Kuusamon Suurpetokeskus

Kuusamon Suurpetokeskus on Kuusamossa sijaitseva yksityisesti rahoitettu eläintarha. Se on keskittynyt Suomessa eläviin suurpetoihin, erityisesti karhuihin. Yrityksen toimitusjohtajana toimii Sulo Karjalainen.
Kuusamon Suurpetokeskus on useasti laiminlyönyt eläinsuojelulain velvoitteita ja sen eläimistä on tehty eläinsuojeluilmoituksia. Syyskuussa 2022 Pohjois-Suomen aluehallintovirasto peruutti suurpetokeskuksen eläintarhaluvan pääasiassa eläinten hyvinvointiin ja lajien suojeluun liittyvään tietojen vaihtoon liittyvien puutteiden takia, mutta hallinto-oikeuden mukaan laiminlyönnit eivät olleet laadultaan riittävän vakavia luvan peruuttamiselle, ja lupa on jälleen voimassa.
Keskus on ollut suljettuna yleisöltä 2022–2023, mutta se avautui jälleen 2024.
Historia.
Kuusamon Suurpetokeskus Oy on perustettu 1990-luvun alkupuolella karhunpennuille, jotka olivat menettäneet emonsa ja olisivat muuten menehtyneet vapaina. Ennen tätä paikka on toiminut riista- ja kalatutkimuslaitoksena. 
= Eläimet =
Suurpetokeskuksessa on karhujen lisäksi koirasusia, ilveksiä, poroja ja kettu. 
Tarha on lisäännyttänyt karhujaan ja myynyt niitä muille tarhoille. Esimerkiksi Juuso-karhu on syntynyt Suurpetokeskuksella, vaikka Karhu-oluen kanssa tehdyssä mainoskampanjanjassa sen on väitetty olleen Sulo Karjalaisen löytämä orpo pentu. 
= Eläinten kohtelu ja hyvinvointi =
Epäkohdat eläintenpidossa.
Ongelmien paljastuminen ja Tara-karhun karkaaminen.
Suurpetokeskuksen ongelmat alkoivat paljastua, kun kuusivuotias uroskarhu Tara onnistui 12. huhtikuuta 2022 karkaamaan huonokuntoisesta aitauksestaan yhdessä emonsa kanssa ja hyökkäsi Sulo Karjalaisen kimppuun. Karjalaisen saamat vammat eivät olleet vakavia, mutta vaativat sairaalahoitoa. Poliisi päätyi lopettamaan Taran, kun se oli todettu ihmiselle vaaralliseksi. Suurpetokeskus totesi Facebook-julkaisussaan, että tilanne johtui ihmisen virhearviosta, ei karhusta. Toisin kuin Facebook-julkaisussa, Karjalainen oli luonnehtinut Taraa ilkeäluonteiseksi, kiusaa tekeväksi ja ongelmalliseksi karhuksi Taran lopettamiseen liittyvässä uutisessa, joka julkaistiin 13. huhtikuuta 2022 "Helsingin Sanomissa". Edesmenneen Tara-karhun vanhemmat olivat täyssisaruksia.
Tapauksen jälkeen Pohjois-Suomen aluehallintovirasto ja Turvallisuus- ja kemikaalivirasto tekivät suurpetokeskukseen valvontakäynnin. Tukes valvoo asiakasturvallisuuden toteutumista eläintarhoissa ja muissa kuluttajapalveluissa. Tarkastuksessa todettiin puutteita aitausten kunnossa ja vaarojen tunnistamisen dokumentoinnissa. Eläintarhasta ei myöskään löytynyt ennalta mietittyjä, kirjattuja ja harjoiteltuja varautumistoimia tai toimintamalleja esimerkiksi karhun karkaamistilanteeseen.
Sulo Karjalainen kertoi jo vuonna 2016 "Ilta-Sanomissa" joutuneensa karhun hyökkäyksen uhriksi. Ollessaan siivoamassa erään karhun häkkiä Karjalainen oli kääntänyt tälle selkänsä, jolloin takaapäin hyökännyt karhu oli lyönyt häntä kasvoihin vakavin seurauksin.
Ylioppilaslehden päätoimittaja Tuija Siltamäki katsoi radiokolumnissaan 10. kesäkuuta 2022, että oma osuutensa suurpetokeskuksen ongelmien kärjistymisessä on medialla, jonka kritiikitön suhtautuminen mahdollisti tilanteen jatkumisen kenenkään siihen vakavasti puuttumatta.
