Jukka Peltomäki

Jukka Peltomäki (5. elokuuta 1949 Helsinki – 12. helmikuuta 2025) oli Vantaan kaupunginjohtaja 1. elokuuta – 15. syyskuuta 2011. Peltomäki erosi kaupunginjohtajan tehtävästä saatuaan kaupunginvaltuustolta siihen kehotuksen. Koulutukseltaan hän oli oikeustieteen kandidaatti. Peltomäen poliittinen tausta oli sosiaalidemokraattinen.
Ennen kaupunginjohtajaksi valitsemista Peltomäki toimi Vantaan maankäytön ja ympäristön toimialan apulaiskaupunginjohtajana vuodesta 2006. Hänet valittiin kaupunginjohtajaksi 23. toukokuuta 2011 vaalissa, jossa hän sai ensimmäisellä kierroksella 34 ääntä 67:stä. Peltomäen vastaehdokkaana oli Kokoomuksen Martti Lipponen, joka sittemmin toimi va. kaupunginjohtajana Peltomäen eron jälkeen.
Peltomäki toimi vuosina 1973–1992 Vantaan kaupunginvaltuuston jäsenenä ja vuosina 1988–1992 sen puheenjohtajana.
Vararikko.
Peltomäki ylivelkaantui 1990-luvun alun lamassa, kun hänen maksettavakseen lankesivat jalkapalloseura Vantaan Pallolle sekä hänen veljensä optikkoliike Näkökeskukselle annetut takaukset. Hän erosi vuonna 1992 Vantaan kaupunginvaltuuston puheenjohtajan paikalta edellä mainittujen takausten seurauksena. Samana vuonna Peltomäki muutti Portugaliin, jossa hän asui vuoteen 1994. Hän aloitti tuolloin projektityöt arkkitehtitoimisto Forma-Futurassa ja jatkoi yhtiössä lakimiehenä ja projektikehitysjohtajana vuosina 1995–2001.
Eron taustat.
Vantaan kaupungin palveluksessa oleva arkkitehti teki poliisille huhtikuussa 2011 tutkintapyynnön, koska hän epäili silloisella maankäytön apulaiskaupunginjohtajalla olevan taloudellisia kytköksiä Forma-Futuraan. Forma-Futura on yksi suurimmista rakennus- ja kaavahankkeiden suunnittelua toteuttavista arkkitehtitoimistoista Vantaalla noin viiden prosentin markkinaosuudella. Forma-Futura on poikkeuksellisen tuottoisa arkkitehtitoimisto. Vuonna 2010 se teki 2,85 miljoonan euron liikevaihdolla 1,36 miljoonan liiketuloksen. Liiketulosprosentti oli vuonna 2010 siten peräti 47,8, mikä on paljon verrattuna alan keskimääräisen toimiston noin 16 prosentin liiketulostasoon.
Peltomäen tultua valituksi virkaatekeväksi Vantaan kaupunginjohtajaksi paljastui, että hän oli asunut 16 vuoden ajan Forma-Futuran omistajan toisen yrityksen FF Sijoitus Oy:n asunnossa. Keskusrikospoliisi aloitti heinäkuussa 2011 tutkinnan Peltomäen mahdollisesta virka-aseman väärinkäytöstä, sillä hän maksoi asunnosta selvästi markkinahintaa alempaa vuokraa ja sai näin ollen asunnosta taloudellista hyötyä.
Myös Peltomäen naissuhde herätti julkista huomiota. Hän oli naimisissa mutta liikkui julkisesti naisystävänsä, kaupunkisuunnittelulautakunnan kokoomuslaisen jäsenen kanssa. Nainen oli osan aikaa mukana muun muassa virkamatkalla Manchesterissa, jossa Peltomäki ei osallistunut matkaohjelmaan sisältyneeseen kaupungin rahoilla vietettyyn baari-iltaan, eikä Everton–QPR-jalkapallo-otteluun. Naisystävä luopui kaikista luottamustoimistaan.
Eron yhteydessä käytiin runsaasti keskustelua "Helsingin Sanomien" roolista sekä Peltomäen väitetystä ajojahdista. Toimittaja Mikko Niskasaari kytki ajojahdin "Voima"-lehden verkkoversiossa julkaistussa artikkelissa Vantaan ja Peltomäen nihkeään suhtautumiseen Östersundomin kaavoitukseen. "Hämeen Sanomat" nosti pääkirjoitussivullaan esille myös Sanoma Oyj:n mittavat kaavoitushankkeet Vantaalla.
Syksyllä 2013 saatiin päätökseen tapauksen rikostutkinta, jonka pohjalta Peltomäkeä epäiltiin törkeistä virka- ja lahjusrikoksista. Lisäksi Forma-Futuran omistajaa epäiltiin lahjuksen antamisesta. Myös Peltomäen lähipiirin jäseniä epäiltiin tutkinnan pohjalta rahanpesusta. Oikeudenkäynti lahjus- ja virkarikoksista alkoi elokuussa 2016 ja hänet tuomittiin kesäkuussa 2017 Helsingin käräjäoikeudessa kahden ja puolen vuoden ehdottomaan vankeuteen lahjusten ottamisesta. Lisäksi hänet tuomittiin menettämään lahjusten ja etujen arvona valtiolle 187 958,05 euroa. Peltomäki valitti tuomiosta Helsingin hovioikeuteen. Hovioikeus äänesti tuomiosta ja päätyi Peltomäen syyllistyneen törkeän lahjuksen ottamisen sijasta ainoastaan lahjusrikkomukseen, josta seuraa sakkorangaistus. Hovioikeus katsoi, ettei etujen antamisella ollut pyritty vaikuttamaan eivätkä ne olleet olleet omiaan vaikuttamaan Peltomäen toimintaan palvelussuhteessaan.