tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Keminsaame

Keminsaame on kuollut saamelaiskieli, jota puhuttiin Kemin Lapissa, nykyisen Suomen Lapin keski- ja eteläosissa. Sitä kirjoitettiin latinalaisilla kirjaimilla. Käytännössä keskisen Kemin Lapin eri lapinkylissä oli kehittynyt omanlaisiaan murteita, joten keminsaame on kattonimitys Inarin eteläpuolisille kuolleille saamelaismurteille eikä varsinaisesti mikään yhtenäinen kieli. 
Keminsaame sammui eri alueilla 1700- ja 1800-lukujen aikana. Jacob Fellmanin vieraillessa Sompiossa vuonna 1825 hän kertoi "joidenkin vanhempien ihmisten käyttävän lappia [keminsaamea] keskenään" muttei enää nuorempien. Viimeisiä yksittäisiä puhujia löytyi vielä 1890-luvulla. Muutamia keminsaamen kielellä laulettuja joikuja on säilynyt. Vuonna 1829 Fellman julkaisi pienen keminsaamenkielisen sanaston. Myös lukuisia ruotsiksi käännettyjä keminsaamenkielisiä runoja on säilynyt. Säilyneiden kielinäytteiden avulla on päätelty keminsaamen kuuluneen itäsaamelaisiin kieliin yhdessä inarinsaamen, koltansaamen, akkalansaamen, kiltinänsaamen ja turjansaamen kanssa, mutta muodostaneen oman haaransa itäsaamelaisissa kielissä. Keminsaame oli ilmeisesti läheistä sukua inarinsaamelle. Eräiden arvioiden mukaan Sodankylän ja Savukosken seuduilla on esimerkiksi paikannimistä pääteltävissä viitisensataa sanaa keminsaamen kieltä, ja sitä on pyritty rekonstruoimaan inarinsaamen avulla.
Kielinäyte.
Isä meidän -rukous keminsaameksi:
Äätj miin, ki lak täivest.&lt;br&gt; Paisse läos tu nammat.&lt;br&gt; Alda pootos tu väldegodde.&lt;br&gt; Läos tu taattot nou täivest, ku ädnamest.&lt;br&gt; Adde miji täb päiv miin juokpäiv laip.&lt;br&gt; Ja adde miji miin suddoit addagas, nou ku miieg addep miin velvolidäme.&lt;br&gt; Ja ale sääte miin kjäusaussi.&lt;br&gt; Mutto tjouta miin pahast.&lt;br&gt; Tälle tu li väldegodde, vuöjme ja kudne ijankaikisest.&lt;br&gt; Amen.
Suomen kansantasavalta

Suomen kansantasavalta (hallituksen julistuksessa ja avunannon ja ystävyyden sopimuksessa Suomen Kansanvaltainen Tasavalta) oli Neuvostoliiton talvisodassa miehittämilleen alueille perustama sosialistinen nukkevaltio. Valtion toteuttamista varten Neuvostoliitto perusti Suomen Kansanhallituksen eli niin sanotun Terijoen hallituksen.
Historia.
Moskovan radio ilmoitti, että kansantasavalta on perustettu 1. joulukuuta 1939 Terijoella. Suomalaiset kuitenkin vasta vetäytyivät sieltä tuona päivänä, eikä perustamispaikkaa siksi pidetä todennäköisenä. 
Kansantasavalta teki Moskovassa 2. joulukuuta Neuvostoliiton kanssa avunannon ja ystävyyden sopimuksen, jossa muun muassa sovittiin osan Neuvosto-Karjalasta liittämisestä kansantasavaltaan ja osan Karjalankannaksesta Neuvostoliittoon, Hangon niemimaan vuokraamisesta ja Suomenlahden ulkosaarien myymisestä Neuvostoliitolle. Suomessa pelättiin, että hankkeen onnistuessa Suomen uusi kansantasavalta saisi valtiomuodon, joka ”muistuttaa jossain määrin” Mongolian kansantasavaltaa.
Suomen kansantasavallan päämiehenä toimi Terijoen hallituksen puheenjohtaja ja ulkoasiainministeri Otto Wille Kuusinen 12. maaliskuuta 1940 asti. Pääosa Suomen rauhansopimuksella luovuttamista alueista yhdistettiin pian sen jälkeen Karjalan autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan kanssa Karjalais-suomalaiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi. Kuusinen nimitettiin kyseisen neuvostotasavallan presidentiksi ja Terijoen hallituksen entinen Karjalan asiain ministeri Paavo Prokkonen pääministeriksi.
Terijoen hallituksen ja Neuvostoliiton temppu vieraannutti Suomen kommunistit Neuvostoliitosta, koska siltä puuttui kansan tuki.
Markkinahäiriö

