Jussi Vatanen (poliitikko)

Johan (Juho, Jussi) Vatanen (15. tammikuuta 1875 Eno – 1936 Kaluga) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1917–1918. Hän oli vanhan työväenliikkeen veteraani, joka kuului Helsingin punakaartin johtoon jo suurlakon ja Viaporin kapinan aikoina. Vuonna 1917 Vatasella oli keskeinen rooli työväen järjestyskaartien muodostamisessa. Sisällissodan käynnistyttyä Vatanen toimi maaherraa vastanneessa virassa Uudenmaan lääninkomissaarina ja pakeni myöhemmin Neuvosto-Venäjälle.
Elämä.
Lapsuus ja nuoruus.
Jussi Vatasen vanhemmat olivat lampuoti Petter Vatanen ja Liisa Airaksinen. Köyhän perheen lapsena hän teki maatöitä kotiseudullaan jo pienestä pitäen, kunnes muutti työmieheksi Helsinkiin vuonna 1902. 
Työväenliikkeeseen.
Vatanen liittyi SDP:n jäseneksi 1903 ja kuului muun muassa Töölön työväenyhdistyksen hallitukseen. Sortovuosina Vatanen osallistui työläisaktivistien toimintaan avustamalla Venäjältä pakenevia vallankumouksellisia. Vatanen oli mukana punakaartissa jo syksyn 1905 suurlakon aikana. Keväällä 1906 Vatanen valittiin punakaartien edustajakokouksessa sääntövaliokuntaan ja myöhemmin kesällä pidetyssä kokouksessa hän toimi varapuheenjohtajana. Viaporin kapinan aikana Vatanen oli punakaartien johtavan toimikunnan jäsen. Kolme viikkoa myöhemmin pidetyssä SDP:n puoluekokouksessa Vatanen ja toimikunnan sihteeri Jussi Tuominen vierittivät syyn epäonnistuneeseen kapinaan osallistumisesta Helsingin punakaartia yksinvaltaisesti johtaneen Johan Kockin niskoille. 
Poliittisen toimintansa vuoksi Vatanen menetti työpaikkansa Töölön sokeritehtaalla ja joutui työnantajien mustalle listalle. Vuonna 1907 hän toimi SDP:n järjestäjänä ja agitaattorina Keski-Suomessa. Myöhemmin Vatanen hoiti erilaisia puoluetehtäviä ja työskenteli vuosikymmenen vaihteesta lähtien Helsingin työväentalon vahtimestarina. Hän oli myös pitkäaikainen Uudenmaan sosialidemokraattisen piiritoimikunnan jäsen.
Sisällissota.
Vatasesta tuli kansanedustaja heinäkuun 1916 eduskuntavaaleissa, jolloin valittu eduskunta kokoontui vasta seuraavana keväänä. Maaliskuussa 1917 Helsingin sosialidemokraattinen kunnallistoimikunta nimitti Vatasen viisihenkiseen järjestyskomiteaan, johon hänen ohellaan kuuluivat J. O. Arjanne, Emil Sara, Yrjö Sirola ja K. M. Talvio. Sen tarkoituksena oli koota järjestysmiehistö helmikuun vallankumouksen jälkeen lakkautettujen poliisivoimien korvaajaksi. Vatanen toimi komitean puheenjohtajana ja lopulta toiminta jäi pelkästään hänen harteilleen. Kesäkuussa 1917 Vatanen oli puheenjohtajana kokouksessa, jossa päätettiin työväen järjestyskaartien perustamisesta. Sisällissodan sytyttyä Vatanen valittiin punaisten muodostamaan Uudenmaan lääninhallitukseen, jonka muita jäseniä olivat lääninkomissaari Herman Hurmevaara sekä Otto Heino, K. E. Hypén ja Fiina Pietikäinen. Hurmevaaran siirryttyä jo muutaman päivän kuluttua toisiin tehtäviin nimitettiin Vatanen hänen seuraajakseen.
Neuvostoliitossa.
Sodan loppuvaiheessa Vatanen siirtyi kansanvaltuuskunnan mukana Viipuriin, josta hän pakeni Neuvosto-Venäjälle. Kesällä 1918 Vatanen oli Permissä puna-armeijan rintamaesikunnan tehtävissä ja elokuussa hän osallistui Moskovassa pidettyyn SKP:n perustavaan kokoukseen. Vatanen liittyi myös VKP(b):n jäseneksi. Hän oli mukana VEnäjän sisällissodan taisteluissa Karjalan ja Viron rintamilla sekä yhteenotoissa Juho Parkkisen johtamia heimosotilaita vastaan Aunuksessa. Myöhemmin Vatanen työskenteli muun muassa puolueorganisaattorina Keltossa, puolue- ja kansanvalistustyössä eri puolilla Neuvosto-Karjalaa sekä opettajana Inkerin Papinkonnussa ja Leningradin suomalaisessa työkoulussa. Vatanen jäi eläkkeelle 1935, jonka jälkeen hän innostui vielä lähtemään uskonnonvastaiseen valistustyöhön. Syksyllä 1936 terveysongelmista kärsinyt Vatanen matkusti Kalugassa sijainneeseen parantolaan, mutta sairastui ja kuoli marraskuussa paikallisessa sairaalassa. Hänet on haudattu Kalugaan.
Perhe.
Jussi Vatasen puoliso oli Agda Vatanen (os. Helin), joka kuului Töölön työväenyhdistyksen naisosastoon sekä Helsingin työväenyhdistyksen naisosaston hallitukseen. Sisällissodan jälkeen hän edusti Suomen Sosialidemokraattisen Naisliiton radikaalia siipeä, joka otti järjestön kommunistisen SSTP:n haltuun. Vuonna 1921 Agda Vatanen tuomittiin niin sanotun puolueenperustajain jutun yhteydessä vuodeksi kuritushuoneeseen. Jussi Vatasen veljen Heikki Vatasen (1867-1922) puoliso oli kansanedustaja Helena Vatanen.