen nousukarsijat) tulivat mukaan, ja kilpailun 30 joukkuetta jaettiin viiteen kuuden joukkueen lohkoon. KuPS tuli mukaan lohkovaiheessa ja pelasi ensimmäisen ottelunsa 20. tammikuuta voittaen JJK:n Kuopio-hallissa 9-1, yeisöä oli 1007. KuPS putosi kilpailusta kun hävisi karsintaottelun Hongalle puolivälierään. KuPS pelasi cupissa yht. 6 ottelua, joista voitti neljä ja hävisi kaksi maalieron ollessa 22-9.
2018 Suomen cupissa KuPS aloitti kilpailun lohkovaiheesta, voitti lohkonsa ja selviytyi puolivälierään, jossa tuli häviö HJK:lle. KuPS pelasi kilpailussa yht. kuusi ottelua, joista voitti viisi ja hävisi yhden maalieron ollessa 22-8.
2019 Suomen cupissa KuPS aloitti kilpailun lohkovaiheesta, oli lohkonsa kuudes eli viimeinen. Lohkon neljä parasta selviytyivät neljännesvälieriin. KuPS pelasi kilpailussa yht. viisi ottelua, joissa pelasi kahdesti tasan ja hävisi kolme maalieron ollessa 6-11.
2020 Suomen cupissa KuPS aloitti kilpailun lohkovaiheesta, oli lohkonsa toinen. Lohkon neljä parasta selviytyivät neljännesvälieriin, josta voitolla puolivärierään, jossa KuPS hävisi. KuPS pelasi kilpailussa yht. seitsemän ottelua, joista tuli neljä voittoa, kaksi tasapeliä ja yksi häviö maalieron ollessa 14-6 (häviö tuli rp-kilpailun jälkeen ja ko. ottelu on laskettu häviöksi, maaleiksi on laskettu tilanne jatkoajan jälkeen).
Viking cup.
Viking-cupista vastasi SPL ja kilpailulle nimen antanut laivayhtiö. Kilpailu pelattiin 5 kertaa vuosina 1972–76. Cupiin kelpuutettiin vuosittain 16 seuraa. Pääsarjasta tuli puolet eli sarjan 8 parasta (ensimmäisenä vuotena vain 7) ja loput tulivat alemmista sarjoista lähinnä tehtyjen maalien paremmuusjärjestyksessä. Kilpailu pelattiin cup-muotoisesti syksyisin varsinaisen kauden jälkeen. KuPS osallistui kilpailuun sen jokaisella 5 kerralla. KuPS:n paras saavutus oli 1973 välierähäviö (3. kierros) Lahden Reippaalle. KuPS voitti ensimmäisen kierroksen ottelunsa 1975; muina vuosina hävisi heti alkuun. KuPS pelasi kilpailussa kaikkiaan 8 ottelua, joista tuli 3 voittoa ja 5 häviötä, maaliero niissä oli 14–18. 
SM-hallisarja.
Kilpailu pelattiin mm. vuosina 1981–83, 1987–92 ja 1994 .
- 1981: Talvella 1980/81 Palloliitto järjesti ensimmäisen SM-hallisarjan. Ottelut pelattiin Helsingin, Kuopion ja Oulun jäähalleissa (peli ns. kaukalojalkapalloa) sekä Turun ja Lahden jalkapallohalleissa (”oikeaa” jalkapalloa). KuPS jäi alkulohkossaan kolmanneksi, ja lohkon voittaja KPT oli lupulta lajin ensimmäinen Suomen mestariseura Helsingin jäähallissa pelatuissa loppuotteluissa.
- 1982: KuPS ei selviytynyt alkulohkostaan jatkopeleihin. Kyseisen lohkon ottelut pelattiin Kuopion jäähallissa, eli kyse oli kaukalojalkapallosta.
- 1983: KuPS ei selviytynyt alkulohkostaan jatkopeleihin. KuPS:n lohkon ottelut pelattiin Kuopion jäähallissa, eli kyse oli kaukalojalkapallosta.
- 1987: Jalkapalloilun Sarjaseurat ry toteutti ensimmäisen kerran SM-hallisarjan. KuPS ei selviytynyt lohkostaan Tampereen Pirkkahallissa lohkovoittajien kesken pelattuihin loppuotteluihin.
- 1988: KuPS ei osallistunut.
- 1989: KuPS ei selviytynyt alkulohkostaan jatkopeleihin. Tuli lohkossaan toiseksi, voitti 2 ja hävisi yhden ottelun, maaliero oli yht. 4-3 (toinen voitoista tuli tasapelin jälkeisestä rp-kilpailun voitosta, rp-maaleja ei maalierossa).
- 1990: KuPS selviytyi neljän seuran alkulohkonsa voittajana neljän seuran finaaliturnaukseen Lahden suurhalliin. jossa KuPS jäi viimeiseksi. Kilpailussa pelaamistaan kuudesta ottelusta KuPS voitti kolme ja hävisi kolme maaliron ollessa yht. 14-9. Yksi voitto ja yksi häviö ratkesivat rp-kilpailuissa, joiden maaleja ei ole laskettu mukaan em. maalieroon. 
- 1991:KuPS ei selviytynyt alkulohkosta jatkopeleihin. Oli lohkonsa viimeinen, 4:s, hävisi kaikki 3 otteluaan maalierolla yht. 3-10. 
- 1992: KuPS ei selviytynyt alkulohkosta jatkopeleihin. Oli lohkonsa viimeinen, 4:s, hävisi kaikki 3 otteluaan, joista yhden rp-kilpailun jälkeen. Maaliero oli yht. 4-8 (maaleihin ei ole laskettu rp-kilpailun maaleja). 