Aitausten kunto, eläinten lisäännyttäminen ja ruokinta.
Eläintarhaan liittyvien tarkastuskäyntien yhteydessä aitausten kunto on ollut yksi viranomaisten huolenaiheista. Tarkastuskäynneillä on selvinnyt muitakin eläintenpidon epäkohtia ja epäeettistä eläintarhatoimintaa, kuten karhujen lisääntymistä sukulaistensa kanssa. Esimerkiksi ilveslauman oli annettu lisääntyä hallitsemattomasti, jonka johdosta pennut lopetettiin vedoten tilanpuutteeseen. 
Suurpetokeskuksessa ilvesten ja koirasusien aitaukset ovat vierekkäin, josta on seurannut ilvesten kaivautuminen koirasusien puolelle ja ilvesten joutuminen koirasusien raadeltavaksi.
Karhuja on ruokittu pääasiassa pehmeällä seoksella, vaikka pehmeän ruuan syöminen ei ole karhuille fysiologisesti ominaista. Suurpetokeskus on myöntänyt syöttävänsä karhuille makeisia ja leivonnaisia, jotka voivat aiheuttaa karhuille hammasongelmia ja ylipainoa.
Virikkeettömät tarhat.
Kuusamon Suurpetokeskuksessa tehtiin 6. toukokuuta 2022 eläinsuojelulain mukainen tarkastus, jonka myötä löydettiin useita puutteita ja korjattavaa. Ongelmia oli erityisesti karhujen elinolosuhteissa. Esimerkiksi eläinten aitauksissa ei ole ollut tarpeeksi virikkeitä eläimille. Tarkastuskertomuksen mukaan Juuso-karhun ja naaraskarhu Tessun aitauksessa ei ole lainkaan kiipeilypuita, vain muutama pienehkö kivi. Tarkastuskertomuksessa "Juuso-karhun havaittiin tarkastuksen aikana heijaavan päätään ja ylävartaloaan puolelta toiselle samalla tavalla kuin aikaisemmillakin tarkastuskäynneillä. Tällainen käytös on stereotyyppistä käytöstä, joka hyvin usein viittaa stressiin ja virikkeiden puutteeseen.”. Lisäksi Nätti- ja Niisku-karhujen aitaus on ollut pinta-alaltaan liian pieni.
Aluehallintovirasto moitti vuonna 2016 taulujen maalaamista ihmisen viihdyttämiseen ja eläintarhan mainostamiseen tähtääväksi toiminnaksi eikä karhun lajinomaiseksi virikkeeksi. Tästä huolimatta maalaustoimintaa eläintarhassa on jatkettu.
Nätti-karhun karkaaminen.
Nätti-niminen karhu karkasi perjantaina 9. syyskuuta 2022 työntekijän jätettyä karhuaitauksen salvat ja portit auki. Karanneesta karhusta tehtiin ilmoitus hätäkeskukseen lauantaina 10. syyskuuta 2022 puolen päivän jälkeen. Myöhemmin saman päivänä karhu löydettiin ja se yritettiin nukuttaa eläinlääkärin toimesta, mutta nukutusyritys epäonnistui, ja karhu päädyttiin lopettamaan ampumalla.
Aina-karhunpennun pitäminen häkkiloukussa koko talven ajan.
Läänineläinlääkäri teki yllätystarkastuksen eläintarhaan 24. toukokuuta 2022, jonka aikana selvisi, että Aina-karhunpentua oli pidetty ahtaassa häkkiloukussa koko talven ajan. Häkki oli korkeudeltaan ja leveydeltään alle metrin ja pituudeltaan 1,55 metriä. Karhu mahtui seisomaan häkissä, mutta ei pystynyt nostamaan päätään normaaliin asentoon eikä nousemaan takajaloilleen. Huoneessa, jossa karhua pidettiin, oli ainakin +25 astetta lämmintä. Häkissä ollessaan karhu tepasteli levottomasti paikoillaan, heijasi itseään välillä etujalkojen varassa ja äänteli voimakkaasti. Eläintarhan perustaja Sulo Karjalainen perusteli karhun käytöstä sillä, että ”se on innoissaan, koska se tietää pääsevänsä kävelylle”. Kuitenkin eläinlääkärien näkemyksen mukaan heijaaminen ja jatkuva tepastelu oli merkki turhautumisesta ja stressistä. Eläinlääkärit totesivat Kuusamon Suurpetokeskuksen toimineen eläinsuojelulain vastaisesti. Aina-karhun pitopaikka oli liian pieni, paikassa oli liian korkea lämpötila ja karhuille sopimaton ilmanlaatu eikä Aina-karhun vedensaannista ollut huolehdittu.
