Lampaanjärvi (järvi Pielavedellä)

Lampaanjärvi on Pohjois-Savossa Pielavedellä ja Iisalmessa Lampaanjärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Lampaanjärvi on 10,4 kilometriä pitkä, 3,7 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 1 549 hehtaaria eli 15,5 neliökilometriä. Järven ympäristö on korkeussuhteiltaan vaihtelevaa. Alavien rantaseutujen välistä kohoaa korkeita mäkiä ja vuoria. Sellaisia ovat Kurjenmäki, Lampaanmäki, Löytänänmäki, Marininmäki, Niinivuori ja Pahkamäki. Näistä Kurjenmäki kohoaa suoraan rannasta 182 metrin korkeuteen mpy. eli noin 50 metrin korkeuteen vedenpinnasta.
Järvi on pitkä, mutta kartassa on rantaviiva mutkitteleva ja saaristoinen. Tästä johtuu, että näkymää rajoittaa järvellä niemet ja saaret niin, ettei suurta järvenselkää näe kuin Hiidenselällä ja Kyllösselällä. Järvi ikään kuin katkeaa keskeltä, kun Saikkolassa työntyy länsirannasta Hiidensaarta kohti Syvänniemi ja itärannasta vastaavasti Paloniemi ja Hiidenniemi. Eteläpuolella aukeava Hiidenselkä jakautuu Sipolansaaren länsipuolelle Juurikkaseläksi ja itäpuolella Kurjenseläksi. Kurjenselkä jatkuu etelään kääntyen eteläisen Syvänniemen kohdalta kaakkoon Etelälahdeksi. Hiidenniemen pohjoispuolelle jää suojaan kapea ja 1,2 kilometriä pitkä Livonlahti. Kyllösselän pohjoispuolelle jää saariston taakse Toivaalanselkä ja Kotaniemen länsipuolelle Pohjoislahti.
Järvellä on kartalta laskien mukaan 141 saarta ja luotoa. Suurimmat saaret ovat Sipolansaari, jonka pinta-ala on 30,9 hehtaaria, ja Hiidensaari, vastaavasti 26,7 ha . Millään saarella ei ole kiinteää asutusta, mutta saariinkin on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Järven eteläosassa on rauhoitettu saari Mustikkasaari (1,2 ha), Sipolansaaren lähellä ovat Korpisaari (3,3 ha), Murokassaari (40 a), Hoikansaari (20 a), Ilkonsaari (30 a), Murtosaaret ja Jäntinsaari (60 ha). Hiidenniemen edustalla sijaitsee Lehtosaari, ja Hiidenselällä Kalliosaari (2 a) ja Selkäsaari (90 ha), sekä länsirannan tuntumassa Laidinsaari (2,4 ha). Hiidensaaren ja Syvänimen välissä ovat pienet Ryyttä (90 ha), Kalma (20 ha), Moukka sekä Saikkolan kohdalla Edussaari. Saikkolassa on pohjoisempana toinenkin Edussaari, joka itäpuolella ovat pitkät Haikonsaaret (2,5 ha), ja pohjoisempana toinen Lehtosaari ja Kumpusaari (2,9 ha).
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 48,46 miljoonaa kuutiometriä eli 0,04846 kuutiokilometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi on saatu 3,1 metriä. Järvi on siten melko matala, mutta Hiidenselällä on noin neljä kilometriä pitkä syvännejakso, jossa on yli 10 metriä syvää. Järven syvin kohta sijaitsee syvännejakson keskivaiheilla Hiidensaaren edustalla. Siellä on noin 15 metriä syvää . Kyllösselällä on yhdeksän metrin syvänne, mutta Toivaalanselällä enää kolme metriä ja Pohjoislahdessa alle kaksi metriä syvää. Juurikkaselällä on hieman yli kolme ja Etelälahdessa on yli kaksi metriä vettä.
Järven rantaviivan pituus on 82,3 kilometriä. Sen rannat ovat pääosin metsämaata, mutta toisinaan se on soistunutta tai suota. Rannikolla on pelloiksi raivattuja seutuja, jonne on muodostunut Lammasjärven kylä, Saikkola ja Juurikkalahti. Järveltä erottuvia peltomaita on vielä Hiidenniemessä ja Etelälahden pohjoisrannoilla. Järven eri rannoille johtaa monet yksityistiet. Lampaanjärven ja Saikkolan kautta kulkee länsirantaa etäältä myötäillen seututie 563. Lampaanjärvestä haarautuu etelärantoja seuraamaan yhdystie 16137, josta pääsee Nurmennurkalla kääntymään yhdystietä 16139 kohti pohjoista. Koillisrannat ovat etäällä paikallisteistä ja sinne johtaakin vain yksityisteitä. Iisalmen ja Pielaveden kuntaraja ylittää järven puolittaen sen pohjoisosat.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Pielaveden alueella (14.74), jonka Lampaanjärven valuma-alueeseen (14.747) järvi kuuluu. Lampaanjärvi on laskujokensa Lampaanjoen pääjärvi. Joki ei sisälly Lampaanjärven valuma-alueeseen, jonka pinta-ala on 132,30 neliökilometriä (km²) ja järvisyys 12,98 % (, tai 127,05 km²). Lampaanjärven kylällä sijaitseva Kukkaromäki toimii vedenjakajana, sen läntisellä sivulla olevan pienen Löytänäjärven vedet laskevat Vuoksen vesistöön (04).