- 1994: KuPS selviytyi neljän seuran alkulohkonsa voittajana neljän seuran finaaliturnaukseen Kuopiohalliin, jossa KuPS hävisi pronssiottelussa HJK:lle. Kilpailussa pelaamistaan viidestä ottelusta KuPS voitti kaksi ja hävisi kolme maaliron ollessa yht. 8-8. 
Liigacup.
Liigacup pelattiin ensimmäisen kerran vuonna 1994, kun sitä edeltänyt SM-hallisarja jäi pois. Liigacup pelattiin viimeisen kerran vuonna 2016. KuPS osallistui kilpailuun 12 kertaa 2004-16 vuosittain paitsi ei 2007.
KuPS pääsi jatkoon alkulohkoista 2006 (voitti kilpailun, KooTeePee hävisi finaalin), 2013 (välierähäviö FC Lahdelle), 2011 ja 2012 (puolivälierähäviöt HJK:lle) ja 2014 (puolivälierähäviö SJK:lle) .
KuPS pelasi Liigacupissa (2004–2016) yhteensä 69 ottelua, joissa tuli 20 voittoa, 16 tasapeliä ja 33 häviötä, maaliero on 85–111 (2013 puolivälierävoitto MyPa:sta rp-ratkaisulla on laskettu em. lukuihin 1-1 (90 min) –voittona).
Ykköscup.
Kilpailu pelattiin mm. vuosina 1993, 1995–97, 1999 ja 2000.
- 1993: Kilpailun nimenä oli I divisioonan hallimestaruus: Kilpailun voitti RP-Iirot-niminen seura Raumalta. KuPS:n sijoitus oli neljäs: voitti alkulohkonsa ja jäi loppusarjan viimeiseksi. KuPS pelasi kilpailussa yhteensä 5 ottelua, joissa voittoja oli 3 ja tappiota 2, maalieron ollessa 10-8. 
- 1995: Kilpailun nimenä oli Ykkösen hallimestaruus: Mestariksi pelasi Pallo-Iirot; voittivat loppuottelussa KuPS:n.
- 1996: KuPS ei 4 parhaan joukossa.
- 1997: Alkulohkoja 4, KuPS lohkonsa kolmas, eli ei päässyt jatkoon (lohkovoittajat välieriin). KuPS pelasi yhteensä neljä ottelua, joista tuli 2 voittoa ja 2 häviötä, maaliero oli 8-8.
- 1999: KuPS ei päässyt jatkoon, kun ei voittanut alkulohkoaan (4 kpl). KuPS pelasi yhteensä neljä ottelua, joista tuli voitto, tasapeli ja 2 häviötä, maaliero oli 4-5.
- 2000: KuPS:n sijoitus 3-4: voitti alkulohkonsa, hävisi välierässä kilpailun lopulliselle voittajalle Atlantikselle. Yht. KuPS 5 ottelua, 3 voittoa, 2 tappiota, maaliero 17-10.
Charity Shield.
Kilpailussa pelaavat vastakkain edelliskauden mestari ja cupin voittaja. KuPS oli mukana vuonna 1990, jolloin kilpailun nimi oli Neste Charity Shield. Ottelu pelattiin 22.4. 1990 Olympiastadionilla: Kuusysi voitti KuPS:n 1-0. 
Eurocupit.
KuPS on osallistunut Eurocupeihin seuraavasti:
KuPS on pelannut on yhteensä 36 Eurocup-ottelua alla esitetysti: 9 voittoa, 8 tasapeliä, sekä 19 häviötä.
KuPS:n ottelut Eurocupeissa. Ottelutuloksissa on KuPS:n maalit mainittu aina ensin (ottelut pelaamisjärjestyksessä, K kun KuPS pelasi kotiottelun ja V kun KuPS vieraissa). 
Tietojen lähteet 1967-91 kilpailuista Banzine-lehti 2011 alkaen lähteet on esitetty ottelukohtaisina. 2020-21 kaudella ottelut pelattiin yksiosaisina.
KuPS:n seuraennätyksiä.
Seuraennätyksiä pääsarjasta.
Pääsarjaottelut ja tulokset aikajärjestyksessä lähteet ovat 1947/48-2006 Banzine-lehti ja 2007-2017 Jalkapallokirjat. Pelaajiin liittyvien tietojen lähteet ovat 1947/48–2006 Pelimiehet-kirjasta, ja 2007-2013 Jalkapallokirjoista. Lähde on myös voitu esittää viitteenä erikseen, 2014 kaudesta alkaen ennätyksiin on esitetty lähdetiedot erikseen.
Pääsarjassa yhteensä 
Yllä esitetyt numeroarvot perustuvat Jalkapallokirjassa 2020 esitettyyn SM-sarjan maratontaulukkoon, johon on summattu 2019 jälkeiset pääsarjakaudet. Em. Jalkapallokirjan maratontaulukkoon (kaudet 1947/48-2019) on laskettu v. 1990 KuPS:n pudotuspelit -rp-häviö Reippaalle tasapeliksi (eroja on siis tiedoissa tasapelit, häviöt ja pisteet), yllä ko. Reipas-ottelu on laskettu KuPS:n häviöksi.
Yleisöennätys pääsarjassa
Pääsarjassa kauden aikana käytetty eniten pelaajia
- 28 eri pelaajaa: 1994, 2013
- 27 eri pelaajaa: 2011, 2014, 2015, 2018
Pääsarjassa kauden aikana käytetty vähiten pelaajia
- 14 eri pelaajaa: 1956
- 15 eri pelaajaa: 1947/48
Erilaisia muita ennätyksiä pääsarjasta
Muita seuraennätyksiä.
