Sysmä

Sysmä on Suomen kunta, joka sijaitsee Päijät-Hämeen maakunnassa. Kunnassa asuu vakituisesti ihmistä (). Sysmän pinta-ala on  km², josta  km² muodostuu vesistöistä. Vuoteen 1997 saakka se kuului Mikkelin lääniin ja vuoteen 2009 Etelä-Suomen lääniin.
Sysmän naapurikuntia ovat Asikkala etelässä, Hartola idässä, Heinola kaakossa, Kuhmoinen luoteessa, Luhanka pohjoisessa ja Padasjoki lännessä.
Sysmä sijaitsee Päijänteen itärannalla suunnilleen Jyväskylän ja Lahden puolivälissä. 
Sysmässä paljon vapaa-ajanasuntoja ja -asukkaita. Kunta sijoittui vuonna 2002 18. sijalle Suomen kunnista vapaa-ajan asukkaiden määrässä. Väkilukuun suhteutettuna se oli ensimmäinen. Sysmän asukasmäärä yli kolminkertaistuu kesäisin, mikä on luonut runsaasti kesätapahtumia kuten Sysmän Suvisoiton ja Sysmän kirjakyläpäivät.
Historia.
Sysmän pitäjä on perustettu vuonna 1442. Se on aikanaan ollut varsinainen suurpitäjä. Siitä itsenäistyi muun muassa Rautalammin pitäjä vuonna 1561. Silloinen Rautalampi ulottui entisen Kuopion läänin alueelta Keski-Suomen läänin pohjoisosaan aina nykyisen Pihtiputaan alueelle saakka. Myöhemmin on 27 kuntaa saanut alueita silloisesta Rautalammin suurpitäjästä.
Sysmä oli ensimmäisiä kiinteän ja maata viljelleen asutuksen pesäkkeitä Päijänteen itäpuolella. Sieltä tunnetaan rautakauteen ajoittuvia arkeologisia löytöjä, ja keskiajalla se oli yksi Päijät-Hämeen keskuksista. Sana "sysmä" merkitsee synkkää metsää tai asumatonta korpea.
Sysmän alue oli varhaiskeskiajalla hämäläisten ja karjalaisten välistä rajaseutua; satojen vuosien aikana alueella tehtiin useita rajankäyntejä. Sysmän vanhin asutus on hämäläistä; hämäläiset ovat tulleet Vanajaveden ympäristöstä, lähinnä Sääksmäen alueelta. Sysmän alue on ollut Sääksmäen alueen hämäläisten riistamaata. Sysmästä löytyy yhteneväisyyttä Sääksmäen kyliin kuten esimerkiksi nimiparit Rapola-Rapala ja Voipaala-Voipala osoittavat.
Myöhemmin seudulle saapuivat savokarjalaiset. Keskiajan lopulla Sysmä kuului Hämeenlinnan linnalääniin, vuodesta 1634 alkaen Uudenmaan ja Hämeen lääniin, Yliseen kihlakuntaan. Läänijakoa uudistettaessa vuodesta 1747 alkaen Sysmä kuului Kymenkartanon lääniin, Savon Yliseen kihlakuntaan. Mikkelin läänin perustamisen jälkeen 1831, Sysmä liitettiin siihen.
Sysmässä oli vähäistä teollisuutta jo 1800-luvun alkupuolella, jolloin toimintansa aloitti Liikolan Viiruniemen sulatto, joka valmisti mustia, melko suurikokoisia lasipulloja. Kirkon läheisyydessä aloitti toimintansa padasjokelaisen kapteeni Laguksen perustama värjäämö 1830-luvulla. 1873 pitäjässä toimi itse kasvattamastaan haapapuusta höylätyistä lastuista kartiineja, eli akkunanvarjostimia valmistanut tehdas, joka myös tuotti pieniä, apteekeissa käytettyjä astioita. Apteekkari Knut Viktor Sahlberg perusti kahvitehtaan n. 1873. Se valmisti kahvinkorviketta oman maan tuotteista ja kasviksista. Tuotetta kiitettiin erinomaisen hyväksi, ja hintakin oli halpa. Sitä vietiin muihinkin pitäjiin. Kauppiaat M. Tevalin ja V. Burgman perustivat vuonna 1873 Sysmään lankarullatehtaan Huitilan puustellin alueelle. Tehtaassa oli 12 rullasorvia, silityskone ja kolme sirkkeliä. Tehdas vei suuret määrät rullia ulkomaille, ja se valmisti myös huonekaluja. Tehdas meni konkurssiin vuonna 1878.
