Joensuun lyseo

Joensuun lyseo oli Joensuussa vuosina 1848–1974 toiminut oppikoulu. Siitä muodostettiin Joensuun tyttölyseon kanssa vuoden 1974 peruskoulu-uudistuksessa yläkoulu ja lukio, nykyisiltä nimiltään Joensuun lyseon lukio ja lyseon peruskoulu. 
Historia.
Vajaaluokkainen lyseo 1865–1889.
Joensuun lyseo perustettiin säätyjen ja senaatin hyväksynnällä 1865, ja se aloitti toimintansa 1. syyskuuta niin sanottuna "yläalkeiskouluna". Tällaisena se toimi aina vuoteen 1874 saakka.
Koulut irrotettiin 1887 tuomiokapitulien hallinnosta ja perustettiin Koulutoimen ylihallitus ohjaamaan ja valvomaan koulujen toimintaa. Vuonna 1872 valmistui uusi koulujärjestys, jonka mukaisesti yläalkeiskoulu Joensuussakin muutettiin 1874 "neliluokkaiseksi lyseoksi", opetuskielenä edelleen suomi.
1883 annettiin uusi alkeisoppilaitoksia koskeva asetus, jonka perustella Joensuun neliluokkainen lyseo vaihtoi jälleen nimensä "alkeiskouluksi", jossa edelleen oli neljä luokkaa ja lähes samanlainen oppiainejako kuin aiemminkin.
Täysluokkainen lyseo 1889–1974.
Vuosina 1871–1885 tehtiin useita yrityksiä laajentaa koulumuoto "täydelliseksi lyseoksi". Vihdoin ehdotukset menivät läpi, ja valtiopäivien päätös vahvistettiin senaatin ehdotuksesta 1887, ja laajentuminen määrättiin aloitettavaksi syksyllä 1889 luokittain.
Jatkosodan aikana Joensuun lyseon tilat olivat 22. sotasairaalan käytössä. Osasto I oli varattu psykiatristen potilaiden hoitoon. Potilaspaikkoja oli 200. 
Täysiluokkaisena lyseona pienin muutoksin Joensuun lyseo toimi aina vuoteen 1974 saakka, jolloin Joensuussa siirryttiin peruskoulujärjestelmään. Koulun nimi vaihtui 1974 Joensuun Keskustan lukioksi, mutta jo vuonna 1980 Joensuun lyseon lukioksi. Lyseo toimi myöhemmin pitkään Koulukadun toisella puolella, entisen Joensuun tyttölyseon rakennuksessa.
Lyseon oppilasmäärä oli korkeimmillaan vuonna 1962, jolloin siellä oli liki 900 oppilasta. Oppilasmäärä laski vähitellen, ja viimeisenä toimintavuotena 1974 se oli 714.
Rakennukset.
Yleisalkeiskoulu toimi aluksi 1865 kaupungin luutnantti Schlåterilta vuokraamissa rakennuksissa. Vuonna 1877 näihin tiloihin tuli kansakoulu ja yläalkeiskoulu siirtyi ensin kauppias A. Vataselta vuokrattuun rakennukseen Kauppakadulle ja sitten 1880 A. Svärdin omistamaan rakennukseen Kauppakadun ja Suvantokadun kulmaukseen.
Uusi muutto tapahtui jo 1886 Kirkkokadun ja Malmikadun kulmaukseen raatimies J. Nousiaisen rakennukseen, minkä lisäksi 1891 vuokrattiin lisätilaa konttoristi Hallilta Torikadun ja Kalastajankadun kulmasta.
Kaupunki lahjoitti koululle vuonna 1889 oman tontin, ja kolme vuotta myöhemmin päästiin rakentamaan arkkitehti Theodor Deckerin piirtämää koulurakennusta, joka otettiin käyttöön elokuun alusta vuonna 1894.
Koulua laajennettiin useita kertoja seuraavien vuosikymmenien kuluessa, mutta ei koskaan niin paljoa, että se olisi riittänyt hyvin koulun ja lisääntyneen oppilasjoukon tarpeisiin. Nykyisin rakennus ei ole enää koulukäytössä, vaan siinä sijaitsee Joensuun taidemuseo.
Syksyllä 2006 rakennus sai takaisin alkuperäisen keltaisen värin.
Vahtimestarin asunto valmistui Koski- ja Koulukadun kulmaan 1936.
Matrikkelit.
Joensuun lyseosta on ilmestynyt kolme matrikkelia:
Vuonna 2015 ilmestyi juhlakirja, jossa oppilasluettelo 1974-2015:
Tunnettuja oppilaita ja opettajia.
Lyseon tunnettuja oppilaita ja opettajia: