Kansainvälinen rikostuomioistuin

Kansainvälinen rikostuomioistuin (, ICC) tuomitsee henkilöitä, jotka ovat syyllistyneet vakaviin kansainvälisiin rikoksiin. Rikostuomioistuimella on toimivalta sotarikoksista, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja joukkotuhonnasta. Tuomioistuimen toiminta alkoi vuonna 2002, ja se toimii Haagissa, mutta perustamissääntö sallii toiminnan muuallakin.
ICC ei ole Yhdistyneiden kansakuntien (YK) alainen, mutta toimii läheisessä yhteistyössä sen kanssa.
Historia.
Kansainvälinen rikostuomioistuin eli ICC perustettiin 17. heinäkuuta 1998 allekirjoitetulla perustamissopimuksella, Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännöllä. Perussäännön allekirjoitti 120 valtiota 17. heinäkuuta 1998 Roomassa. Sopimuksen voimaantulon edellytyksenä oli, että vähintään 60 valtiota ratifioi sen. Tämä tapahtui 11. huhtikuuta 2002 kymmenen valtion tallettaessa samanaikaisesti ratifiointiasiakirjat YK:n päämajassa. 
Rooman perussäännössä määriteltiin ne rikokset, joiden tuomitsemiseen sopimusvaltiot luovuttavat tuomioistuimelle toimivallan (sotarikos, rikos ihmisyyttä vastaan, joukkotuhonta), ja toimivallan jakautuminen ICC:n ja kansallisten tuomioistuinten välillä. Samalla määriteltiin ne yleiset periaatteet, joita ICC noudattaa, ja päätettiin ICC:n organisaatiosta. Sopimusvaltiot sopivat myös ICC:n toiminnan rahoituksesta.
ICC:n toiminta alkoi 1. heinäkuuta 2002. Se on toimivaltainen tuomitsemaan rikoksista, jotka on tehty tämän päivän jälkeen, muttei aiemmin tehdyistä rikoksista; säännöllä ei ole taannehtivaa vaikutusta.
Yhdysvallat sääti vuonna 2002 "American Service-Members’ Protection Act" -lain, jonka perusteella se voi mitä tahansa tarpeellisia ja tarkoituksenmukaisia keinoja käyttäen toimia vapauttaakseen tuomioistuimen toimesta tai pyynnöstä vangitun tai pidätetyn Yhdysvaltain tai sen liittolaisen henkilöstöön kuuluvan. Lakia kutsutaan tämän takia myös "Haagin valloituslaiksi".
Myös luonnonsurmaa on ehdotettu lisättäväksi tuomioistuimen toimivaltaan, mutta toistaiseksi ympäristörikoksista voi rangaista vain, jos ne tapahtuvat nykyisin tunnustettujen rikosnimikkeiden sisällä.
Unkarin eroaminen.
Unkari ilmoitti 3. huhtikuuta 2025, että maa eroaa Kansainvälisestä rikostuomioistuimesta. Pääministeri Viktor Orbánin hallitus vahvisti asian sen jälkeen, kun Israelin johtaja Benjamin Netanjahu, josta Kansainvälinen rikostuomioistuin on antanut pidätysmääräyksen, saapui Unkariin valtiovierailulle. 
Orbán kutsui Netanjahun heti, kun hänen pidätysmääräyksensä annettiin marraskuussa 2024. Orbán sanoi, että päätöksellä ”ei ole vaikutusta” hänen maassaan. ICC:n tuomareiden mukaan oli ”kohtuullisia perusteita siihen”, että Netanjahu oli ”rikosoikeudellisessa vastuussa” väitetyistä sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan Israelin ja Hamasin välisen sodan aikana. Netanjahu tuomitsi Kansainvälisen rikostuomioistuimen päätöksen ”antisemitistisenä”.
Rooman perussäännön sopimusvaltiot.
Allekirjoittaneet ja ratifioineet valtiot.
1. tammikuuta 2025 lähtien 125 valtiota on ratifioinut Rooman perussäännön tai liittynyt siihen.
Allekirjoittaneet, mutta eivät ole ratifioineet.
Rooman perussäännön allekirjoittaneista 137 valtiosta 29 ei ole ratifioinut.
Perussäännön jättäneet valtiot.
Rooman perussäännön 127 artiklan mukaan valtiot voivat vetäytyä ICC:stä. Peruuttaminen tulee voimaan yhden vuoden kuluttua eron ilmoituksesta ja sillä ei ole vaikutusta syytetoimiin, joka on jo aloitettu. Vuodesta 2018 alkaen neljä valtiota on ilmoittanut aikomuksestaan erota perussäännöstä, vaikka kaksi kumottiin ennen sen voimaantuloa.
Sotilasjunttien hallitsemat Burkina Faso, Mali ja Niger ilmoittivat 22. syyskuuta 2025 eroavansa järjestöstä, jota ne kutsuivat ”uuskolonialistisen sorron” välineeksi.
Tuomarit.
Tuomarien määrä on yleensä 18 ja heidät nimitetään 3-, 6- tai 9-vuotiskaudeksi.
Alla oleviin taulukoihin on listattu tuomioistuimen nykyiset ja entiset tuomarit.
Syyttäjänvirasto.
Kansainvälisen rikostuomioistuimen syyttäjänvirasto vastaa tutkimuksista ja syytetoimista Rooman perussäännön alaisuudessa. Virastoa johtaa pääsyyttäjä. Syyttäjä voi aloittaa tutkinnan rikoksesta saatuaan tutkintapyynnön, joka voi tulla kolmella tavalla:
Pääsyyttäjänä on toiminut vuodesta 2003 lähtien argentiinalainen Luis Moreno-Ocampo. Vuoden 2012 kesällä Moreno-Ocampon yhdeksänvuotinen kausi päättyy ja pääsyyttäjäksi tulee gambialainen Fatou Bensouda.