Estrogeenit

Estrogeeni eli naishormoni on yleisnimitys estradiolille (E2) eli 17β-estradiolille, estronille (E1), estriolille (E3) sekä sellaisille synteettisille tai puolisynteettisille yhdisteille, joiden rakenne on lähellä luonnollisten estrogeenien rakennetta&lt;ref name="Ylikorkala/2004/157"&gt;&lt;/ref&gt;. 
Estrogeenejä esiintyy molemmilla sukupuolilla ja ihmisen lisäksi kaikilla selkärankaisilla ja joillain hyönteisillä.
Estrogeenit muodostuvat mieshormoneihin lukeutuvasta testosteronista. Testosteronista muodostuva estradioli on hedelmällisessä iässä olevan naisen tärkein estrogeeni. Vaihdevuosien jälkeen estradiolin pitoisuus on pieni ja silloin tärkein estrogeeni on etenkin vatsaontelon sisäisessä "viskeraalirasvassa" muodostuva estroni. Rasvakudos tuottaa testosteronista estronia aromataasientsyymin avulla. Istukan tuottamaa estriolia esiintyy naisen elimistössä etenkin raskauden aikana.
Ihminen valmistaa teollisesti esimerkiksi ehkäisyvalmisteissa käytettävää puolisynteettistä etinyyliestradiolia (EE2). Puolisynteettiset estrogeenit on valmistettu luonnollisesta estrogeenista tekemällä vähäinen muutos molekyylin kemialliseen rakenteeseen.. 
Luonnolliset ja puolisynteettiset estrogeenit ovat steroideja. Täysin synteettiset estrogeenit ovat fenoleja tai konjugoituja fenoleja, joilla ei ole steroidirakennetta. 
Tehtävät.
Estradioli aiheuttaa pojilla aivojen maskulinisaation. 
Estrogeenit ovat välttämättömiä naisen hedelmällisyydelle ja nivelille sekä verisuonten, kudosten ja ihon kimmoisuudelle. Rasvakudoksen tuottama estroni suojaa luustoa. 
Estrogeeni lisää myös ihmisen tunneherkkyyttä. 
Estrogeenien lääke- ja raskaudenehkäisykäyttö.
Hormonikorvaukseen käytetyissä lääkkeissä käytetään luonnollisia estrogeeneja, jotka saattavat olla eläinperäisiä.. 
Ehkäisypillereissä käytetään yleensä puolisynteettistä etinyyliestradiolia (EE2), jonka biologinen aktiivisuus on luonnollista estradiolia voimakkaampi.. Ehkäisypillereiden käyttäminen saa aikaan elimistön oman estradiolintuotannon lakkaamisen. 
Estrogeenia käytetään myös transnaisten ulkonäön muuttamiseen enemmän biologisen naisen kaltaiseksi. Estrogeeni ohentaa ja heleyttää tällöin ihoa, pyöristää kasvoja ja kerryttää rasvaa ihon alle, lantioon ja reisiin sekä kasvattaa rintarauhasen kokoa. 
Haitalliset terveysvaikutukset.
Estradioli lisää mutaatioita ja heikentää mahdollisuutta korjata syntyneitä soluvaurioita lisäten kasvainten riskiä. 
Ympäristövaikutukset.
Puolisynteettinen etinyyliestradioli ei hajoa jätevedenpuhdistamoilla, minkä johdosta sitä kulkeutuu luonnonvesiin. Tutkijoiden mukaan luonnonvesiin kulkeutunut etinyyliestradioli voi tehdä uroskaloista naaraskaloja jo niinkin alhaisella pitoisuudella kuin yksi tuhatmiljoonasosa. Puolet Ison-Britannian laaksojokien uroskaloista oli muuttunut naaraiksi vuoteen 2016 mennessä.
Eritys.
Estrogeenit ovat sukupuolisteroideja. Elimistö muodostaa estradiolia testosteronista ja estriolia androstenedionista. Testosteronia ja androstenedionia muodostuu monivaiheisen reaktioketjun kautta kolesterolista. Estriolia muodostuu maksassa estronista ja estradiolista.