Suurten katovuosien aikana vuonna 1866 ainakin joka neljäs sysmäläinen sairastui liikkeellä olleeseen hermokuumeeseen, johon kuoli 177 ihmistä. Seuraavana vuonna, 1867, tulivat isorokko, hinkuyskä ja tulirokko. Vuonna 1868 lavantauti surmasi 456 ihmistä.
Sysmään sijoittuvia kaunokirjallisia teoksia on muun muassa Jalmari Finnen 1600-luvusta kertova näytelmä "Sysmäläinen" (1910), joka filmatisoitiin vuonna 1938 samannimiseksi elokuvaksi. Historiallinen komedia sijoittuu suureksi osaksi Sysmään, joskin kuvaukset tehtiin todellisuudessa Heinolassa.
Teemu Nikin elokuva "100 litraa sahtia" kertoo sysmäläisistä sahtia panevista siskoksista. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat Sysmään ja sitä kuvattiin Sysmässä kesällä 2023 .
Sysmän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uunipaisti, hernetuuvinki eli hernemuhennos, tikkutollo eli uunissa kypsennetty ruismarjapuuro, ohrapippo ja sahti.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Kylät.
Sysmän maarekisterikylät ovat: Joutsjärvi, Judinsalo, Karilanmaa, Koivisto, Kuivajärvi, Käenmäki, Liikola, Nikkaroinen, Nuoramoistenkylä, Onkiniemi, Otamo, Palvala, Rapala, Saari, Skinnarila (Kinnarila), Soiniemi, Suurikylä, Särkilahti, Taipale, Toivola, Valittula, Virtaa ja Voipala. 
Taajamat.
Vuoden 2017 lopussa Sysmässä oli 3 859 asukasta, joista 1 986 asui taajamassa, 1 839 haja-asutusalueilla ja 34:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Sysmän taajama-aste on 51,9 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Sysmän kirkonkylä.
Julkisia palveluja.
Perusopetusta Sysmässä antavat Sysmän yhtenäiskoulu (vuosiluokat 1-9) ja Nuoramoisten koulu. Yleissivistävää toisen asteen opetusta annetaan Sysmän lukiossa, jossa voi valita myös elektronisen urheilun linjan.
Kunnankirjaston tilat sijaitsevat nykyään kunnantalon yhteydessä. Kuntalaiset voivat asioida myös päijäthämäläisen Lastu-kirjastokimpan muissa toimipisteissä ja käyttää sen verkkopalveluja. Seudun museotoimintaa edustaa itähämäläisten kuntien yhteinen Itä-Hämeen museo Hartolassa. Lisäksi Sysmä Seura on ylläpitänyt entisessä makasiinirakennuksessa Sysmän kotiseutumuseota.
Sysmän terveysasema (Sysmän sote-keskus, Leppäkorventie 33) tarjoaa yleislääkäritasoisia terveyden- ja sairaanhoitopalveluita. Erikoissairaanhoidon palvelut tuottaa Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä, jonka osakas kunta on. yhtymän ylläpitämä Päijät-Hämeen keskussairaala Lahdessa tarjoaa myös lääkäripäivystystä terveysaseman kiinniollessa.
Liikenne ja energiantuotanto.
Kunnan kirkonkylästä lähtee seututie 314 Asikkalaan valtatie 24:lle, seututie 413 Hartolaan valtatie 4:lle ja seututie 612 Luhankaan. Sysmän Otamosta erkanee seututie 410 Hartolan eteläosaan valtatie 4:lle.
Sysmän linja-autoasema sijaitsee kunnan keskustaajamassa ja Valittulan pikavuoropysäkki seututie 413:n varrella. Asikkalan Kalkkisten tienhaaran pikavuoropysäkiltä on noin kilometri matkaa Sysmän etelärajalle.
Kesäisin sisävesilaiva liikennöi Sysmän, Kelventeen ja Padasjoen kirkonkylän välillä. Lisäksi osa Lahden ja Jyväskylän välisistä laivavuoroista pysähtyy Sysmän Suopellon kylässä.