Eri seurat joita vastaan KuPS on pelannut virallisissa otteluissa 1923 - 2020
KuPS:lla on ollut 156 eri suomalaisseuraa vastassa virallisissa kilpailuotteluissa (1923-2006, 2007-2013. Vuodesta 2014 alkaen lähdetiedot on esitetty kustakin uudesta seurasta erikseen. Ulkomaalaisseuroja, joita vastaan KuPS on pelannut Eurocupeissa (aikavälillä 1967 - 2020), on ollut lisäksi yhteensä 20.
Pääsarjassa (aikavälillä 1947/48 - 2017) KuPS on pelannut kaikkiaan 67 eri seuraa vastaan
Toiseksi korkeimmalla sarjatasolla (aikavälillä 1930 - 2007) KuPS:n vastustajina on ollut 52 eri seuraa (pääsarjavastustajia ei ole lueteltu toistamiseen ao. listassa)
Kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla (Kakkonen 1998) vastustajina on ollut 6 eri seuraa, joita vastaan KuPS ei ole pelannut ylemmillä sarjatasoilla
Cup-kilpailuissa (aikavälillä 1923 - 2017) vastassa on ollut 31 muuta eri seuraa, joita vastaan KuPS ei ole pelannut sarjapeleissä
 Kuopiolaisseurat, joita vastaan KuPS on pelannut virallisissa otteluissa 
Järjestyksessä ensimmäisen kerran vastassa Osmo (1926 SM cupina), KPT (1932 Savon piirinsarja, 1954 Mestaruussarja), Elo (1958 Suomen cup, 1969 Mestaruussarja), FC Kuopio (1994 Suomen cup), Kings (1998 Kakkonen), Zulimanit (1998 Suomen cup) 
Suomen cupin suurimmat voitot ja tappiot 1955 - 2016
Tuloksissa on otettu huomioon vain sellainen Suomen cup, jossa otteluparin häviäjä putoaa jatkosta, eli kilpailu pelataan ns. cup-järjestelmällä (näin oli KuPS:n osalta vuosina 1955-2016; KuPS ei osallistunut 2-osaisina ratkaistuihin ottelupareihin). Tiedot vuosilta 1955-2006 Banzine-lehdestä ja vuosilta 2007-2016 Jalkapallokirjoista.
Suurimmat voitot:
Suurimmat tappiot:
Pelaajatilastoja.
Suomen mestarit.
Kausilta 1956-76 mestarit-nimien lähde on Jalkapallokirja 1981. Muut ko. kauden aikana sarjaa pelanneet ja ottelut/maalit -tiedot ovat Pelimiehet-kirjasta. Mestaruuden ratkaisupelitiedot ovat Banzine-kannattajalehdestä. Kauden 2019 tietojen lähteet on esitetty ko. kohdassa.
1956 (mestaruus ratkesi ottelussa 30.9. HPS-KuPS 0-2): Keijo Hurri, mv (17 ottelua/- ei maaleja), Ilkka Heikkinen (18/-), Paavo Korhonen (18/-), Sakari Kukkonen (18/2), Gunnar Boman (16/-), Kauko Hakkarainen (18/2), Keijo Voutilainen (18/5), Timo Iivarinen (18/4), Mauno Repo (16/4), Seppo Pelkonen (15/6), Aarne Miettinen (14/5). Valmentaja Aaro Heikkinen. 
Kauden aikana joukkueessa sarjapelejä pelasivat myös: Veikko Pehkonen, mv (1/-), Kaarlo Hämäläinen (7/-), Eero Laurikainen (4/-).
1958 (mestaruus ratkesi uusintaottelussa 1.11. HPS-KuPS 0-1 ja.): Keijo Hurri, mv (18/-), Ilkka Heikkinen (12/-), Martti Hyvärinen (19/-), Kauko Hakkarainen (19/1), Gunnar Boman (19/2), Paavo Korhonen (19/1), Matti Hiltunen (10/5), Sulo Holopainen (19/8), Antero Kostilainen (19/12), Timo Iivarinen (17/6), Keijo Voutilainen (16/4). Valmentaja Martti Kosma. 
Kauden aikana joukkueessa sarjapelejä pelasivat myös: Väinö Heiskanen, mv (1/-), Pekka Tirkkonen (10/1), Sakari Kukkonen (6/-), Kaarlo Hämäläinen (3/1), Pentti Pirskanen (2/-).
1966 (mestaruus ratkesi ottelussa 9.10. KuPS-TPS 3-0): Risto Pyykkö, mv (19/-), Hannu Raatikainen (20/-), Veikko Jokinen (22/-), Bo Sjöstedt (20/-), Gunnar Boman (21/3), Matti Väänänen (22/-), Ari Savolainen (21/1), Pekka Louesola (20/6), Antero Kostilainen (21/5), Markku Hyvärinen (20/16), Keijo Koistinen (12/4). Valmentaja Aaro Heikkinen. 
Kauden aikana joukkueessa sarjapelejä pelasivat myös: Pertti Hänninen, mv (4/-), Pentti Santala, mv (2/-), Pekka Patrikainen (6/5), Reijo Partanen (4/-), Jarmo Flink(4/-), Turo Flink (2/1), Seppo Kettunen (2/-), Seppo Kortelainen (1/-), Jaakko Marttila (1/-), Aulis Rautio (1/-).
1974 (mestaruus ratkesi ottelussa 29.9. HJK-KuPS 2-4): Kari Leskinen, mv (22/-) , Arvo Rautio (22/1), Pekka Vepsäläinen (22/-), Pekka Parviainen (14/1), Esa Heiskanen (22/7), Pekka Pitkänen (18/5), Pauli Koponen (22/3), Olavi Rissanen (22/13), Eero Rissanen (22/7), Ossi Loikkanen (22/9), Kari Kröger (21/3), Matti Eskelinen (11/4). Valmentaja Martti Räsänen. 
Kauden aikana joukkueessa sarjapelejä pelasivat myös: Ari Savolainen (11/3), Markku Kekäläinen (8/5), Antero Salo (4/-), Jari Viiliäinen (4/-), Jouko Parviainen (3/1), Seppo Törnroos (3/-).
1976 (mestaruus ratkesi ottelussa 26.9. KuPS-HJK 0-0): Kari Leskinen, mv (21/-), Pekka Parviainen(17/-), Ari Heikkinen (22/-), Kari Kröger (17/-), Pekka Vepsäläinen (22/2), Esa Heiskanen (22/7), Leo Houtsonen (22/2), Pauli Koponen (17/2), Matti Eskelinen (20/5), Olavi Rissanen (22/5), Seppo Törnroos (21/7), Ossi Loikkanen (21/7), Arvo Rautio (16/1), Matti Koskinen (12/2). Valmentaja Martti Räsänen. 
Kauden aikana joukkueessa sarjapelejä pelasivat myös: Markku Mönkkönen, mv (1/-), Ilkka Lappalainen (3/-), Kari Marttila (1/-).
2019 (mestaruus ratkesi päätöskierroksella 19. lokakuuta Turun Kupittaan jalkapallostadionilla ottelussa FC Inter-KuPS 0-2): maalivahdit: Miika Töyräs, Otso Virtanen; puolustajat: Babacar Diallo, Luis Carlos Murillo, Jiri Nissinen, Juho Pirttijoki, Saku Savolainen, Vinko Soldo, Tabi Manga, Kalle Taimi; keskikenttä: Reuben Ayarna, Jere Hiltunen, Tommi Jyry, Ilmari Niskanen, Eetu Pellikka, Petteri Pennanen, Ville Saxman, Issa Thiaw; hyökkääjät: Arttu Heinonen, Rasmus Karjalainen, Lucas Rangel, Ats Purje, Eetu Rissanen, Tuco (Ariel Ngueukam). 
Cup-voittajat.
Voittajien nimet 1968 ja 1989 Jalkapallon pikkujättiläisestä. 1968 ja 2021 cup-mestareiksi esitetään finaalissa pelanneet pelaajat, 1989 cup-mestareiksi on kerrottu ne pelaajat, jotka pelasivat ainakin yhdessä 1989 cup-kilpailun ottelussa. (1968 cupin finaalille löytyy toinenkin päivämäärä 12.10, jonka löytää mm. Jalkapallokirjoista ja KuPSin seurahistoriakirjasta ).
Kaikki kolme KuPS:n voittamaa cupfinaalia on pelattu Olympiastadionilla.
13.10.1968 KuPS – KTP 2–1
Veli Pohjolainen, mv, Pertti Hänninen, Pekka Mäkelä, Matti Väänänen, Matti Terästö, Matti Tirkkonen, Pekka Louesola, Antero Kostilainen, Eero Rissanen, Teuvo Korpinen, Heikki Tirkkonen.
14.10.1989 KuPS – Haka 3–2
Jyrki Rovio, mv (5/-), Kari Tissari (3/-), Tuomo Hyvärinen (5/1), Markus Räsänen (2/-, ei pelannut finaalissa), Yrjö Happonen (4/-), Hannu Turunen (5/-), Jukka Mykkänen (3/-), Petteri Kupiainen (3/-, ei pelannut finaalissa), Janne Savolainen (4/-), Harri Nyyssönen (5/2), Kari Niskanen (4/-), Vesa Martiskainen (1/-, ei pelannut finaalissa), Jyrki Houtsonen (3/1, ei pelannut finaalissa), Jukka Turunen(5/3), Timo Vesterinen (4/2), Ari Kokkonen (4/-), Heikki Turunen (5/6). (Ottelu/maalit tiedot ovat ottelupöytäkirjoista.).
8.5.2121 HJK-KuPS 4-5 rp (0-0), rp-kilpailun KuPS:n maalintekijät: 1-1 Boateng, 2-2 Popovits, 3-3 Udoh, 3-4 Tomas ja 4-5 Järvinen. Yleisöä oli puoli tusinaa eli arvonnassa lipun voittaneet.
KuPS kokonpano aakkosjärjestyksessä: Boateng Nana (kapteeni), Carrillo Daniel (64. kentältä poisto kahdesta varoituksesta), Haarala Santeri (79. Sale Usman), Hämäläinen Taneli, Nissilä Urho (79. Udoh Aniekpeno), Popovits Anton, Toivomäki Henri, Tomas Diogo, Uzochokwu Henry, Vidjeskog Axel (106, Järvinen Iiro), Virtanen Otso (mv)
Päävalmentaja Simo Valakari
Liigacup-voittajat.
KuPS pelasi finaalissa (12.4. 2006 Finnair Stadium) kokoonpanolla: Patrick Bantamoi; Pyry Kärkkäinen, Patrik Turunen, Matti Hurme, Jonni Heikkinen; Janne Mahlakaarto (71. Seth Ablade), Medo, Jani Hartikainen, Tamas Gruborovics; Miikka Oinonen (90. Aleksandr Bagajev), Berat Sadik (90. Aki Sipilä). Liigacupin 2006 muissa otteluissa KuPS:ssa pelasivat myös Raphael Edereho, Jussi Heikelä, Olli-Pekka Itälä, Samuli Kaivonurmi, Dimitri Klimov, Jean Michel N’Lend, Jari Partanen ja Harri Penttilä. 
Kauden Banzai-pelaaja.
Vuodesta 2001 lähtien KuPS:n kannattajat ovat valinneet kauden Banzai-pelaajan. Palkinto annetaan pelaajalle, joka on kannattajien mielestä vuoden paras pelaaja.
Kauden nuori pelaaja
Suomea A-maaottelussa edustaneet pelaajat, kun seurana on KuPS.