Valuma-alueella on 17 vähintään hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Livonlahteen laskevan Hiidenjoen valuma-alueen pinta-ala on 25,74 km² ja siihen kuuluvat järvet Koskilampi (13 ha), Hoikanlampi (5 ha), Pahakala (11 ha), Pieni Pahakala, Kortteinen (5 ha), Puolukkalampi (1 ha), Hukkalampi (2 ha), Mäkilampi (3 ha) ja Hepolampi. Tähän valuma-alueeseen kuuluu vielä Pieni Lampaanjärvi, jonka kuivatus päättyi 1940-luvulla. Etelälahteen laskeva Komulaisenpuron (20,7 km²) valuma-alueella sijaitsevat Muuranlampi, Levälampi (7 ha), Laidinlampi (2 ha) ja Mäkijärvi (48 ha). Samoin Etelälahteen laskevalla Könönpurolla (7,19 km²) on valuma-alueellaan vain Lauttalampi (4 ha). Sen sijaan Pahkalahteen laskevalla Pahkapurolla (11.31 km²) ei ole suuria järviä. Kartoista löytyy ainoastaan Hanhilampi (1 ha) ja Saensuonlampi. Pohjoislahteen tulee Kenkäpuro (15,07 km²), jonka valuma-alueella sijaitsevat suuri Kenkäjärvi (31 ha) sekä pienet Kirjolampi (2 ha), Kuikkalammet ja Pahalampi. Ruotaanlahteen laskevan Ruotaanpuron valuma-alueella sijaitsevat Ruotaanjärvi (44 ha) ja Pieni Ruotaanjärvi (10 ha). Sulunpuro laskee Toivaalanlahteen ja sen latvoilla sijaitsee Tervalampi (2 ha). Lampaanjärven valuma-alueelle aiemmin merkitty Pahkajärvi (15 ha) kuulunee nykyään Löytänän kanssa Vuoksen vesistöön.
Lampaanjoki alkaa Juurikkaselän pohjoisosasta Lampaanjärven kylällä luusualla, josta virtaa eteenpäin hyvin perattu ja paikoitellen oikaistu joki. Lampaanjoki on 18,7 kilometriä pitkä ja se laskee Haapajärveen (131 ha). Haapajärvi laskee Haapajokea myöten Pielaveteen. Lammasjärven vedenpinnan korkeus on 129,2 metriä mpy ja Haapajärvellä 103,2 metriä, niin Lampaanjolle kertyy pudotusta 26 metriä.
Historiaa.
Viime jääkauden loppuvaiheen aikana mannerjäätikkö alkoi sulaamaan ja se ohemimerittävästi noin 10 000 vuotta sitten. Ylä-savon seuduilta jäätiköt sulivat noin 9 500–9 100 vuotta sitten. Jäätiköstä vapautunut maa jäi aluksi Itämeren Yoldia-vaiheen vedenpinnan alle, mutta alkoi kohota pinnan yläpuolelle Itämeren Ancylus-vaiheen aikana. Lampaanjärven ympärille muodostuivat myöhemmin Muinais-Saimaa ja Muinais-Päijänne. Lopulta Lampaanjärvi jäi Päijänteen vesistöalueelle ja on nykyään sen latvavesistöjä.
Lampaanjärvi kuului 1000-luvun alussa pirkkalaisten eränkäynnin alueisiin. Seudulla oli pelkästään lappalais- eli saamelaisasutusta 1500-luvulle asti, jolloin seudulle pyrki asumaan savolaiset. Savolaiset hyödynsivät järveä ja järven metsiä erätalouden keinoin, mutta lopulta eränkävijät jäivät seudulle asumaan myös talviksi. Näitä olivat ilmeisesti Kärkkäiset, Suurpäät ja Laitiset. Ne lappalaiset, jotka jäivät seuduille, sulautuivat savolaisiin muodostaen seudun kiinteästi asuvan harvalukuisen väestön.
Maaseudun elinvoimaisuutta parannettiin kuivattamalla esimerkiksi Pieni-Lampaanjärvi. Lampaanjärven vedenpinta on alentunut ilmeisesti lampaanjoen voimakkaan ruoppaamisen ja oikaisun vuoksi. Maaseudun elinvoimaisuus heikkeni jo 1960-luvulla eikä pienviljelyä harjoiteta entisessä suuruudessa.