Satamat.
Sysmässä on kolme pienvenesatamaa. Aivan Sysmän keskustassa, Majutveden rannalla sijaitsee Sysmän satama. Vaikka satama on yhteydessä Päijänteeseen on sen kaukainen sijainti ja kapeat salmet vaikeasti lähestyttäviä. Majutvedellä sijaitsee myös toinen satama-alue, joka on Ohrasaaressa.
Toinen, New Port Sysmä venesatama on entinen Suopellon satama, joka sijaitsee noin seitsemän kilometrin päässä länteen Sysmän keskustasta, Tehinselän itärannalla. Se on uusittu 2011 ja on osa Marinetek Marinas Oy:n New Port venesatamaketjua. Satamassa on korkealuokkaiset laiturirakenteet sähkön- ja vedenjakelupisteineen. Venesatama on osa Suopelto-Ilolan alueelle suunniteltua lomamatkailualuetta.
Tuulivoima.
Sysmään on Päijät-Hämeen maakuntakaavassa suunnitteilla mittava määrä tuulivoimaloita. Suurin alue on kaavailtu Kalkkisten-Karilanmaan-Lahdenpohjan alueelle, toiseksi suurin Terrikorven ja Rekolanvuoren alueelle ja pienin Järvenpään alueelle.
Nähtävyydet.
Päijätsalo.
Päijätsalo on noin 300 hehtaarin suuruinen saari, josta osa kuuluu Päijänteen kansallispuistoon. Päijätsalon korkeimpaan kohtaan, "Päijätsalon vuorelle" myöhempi Hjeltin ja Mechelinin senaattien maanviljelystoimituskunnan päällikkö, maanviljelysneuvos Wolmar Onni Schildt rakennutti vuonna 1899 kaksitoista metriä korkean näkötornin, mistä avautuu näköala Päijänteen suurimmalle selälle, Tehinselälle.
Päijätsalon vuorelle on suunniteltu aikaisemmin myös Rantasipi-hotellia. Korkealle paikalle, 192 metrin korkeuteen merenpinnan yläpuolelle, menee viitoitettu polku, jonka pituus on noin kaksi kilometriä.
Luonto.
Sysmässä on monia luontokohteita. Valtatien 4 läheisyydessä sijaitsee tunnettu siirtolohkare, "Onkiniemen liikkuva kivi" ja Kammiovuori Vintturissa. Aikaisemmalla Päijänteen luonnonperintösäätiöllä, nykyisellä Paremman Luonnon Puolesta - säätiöllä on Sysmän kunnassa monta suojeltavaksi hankittua aluetta: Sammasuonvuoren metsä, Saimi Korpelan muistometsä, Majuven metsä, Syvänsilmänvuori ja Haapakoskelon metsä. Natura 2000 -luonnonsuojelualueita Sysmässä ovat: Hirvijärvenkallio - Vastamäki (0500116), Päijätsalo (0363001), Sysmän lehdot (0500065; Kammiovuori, Jalaanvuori ja Nilkkimäki) sekä Sysmän lintuvedet (0500046). Lisäksi valtionmaiden luonnonsuojelualueeksi ovat varatut: Artjärvi ja Suoja-Jyrtinlampi.
Kulttuuri.
Sysmässä on kulttuuritapahtumia, kuten Sysmän Suvisoitto vuodesta 1986 alkaen, taidenäyttely Matariston kesä Matariston ratsutilan entisessä navetassa.
Keskiaikainen Pyhän Olavin kivikirkko.
Sysmässä on vanha Pyhän Olavin kivikirkko ja Hovilan, Nordenlundin, Suurkylän kartanot sekä Virtaan Vanha-Kartano.
Seurakunnat.
Sysmässä toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Tainionvirran seurakunta, millä on vanha Pyhän Olavin kivikirkko . Sen toiminta käynnistyi vuoden 2019 alussa, jolloin aiempi Sysmän seurakunta muodosti uuden seurakunnan yhdessä Hartolan kanssa. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Sysmän alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta. 
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Sysmässä toimii Sysmän helluntaiseurakunta.
Katolinen seurakunta alueella on Pyhän Ursulan seurakunta, joka on osa Katolisen kirkon Helsingin hiippakuntaa.