Listassa esitetään pelaajan A-maaotteludebyytti kun pelaajan seurana oli KuPS. Jos pelaaja on pelannut myös joko EM- tai MM-karsintaottelun KuPSia edustaessaan, niistä ensimmäinen on esitetty. 
2020 EM-kisoihin (osallistuvia maita yht. 24) karsitaan uudella tavalla. Nations Leaguesta (Kansojen liiga, josta tässä käytetään lyhennettä KL) mukaan pääsee neljä maata ja perinteisistä karsintaohkoista 20 maata. KL alkaa 6.9.2018 ja EM-karsintalohkot 2019. Suomi aloittaa KL:n 11. syyskuuta.. 
Tietojen lähde ennen 2011 on Rakas Jalkapallo –kirja. 2011 lähtien tiedot on lähteistetty erikseen.
- Aulis Rytkönen, 15.6.-48 Suomi-Tanska 0-3, ens. karsintaottelu 8.9.-49 Irlanti-Suomi 3-0 (MM-karsinta)
- Seppo Pelkonen, 5.8.-53 Suomi-Ruotsi 3-3 (debyytti MM-karsintaottelussa)
- Keijo Hurri, mv, 20.5.-56 Suomi-Englanti 1-5 (ei pelejä EM- tai MM-karsintaotteluissa)
- Kauko Hakkarainen, 10.6.-56 Suomi-Ruotsi 1-3, ens. karsintaottelu 5.7.-57 Suomi-Puola 1-3 (MM-k)
- Keijo Voutilainen, 10.6.-56 Suomi-Ruotsi 1-3 (ei pelejä EM- tai MM-karsintaotteluissa)
- Timo Iivarinen, 4.11.-56 Puola- Suomi 5-0 (ei pelejä EM- tai MM-karsintaotteluissa)
- Matti Hiltunen, 14.9.-58 Suomi-Tanska 1-4 (ei pelejä EM- tai MM-karsintaotteluissa)
- Martti Hyvärinen, 22.6.-60 Suomi-Ruotsi 0-3 (ei pelejä EM- tai MM-karsintaotteluissa)
- Markku Hyvärinen, 26.6.-66 Suomi-Englanti 0-3, ens. karsintaottelu 2.10.-66 Suomi-Itävalta 0-0 (MM-k)
- Jarmo Flink, 24.8.-69 Suomi-Norja 2-2, ens. karsintaottelu 26.5.-71 Suomi-Wales 0-1 (EM-karsinta)
- Jouko Suomalainen, (debyytiksi ei ole laskettu 23.9.-70 pelaamansa ottelua Englannin amatöörejä vastaan), 7.10.-70 Tšekkoslovakia-Suomi 1-1 (debyytti EM-karsintaottelussa)
- Olavi Rissanen, 16.6.-71 Suomi-Tšekkoslovakia 0-4 (debyytti EM-karsintaottelussa)
- Eero Rissanen, 3.9.-75 Alankomaat-Suomi 4-1 (debyytti EM-karsintaottelussa)
- Esa Heiskanen, 19.5.-76 Suomi-Sveitsi 1-0, ens. karsintaottelu 13.6.-76 Suomi-Englanti 1-4 (MM-k)
- Aki Heiskanen, 5.4.-78 Neuvostoliitto-Suomi 10-2-0, ens. karsintaottelu 24.5.-78 Suomi-Kreikka 3-0 (EM-k)
- Petteri Kupiainen, (debyytiksi ei ole laskettu 7.6.-79 pelaamansa olympiakarsintaottelua) 4.7.-79 Suomi-Neuvostoliitto 1-1 (debyytti EM-karsintaottelussa)
- Ossi Loikkanen, 26.9.-79 Tanska- Suomi 1-0 (ei pelejä EM- tai MM-karsintaotteluissa)
- Leo Houtsonen, 1.3.-81 Suomi-Ruotsi 2-1, ens. karsintaottelu 13.5.-81 Bulgaria-Suomi 4-0 (MM-k)
- Hannu Turunen, 16.3.-83 DDR-Suomi 3-1, ens. karsintaottelu 17.4.-83 Puola-Suomi 1-1 (EM-k)
- Kari Laukkanen, mv, 17.2.-85 Ecuador-Suomi 3-1, ens. karsintaottelu 20.9.-86 Suomi-Wales 1-1 (EM-k)
- Juha Karvinen, 3.11.-88 Kuwait-Suomi 0-0 (ei pelejä EM- tai MM-karsintaotteluissa)
- Jari Poutiainen, mv, 6.11.-88 Kuwait-Suomi 0-0 (ei pelejä EM- tai MM-karsintaotteluissa)
- Jukka Turunen, 22.10.-89 Trinidad ja Tobago-Suomi 0-1 (ei pelejä EM- tai MM-karsintaotteluissa)
- Harri Nyyssönen, 13.3.-91 Puola-Suomi 1-1, ens. karsintaottelu 17.4.-91 Alankomaat-Suomi 2-0 (EM-k)
- Toni Tervonen, 30.10.-96 Suomi-Viro 2-2 (ei pelejä EM- tai MM-karsintaotteluissa), 
- IIja Venäläinen, 9.2.2011 Belgia- Suomi 2-0 (ei pelejä EM- tai MM-karsintaotteluissa)
- Henri Toivomäki, 5.6.-18 Romania-Suomi 1-1 (ei pelejä EM- tai MM-karsintaotteluissa)
- Rasmus Karjalainen, 5.6.-18 Romania-Suomi 1-1, ens. karsintaottelu 11.9.-18 Suomi-Viro 1-0 (KL)
- Ilmari Niskanen, 3.9.-20 Suomi-Wales 0-1 (debyytti EM-karsintaottelussa eli tässä Kansojen liiga -ottelussa).
- Urho Nissilä, 1.9.-21 Suomi-Wales 0-0, ens. karsintaottelu 4.9.-21 Suomi-Kazakstan 1-0 (MM-k).