Estrogeenejä muodostuu munasarjoissa sekä jonkin verran lisämunuaisissa ja rasvakudoksessa. Nämä elimet tuottavat estrogeenejä eniten noin 13–50 vuoden iän välissä, mutta vähäistä estrogeenien tuotantoa on muinakin ikäkausina. Kuukautisten pysyvän loppumisen jälkeen suurin osa naisen verenkierrossa olevasta estrogeenista on estronia, joka syntyy lihas- ja rasvakudoksessa, maksassa, munuaisessa ja hypotalamuksessa..
Hedelmällisessä iässä olevan naisen elimistön estradiolipitoisuus vaihtelee luontaisesti kuukautiskierron mukaan. Kierron alussa pitoisuus on matala, huippupitoisuus on follikulaarivaiheen lopussa ja pitoisuus laskee ovulaation jälkeen. Estrogeenin määrä vähenee heti synnytyksen jälkeen ja vaihdevuosien aikana. Estradiolitason laskun on päätelty olevan kytköksissä mielialanheilahteluihin: moni nainen on ärtyisä, itkuinen tai muuten apea ennen kuukautisia. Samanlaisia oireita saattaa esiintyä vaihdevuosien alkaessa ja synnytyksen jälkeen (synnytyksen jälkeinen masennus tai "baby blues").
Puberteetti ja estrogeenit.
Estrogeenituotannon alkaminen murrosiässä aiheuttaa tytöille valkovuodon, kuukautiskierron ja naisellisten muotojen kehittymisen. Estrogeeni on tärkein maitorauhasen tiehyitä kasvattava hormoni, eli se aiheuttaa rintojen kasvua yhdessä muiden hormonien kanssa. Estrogeeni aiheuttaa murrosiässä myös kohdun kasvua ja emättimen limakalvon muutoksia.
Häpykarvoituksen kasvamisen ja seksuaalisen mielenkiinnon heräämisen aiheuttavat tytölle naishormonien lisäksi mieshormonit eli androgeenit, joita naisen elimistö tuottaa kymmenen kertaa miehen elimistöä vähemmän. Estrogeeneillä on myös arveltu olevan osansa luulevyjen luutumisessa ja pituuskasvun päättymisessä. Esimerkiksi jos kasvuikäinen lapsi saisi jostakin ulkopuolista estrogeenia suuren annoksen ja usein, aiheuttaisi se luulevyjen nopean luutumisen ja kasvun ennenaikaisen päättymisen. Jos lapsi joutuu käyttämään estrogeenihormonivalmisteita esimerkiksi viivästyneen puberteetin hoitoon, tulisikin olla tarkkana estrogeenien annostelussa. Aikainen puberteetti yleensä hieman laskee tyttöjen kasvuennustetta aikaisen estrogeenituotannon lisääntymisen takia.
Estrogeeniä matkivaa bisfenoli A:ta voi erittyä muovisista juomapulloista, milloin yhdiste toimii ksenoestrogeeninä.
Esimerkiksi soijan kasviestrogeenit eivät vaikuta miehiin naishormonien tavoin.
Elintapojen vaikutus elimistön estrogeenipitoisuuteen.
Alkoholin käyttäminen lisää naisen elimistön estrogeenipitoisuutta riippumatta siitä, onko kyse elimistön itse tuottamista estrogeeneistä vai ehkäisypillereissä käytetystä puolisynteettisestä etinyyliestradiolista.
Historiaa.
Synteettinen dietyylistilbestroli (DES) kehitettiin 1930-luvulla ehkäisemään naisten keskenmenoja. Ainetta käytettiin runsaasti neljän vuosikymmenen ajan, kunnes sen vakavat haittavaikutukset huomattiin. Raskauden aikana tapahtuva dietyylistilbestrolin käyttö saattaa aiheuttaa jälkeläisissä sukuelinten epämuodostumia, syöpää ja lisääntymishäiriöitä.