Eläinten terveydentila.
Aluehallintovirasto on arvioinut terveystarkastusten ja ruumiinavauslausuntojen perusteella, ettei sairaiden eläinten hoidosta ole huolehdittu eikä sairaita eläimiä ole lopetettu ajoissa eläinsuojelulainsäädännön edellyttämällä tavalla. Terveystarkastusten yhteydessä tarkastetuista eläimistä lähes 80 prosentilla todettiin hammasmurtumia. Yhdellätoista kaikista tarkastetuista neljästätoista eläimestä havaittiin hampaiden kruunumurtumia tai hampaiden pahaa kulumista. Aluehallintoviraston mukaan eläimet ovat kokeneet kroonistuneiden hammasongelmien ja hoidon laiminlyönnin seurauksena pitkäkestoista ja tarpeetonta kipua ja kärsimystä. Lisäksi yhdellä tarhan koirasusista oli sokeuteen asti johtanut kaihi, jonka johdosta koirasusi lopetettiin heti, kun asia tuli ilmi viranomaisille. 
Vyöti-karhun kerrotaan kärsineet tarpeetonta kipua ja kärsimystä lisäksi nivelrikon vuoksi. Kuusamon Suurpetokeskus Oy ei ole reagoinut Vyöti-karhun osoittamiin kipuoireisiin riittävästi, mikä olisi tarkoittanut asianmukaisen hoidon (kuten kipulääkitys) hankkimista tai eläimen lopettamista ajoissa tarpeettoman kärsimyksen välttämiseksi. Vyöti-karhu lopetettiin aluehallintoviraston päätöksellä. Päätökseen päädyttiin koska karhun hampaat olivat eläinlääkäreiden mukaan huonokuntoiset ja se liikkui huonosti. Myös Nätti-nimisen karhun hampaat olivat eläinlääkäreiden mukaan huonossa kunnossa, ja aluehallintovirasto määräsi tarkistuttamaan muidenkin eläinten terveydentilan.
Viranomaispäätökset ja rikostutkinnat.
Aluehallintoviraston tarkastukset ja eläintarhalupa.
Pohjois-Suomen aluehallintovirasto teki tarkastuksen Kuusamon suurpetokeskukseen toukokuun lopussa 2022. Tarkastuksesta ei ollut ilmoitettu suurpetokeskukselle ennalta ja sen tarkoituksena oli selvittää, oliko edellisellä valvontakäynnillä todetut epäkohdat korjattu. Tämän jälkeen aluehallintovirasto päätti eläintarhan toimiluvan peruuttamisprosessin aloittamisesta. Aluehallintoviraston mukaan luvan välittömän peruuttamisprosessin käynnistämisen syynä on muun muassa se, että eläintarhassa on toimittu vakavasti eläinsuojelulain vastaisesti eikä lupaehtoja ole noudatettu.
Suurpetokeskuksen eläintenhoitaja Pasi Jäntti kertoi MTV:lle 14. toukokuuta 2022, että suurpetokeskus pidetään yleisöltä suljettuna kesäkuun loppupuolelle saakka, jotta viranomaistarkastuksessa todetut puutteet voidaan korjata ja eläintarhasta saadaan asiakkaille ja työntekijöille turvallinen.
Syyskuussa 2022 Pohjois-Suomen aluehallintovirasto peruutti suurpetokeskuksen eläintarhaluvan pääasiassa eläinten hyvinvointiin ja lajien suojeluun liittyvään tietojen vaihtoon liittyvien puutteiden takia. Eläintarhaluvan menettämisen seurauksena suurpetokeskuksen eläimet tulee joko sijoittaa muihin eläintarhoihin tai lopettaa vuoden 2022 lokakuun loppuun mennessä. Syyskuun lopussa Ähtärin eläinpuisto, Ranuan eläinpuisto ja Korkeasaaren eläintarha ilmoittivat, etteivät ne voi ottaa Kuusamon suurpetokeskuksen eläimiä, sillä eläintarhoissa ei ole tilaa uusille karhuille. 