Edustaneet KuPS:a ja olleet MM-lopputurnauksessa.
MM-kisa -edustukset 1978-2014 tietolähde 
- Wojcieh Rudy, edusti Puolaa MM-kisoissa 1978, 1/0 (pelatut ottelut/maalit). KuPS:ssa 1983-84
- Marcus Gayle edusti Jamaikaa MM-kisoissa 1998, 1/0. KuPS:ssa 1990
- Reuben Gabriel edusti Nigeriaa MM-kisoissa 2014, 1/0. KuPS:ssa 2017-18
- MM-kisajoukueessa olleet, mutta eivät pelanneet MM-otteluita: Valeri Brosin Neuvostoliiton joukkueessa 1990 (KuPS:ssa 1992) ja Azubuike Egwuegwe Nigerian joukkueessa 2014 (KuPS:ssa 2016-17).
- Abdalla El Said edusti Egyptiä MM-kisoissa 2018. Hän pelasi KuPSissa Veikkausliigaa 2018 ennen kisoja. Egypti – Uruguay -ottelun 16.6. pelanneesta El Saidista tuli ensimmäinen MM-kisoissa pelannut pelaaja, jonka seuraksi on merkitty suomalaisseura (eli KuPS).
Pelaajaennätyksiä.
Pelaajannätysten tietojen lähteenä pääsarjan osalta vuosilta 1947/48–2006 on Pelimiehet-kirja. Kaikki muut pelaajaennätykset ovat lähteistetyt erikseen.
Pääsarjaottelut.
- 275 Tuomo Hyvärinen (1980–1993)
- 257 Antero Kostilainen (1955–1970)
- 248 Olavi Rissanen (1970–1981)
- 241 Gunnar Boman (1952–1968)
Pääsarjamaalit.
- 121 tai 125 Olavi Rissanen (1970–1981)
- 87 Antero Kostilainen (1955–1970)
- 70 Ossi Loikkanen (1972–1979)
- 58 Ilja Venäläinen (2001–03, 2008–13 )
- 50 Jukka Turunen (1986–1994)
Maalit yhdessä pääsarjaottelussa.
Viisi maalia:
- Antero Kostilainen 31.7.1960 (KuPS – TKT 8-1)
Neljä maalia:
- Onni Kaitokari (21.9.1947 KuPS – Kotkan Jäntevä 8-0)
- Ilmari Pirinen 23.10.1949 (KuPS – TuTo 7-0)
- Aulis Rytkönen 16.9.1951 (KuPS – Sudet 7-2)
- Antero Kostilainen 11.5.1958 (KuPS – VPS 6-1)
- Antero Kostilainen 7.6.1959 (KuPS – TPS 7-2)
- Petteri Pennanen 25.4.2018 (IFK Mariehamn – KuPS 1-4)
Kaudet.
KuPS 60 v-historiikki: ”Aaro Heikkinen aloitti pelaamisen KuPS:n edustusjoukkueessa 1920- ja 30-lukujen vaihteessa ja hän pelasi vielä v. 1948. Hänen tililleen kirjattiin 186 virallista ottelua ja 126 maalia". Toinen yhteenveto Aaro Heikkisen urasta esittää hänen pelanneen KuPS:n edustusjoukkueessa vuosina 1929-1947.. Ystävyysottelun 20.7.1930 Väinölänniemellä KPS- Kajaaniin Palloilijat (ottelun tulos 8-1) otteluraportissa kerrotaan Aaro Heikkisen esiintyneen ensimmäistä kertaa KPS:n kokoonpanossa, oli keskushyökkääjä. Virallisen ottelun Aaro Heikkinen pelasi 24.8.1930 Väinölänniemellä, B-sarjaa Kotkan Palloseuraa vastaan (8-1).
Edellä esitetyn perusteella Heikkinen voisi olla pelannut kauiten KuPSin edustusjoukkueessa. Em. Heikkisen ottelu- ja maalitiedot eivät perustu tässä artikkelissa käytettyihin viralliset ottelut laskentatapaan, eikä ole tiedossa tarkemmin mistä otteluista edellä esitetyt luvut ovat kotoisin. Heikkisen em. pelaajavuosina KuPS pelasi 20-luvulla SM-cupia ja sen jälkeen 16 kautena virallisina pidettyjä sarjoja (Ainakaan 1947/48 ja 1948 vuosien sarjoista ei ole löytynyt luotettavaa tietoa Heikkisen pelaamisesta).
Pääsarjakaudet.
- 15 Gunnar Boman 1952, 1955-68
- 15 Antero Kostilainen: 1955-1970 (kaudella 1956 ei pääsarjaotteluita)
- 14 Pertti Hänninen 1959–1972
- 13 Ari Savolainen 1963-1975
Nuorimmat ja vanhimmat pääsarjassa.
Ikä laskettu vuodet = ikä vuosina ottelun tapahtumahetkellä + päivät = edellisestä syntymäpäivästä ottelun pvm:ään. Esim. Niskanen 15 v + 27.10. 2012:stä 6.10.2013:een = 344 pv.
- 15 v 344 pv Ilmari Niskanen (s. 27.10.1997) 6.10.2013 Honka – KuPS
- 16 v 167 pv Jerry Voutilainen (s. 29.3.1995) 12.9.2011 HJK – KuPS
- 16 v 187 pv Eetu Rissanen (s. 15.10.2002) 20.4.2019 KuPS– FC Honka
- 16 v 188 pv Leo Houtsonen (s. 25.10.1958) 1.5.1975 VPS – KuPS
- 16 v 212 pv Anssi Pellikka (s. 22.3.1975) 20.10.1991 PPT– KuPS
- 16 v 325 pv Reijo Partanen (s.13.9.1945) 4.8.1962 Haka – KuPS
- 16 v 332 pv Patrik Turunen (s. 1.7.1988) 29.5.2005 MyPa – KuPS
- 16 v 357 pv Sakari Kukkonen (s. 21.9.1936) 13.9.1953 VIFK – KuPS
- 41 v 278 pv Tero Taipale (s. 14.12.1972) 5.10.2014 KuPS-TPS
- 37 v 300 pv Harri Ylönen (s. 21.12.1971) 17.10.2009 RoPS-KuPS
- 36+ v Onni Kaitokari (s. 25.1.1912) viimeinen peli kaudella 1947/48
- 35 v 321 pv Istvan Mitring (s. 5.9.1969) 23.7.2005 Jaro-KuPS
Maalit yhdessä (virallisessa) ottelussa.
- 6 Ossi Loikkanen Suomen cup 7.8.1974 MyPa – KuPS 1-9 
Maali ensimmäisellä peliminuutilla.
- 9 tai 41 sek 0-1 Pekka Louesola, Mestaruussarja 25.4.1965 GBK-KuPS 2-1 
- 12 sek 1-0 Petteri Pennanen, Veikkausliiga 7.10.2018 KuPS-Ilves 2-0
- n. 15 sek 0-1 Seth Ablade, Suomen cup 4. kierros 14.5.2006 STPS-KuPS 1-6 
Maalivahdin nollapelit kauden aikana.
- 15 toiseksi korkein sarjataso: Juho Vahla Ykkösessä 2000
- 13 pääsarja: Tomi Maanoja Veikkausliigassa 2014
Maalivahtina tehdyt pelitilannemaalit.
Jyrki Rovio: Kesäkuussa 1989 TPS-KuPS –ottelussa Rovio nousi maaliltaan kulmapotkutilanteseen ja puski maalin aivan pelin lopussa JukkaTurusen antamasta kulmasta (lopputulos 2-2). Kauden 1999 alussa Roviolla oli erinomainen mahdollisuus tehdä toinenkin pääsarjamaali. Pelasi tuolloin FC Jazzissa (TPV vastassa). Pääsi yrittämään maalia rangaistuspotkusta, mutta ampui pallon ylähirteen; ei tullut maalia. 
Maalikuninkaat kausittain (alkaen kaudesta 1939).
Sotaa edeltävien vuosien maalikuninkuudet jäävät tietojen puutteellisuuden takia jakamatta. 1939 jälkeen Olavi Rissanen on voittanut KuPSin maalikuninkuuden yhdeksänä eri kautena. Kuudesti KuPSin parhaaksi maalintekijäksi on yltänyt Antero Kostilainen ja viidesti Martti Pirinen ja Ilja Venäläinen. Aulis Rytkönen kerkesi saavuttaa neljä maalikuninkuutta; samaan pääsi Jukka Turunen. 
Taulukossa pelaajan tekemiksi KuPS-maaleiksi kyseessä olevalla kaudella on laskettu kaikki sarjassa ja siihen liittyvissä otteluissa tehdyt maalit (runkosarja, erilaiset ylä- ja alaloppusarjat mukaan lukien karsintasarjat ja -ottelut sekä uusinnat sarjan sijoituksista).
Taulukon tietojen lähde 1939 - 2006 on Pelimiehet-kirja. Kun Pelimiehet-kirjan tietoa on pidetty apävarmana, maalilukema on esitetty suluissa ja on esitetty jonkun muun lähteen toinen tieto. Kirjan virhetieto Jakoban (1999) kansalaisuudesta on korjattu. Kaudesta 2007alkaen tietolähteet on esitetty erikseen. Kun pelaaja on ulkomaalainen, hänen kansalaisuutensa on esitetty ko. maan lipulla.
Päävalmentajat (1945 alkaen).
KuPS:n historia tuntee kaksi suurta valmentajadynastiaa. Ensimmäinen oli sotien jälkeinen Aaro Heikkisen valtakausi, jolloin KuPS voitti ensimmäisen Suomen mestaruutensa. Heikkinen oli 49-vuotias voittaessaan valmentajana ensimmäisen suomen mestaruutensa. Heikkinen valmensi KuPS:aa kahteen otteeseen, yhteensä 18,5 kautta. Toinen suuri valmentajalegenda on Martti Räsänen. Myös Räsänen valmensi seuraa kahteen otteeseen, 1970-ja 1990-luvuilla yhteensä 11 kauden aikana. Vuosina 2000-01 ja 2009-14 eli yhteensä kahdeksalla kaudella vaikuttanut Esa Pekonen on seuran sodanjälkeisen historian kolmanneksi pitkäaikaisin päävalmentaja. Valmentajalistasta alle 30-vuotiaana KuPSia ovat valmentaneet Veikko Jokinen (synt. 1942 eli oli 27-vuotias 1969), Heikki Turunen (s. 1959, eli oli 29-vuotias 1988) ja Aarre Miettinen (s. 1958, eli oli 29-vuotias 1987).
Valmentajatilaston lähteet ovat (ellei toisin mainittu):
1945-1989 KuPS-historia 2004. Erot vuosina 1945, -47, -60, 1969-71, -86, -88, -89 on lähteistetty erikseen.
1993, 1995-2000, 2004, 2007 Kups.fi.
Veikkausliigat 1990-92, 1994, 2001-03, 2005-06, 2008-13 tietojen lähde on Veikkausliigan valmentajajatilastot. Vuodesta 2014 alkaen vaihdosten ajankohtatiedot on lähteistetty luetteloon erikseen.
Juniorit.