Suurpetokeskus valitti päätöksestä Hallinto-oikeuteen, joka kumosi aluehallintoviraston päätöksen voimaantulon kunnes keskuksen valitus on ratkaistu oikeudessa. Hallinto-oikeuden ratkaisun mukaan Suurpetokeskus oli rikkonut eläinsuojeluvaatimuksia ja eläintarhaluvan lupaehtoja, mutta laiminlyönnit eivät olleet laadultaan niin vakavia kuin aluehallintoviraston päätöksessä arvioitiin, joten eläintarhaluvan peruuttamiselle ei ollut riittäviä perusteita, ja lupa on jälleen voimassa.
Rikostutkinta eläinsuojelurikoksesta.
Oulun poliisi aloitti 14. kesäkuuta 2022 aluehallintoviraston pyynnöstä esitutkinnan eläintenpidosta Kuusamon suurpetokeskuksessa. Rikosnimikkeenä on törkeä eläinsuojelurikos, jonka epäillään tapahtuneen pitkän ajan kuluessa. Poliisi ei ole tarkentanut, kuinka monen henkilön epäillään syyllistyneen rikokseen. Vähimmäisrangaistus törkeästä eläinsuojelurikoksesta on neljä kuukautta vankeutta. Vuoden 2024 lopulla asia on syyteharkinnassa.
Syyttäjän mukaan Kuusamon suurpetokeskuksessa eläimiä, kuten karhuja, ilveksiä ja koirasusia kohdeltiin julmalla ja raa’alla tavalla vuosina 2017-2022. Eläimille on aiheutettu tarpeetonta kipua, kärsimystä ja tuskaa laiminlyömällä tai vaarantamalla eläinten terveyttä ja hoitoa. Suurpetokeskuksen johtajalle Sulo Karjalaiselle vaaditaan ehdollista vankeutta ja ainakin viiden vuoden eläintenpitokieltoa.
Haastehakemuksessa kerrotaan, että Sulo Karjalainen on muun muassa yrittänyt lopettaa ilveksen siten, että hän on lyönyt ilvestä kirveellä päähän, mutta epäonnistuen niin, että isku ei ollut ollut kuolettava, minkä takia eläin on kokenut erittäin tuskallisen loppuelämän ja kuoleman.
Tuomio törkeästä kirjanpitorikoksesta.
Syyttäjä nosti syytteet törkeästä kirjanpitorikoksesta Kuusamon Suurpetokeskuksen entistä toimitusjohtajaa Sulo Karjalaista ja toista yrityksen toimihenkilöä vastaan. Syytteet koskevat epäiltyjen toimintaa Kuusamon Suurpetokeskus Oy:n kirjanpidon laatimisessa ja kirjanpitoaineiston säilyttämisessä. Rikosten tekoaika oli 1. tammikuuta 2013 –  31. elokuuta 2020. Poliisi ei ole onnistunut löytämään Kuusamon Suurpetokeskuksen kirjanpitoa vuosilta 2013-2016 ja 2018. Lisäksi yhtiön kirjanpidossa ja hallinnollisissa prosesseissa on ollut puutteita, joiden vuoksi yhtiön kirjanpitoon merkittyjen tapahtumien kontrollointi on jälkikäteen vaikeaa tai jopa mahdotonta. Oulun käräjäoikeus tuomitsi Karjalaisen törkeästä kirjanpitorikoksesta viiden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen vuoden 2024 lopussa. Kirjanpitäjänä toiminut 86-vuotias joensuulaisnainen tuomittiin perusmuotoisesta kirjanpitorikoksesta sakkoihin.
= Talous =
Apu-lehdessä vuonna 2018 julkaistussa lehtihaastattelussa Karjalainen on antanut ymmärtää, että hän joutuu itse rahoittamaan karhujen hoitoa. Kuitenkin vuoden 2020 tilinpäätöksestä käy ilmi, että eläintarhan liikevaihto on ollut hieman alle 500 000 euroa ja liikevoitto 180 000 euroa. Myös edelliset vuodet ovat yrityksellä olleet voitollisia ja yrityksellä olikin tilinpäätöksen perusteella kyseisen vuoden lopussa 560 000 euron käteisvarat.
= Lähteet =