Tässä otsikossa esitettyjen tietojen (tilanne 2019 kausi mukaan lukien) lähteinä vuosilta 1942-1970 on käytetty mm. SPL:n vuosikertomuksia ja vuosilta 1971-2019 Jalkapallokirjoja. Jos tietoa ei ole esitetty em. lähteissä, ne on lähteistetty erikseen. Yhteenveto tässä esitetyistä juniorien SM-kilpailuista (1942 – 2019), niiden voittajista on esitetty Jalkapallokirjan luettelossa nuorten mestarit 
Ensimmäinen varsinainen juniorijoukkue (A-nuoret) muodostettiin KuPS:aan keväällä 1945 A-nuorissa KuPS on saavuttanut 1942–2019 SM-mitaleita yhteensä 37 kpl (kulta 14, hopea 10 ja pronssi 13). B-nuorten SM-kilpailussa 1971-2018 KuPS:n mitalilista on 8 – 6 – 8. C-nuorissa (1971-2014, yhteisjoukkueen mitaleita ei ole laskettu KuPS:lle) KuPSin ainoa Suomen mestaruus tuli vuonna 1977. D-nuorissa Suomen mestaruuksia ehti kertyä 3 kpl (1972, 1977 ja 1983). 1994 KuPS voitti toisen D-junioreille järjestetyistä ”SM-turnauksista” – nimeksi oli tullut Aulis Rytkönen -turnaus – toisen voitti HJK. Suomen Nappulaliigaliitto aloitti SM-turnaukset 1964 (ikäraja 11 v). KuPS on voittanut nappula-mestaruuden kolme kertaa (1964–66 eli kaikki kolme peräkkäin heti alussa).
A-, B- ja C-nuoret KuPS sijoitukset SM-kilpailussa vuosittain.
A-nuorissa 1942-1953 ratkaistiin ensin SPL:n mestaruus, jonka jälkeen Suomen mestaruudesta pelasaivat SPL:n ja TUL:n mestarit. 1954 alkaen SM-kilpailu järjestettiin avoimena kaikille seuroille. KuPS pääsi 1953 SPL-kilpailussa välieriin, jossa hävisi tulevalle Suomen mestarille VIFK:lle. B- ja C-pojissa mestaruuksista on kilpailtu 1971 alkaen. C-poikien kilpailun nimi on ollut 1993 alkaen Kai Pahlman –turnaus, Vuosina 1996-2000 C:n mestaruuksia jaettiin vuosittain kahdelle seuralle.
p = sijat 5-8, n = sijat 9-16&lt;br&gt;
- ei mukana tai ei SM-sarjassa&lt;br&gt;
2020 P20 KuPS = 9:s
- ei mukana SM-loppusarjassa&lt;br&gt; 
yj KuPS mukana yhdistetyssä &lt;br&gt;joukkueessa
- ei 16 parhaan joukossa&lt;br&gt;
yj KuPS mukana yhdistetyssä joukkueessa&lt;br&gt;
? sijoitus ei tiedossa
D-nuorten ja nappuloiden SM-kilpailut.
D-pojissa mestaruuksista on kilpailtu vuodesta 1971. Kilpailun nimi on ollut 1992 alkaen Aulis Rytkönen –turnaus. Vuosina 1994-1998 D:n mestaruuksia jaettiin vuosittain kahdelle tai kolmelle seuralle. Nappuloiden (E-pojat) mestaruuksista kilpaileminen alkoi 1964. Viimeiset turnaukset järjestettiin D:ssä 1998 ja nappuloissa 1993. Nappuloissa vuosien 1980, 1982-86, 1988-89 ja 1992 sijoitusten lähdetieto esitetään kilpailua seuraavan vuoden jalkapallokirjoissa. Muilta vuosilta lähdetiedot on esitetty erikseen.
- ei 16 parhaan joukossa
ei L = ei mukana lopputurnauksessa
&gt;16 = ei 16 parhaan joukossa
pve = puolivälierähäviö eli sija 5-8&lt;br&gt;
? sijoitus ei tiedossa
KuPS:n junioreiden mitalisijoitukset valtakunnallisissa taitokilpailuissa.
Nuorten SM-tekniikkakilpailut järjestettiin ensimmäisen kerran 1954. Ohessa on esitetty KuPS-junioreiden mitalisijoitukset vuosilta 1954-1971 ja 1987 alkaen. Vuosilta 1972-1986 tietoja ei ole käytettävissä.
. Tiedot vuosilta 1954-1971 perustuvat ko, vuoden SPL:n toimintakertomuksiin ja vuosilta 1987- kilpailua seuraavan vuoden Jalkapallokirjoihin, esim. Harri Ylönen. Nykyään taitokilpailun lajit ovat: ponnauttelu, pujottelu, syöttö, kuljetuslaukaus, pusku ja pituuspotku. 
1955 1. Pauli Nuutinen
1961 2. Ari Savolainen
1987 B 1. Harri Ylönen
1991 C 2. Janne Törmälä, F 3. Markku Paukkunen
1992 F 1. Jukka Savolainen
1993 C 3. Mikko Vehviläinen, E 2. Jukka Savolainen
1994 C 2. Mikko Vehviläinen
1995 B 1. Juha Leskinen
1996 C 1. Jukka Savolainen
1998 B 1. Pasi Karppinen
1999 C14 2. Marko Kivilä
2002 D12 3. Petteri Pennanen, E11 2. Tuomas Rannankari
2003 C14 2. Joonas Iskanius
2004 C14 2. Petteri Pennanen, D13 2. Tuomas Rannankari, F10 3. Heikki Koivisto
2005 C15 2. Jyrki Juvonen, E11 2. Heikki Koivisto
2006 C14 1. Juha-Antti Rissanen, D13 2. Aleksi Paananen
2007 C14 1. Aleksi Paananen, C14 3. Jeremias Kettunen
2010 C15 3. Antti Lähtevänoja
2012 E10 1. Paulus Rannankari
2014 C15 3. Jarno Lauronen, D13 1. Eero Ryhänen