Markkinahäiriö () on taloustieteessä tilanne, jossa markkinat eivät allokoi tai tuota tehokkaasti hyödykkeitä. Se määritellään ei-Pareto-optimaalisena tasapainona, jossa jonkun toimijan asemaa ei voi parantaa muiden kärsimättä. Yleisemmin markkinahäiriö tarkoittaa tilannetta, jossa yksilöiden oman edun tavoittelu johtaa yhteiskunnan kannalta tehottomaan lopputulokseen. Monet julkisen vallan toimet tähtäävät markkinahäiriöihin puuttumiseen.
Käsitteen markkinahäiriöstä on ensimmäistä kertaa esittänyt viktoriaanisen ajan filosofi Henry Sidgwick.
Yleistä.
Taloustieteilijät käyttävät erilaisia malleja tällaisten tilanteiden kuvaamiseen. Kaksi markkinahäiriöiden pääsyytä ovat:
Näitä ongelmia voidaan yrittää ratkoa muun muassa sääntelyllä tai muuten valtion puuttumisella. Toisinaan on mahdollista perustaa markkinat sinne mistä ne puuttuvat.
Markkinahäiriöiden tutkimus.
Taloustieteen valtavirran tutkimuksesta huomattava osa liittyy markkinahäiriöiden tutkimukseen. Kaikki taloustieteilijät eivät kuitenkaan ole hyväksy markkinahäiriötä käsitteenä. Niin sanottua laissez-faire -näkemystä kannattavat, lähinnä itävaltalaisen taloustieteen edustajat sekä libertaarit, eivät halua lisätä valtion roolia tai valtion sääntelevän markkinoiden toimintaa. Marxilaiset puolestaan tyypillisesti uskovat, että yksilöllinen tuotantovälineiden omistus on ongelma itsessään ja että talouden resurssit pitäisi jakaa muutoin kuin markkinamekanismin kautta. Heidän näkemyksensä siis poikkeaa markkinahäiriön käsitteestä, koska he pitävät kaikkea markkinoiden toimintaa huonona.
Markkinoiden epäoptimaalinen rakenne.
Epäoptimaalinen markkinarakenne on muun muassa seuraavissa tapauksissa:
Luonnollisen monopolin tapauksessa yrityksellä on pitkällä aikavälillä laskevat keskimääräiset kustannukset. Tällöin monopoli ei ole välttämättä epäoptimaalinen.
Haittojen ja hyötyjen sisäistämättä jättäminen.
Ongelma liittyy haittojen tai hyötyjen sisäistämiseen esimerkiksi seuraavissa tapauksissa:
Villi Pohjola (televisiosarja)

Villi Pohjola ("Northern Exposure") on yhdysvaltalainen draamakomediallinen televisiosarja. Sitä tuotettiin vuosina 1990–1995 kuusi kautta ja yhteensä 110 jaksoa.
Sarjaa kerrotaan newyorkilaisen lääkärin, Joel Fleischmanin (Rob Morrow) näkökulmasta. Hän joutuu työskentelemään kuvitteellisessa Cicelyn pikkukaupungissa Alaskassa neljän vuoden ajan maksaakseen opintovelkansa takaisin. Sarja keskittyi alun perin Fleischmanin urbaanin ajatusmaailman ja paikallisen rennon kyläyhteisön yhteentörmäykseen, mutta painopiste siirtyi sarjan kehittymisen myötä henkilöhahmoihin yleisesti.
Sarjan jatkuvat unijaksot ja vahva kuvallisuus muistuttavat lapsille sopivaa versiota "Twin Peaksistä", joka jopa kuvattiin samaisella alueella.
Sarja esitettiin Suomessa alun perin 1990-luvun alkupuolelta vuoteen 1996 ja jälleen uusintana vuosina 2000 ja 2008–2010.
Tuotanto ja vastaanotto.
"Villi Pohjola" oli ensimmäisen viiden tuotantokautensa aikana melko suosittu Yhdysvalloissa, mutta sen katsojaluvut romahtivat kuudennella ja viimeisellä tuotantokaudella, kun CBS päätti antaa sen esityspaikan maanantai-illasta uudelle "Chicagon lääkärit" -sarjalle ja siirsi "Villin Pohjolan" keskiviikon myöhäisiltaan. Siirron jälkeen sarja menetti viikossa noin neljänneksen katsojistaan ja CBS päätti lopettaa sarjan tuottamisen kauden jälkeen.
Sarjaa ei kuvattu Alaskassa, vaan pääosin Roslynin pikkukaupungissa, Washingtonin osavaltiossa.
Kolmas maailmansota

Kolmas maailmansota on hypoteettinen tulevaisuuden maailmansota, jota supervallat käyvät mahdollisesti joukkotuhoasein, kuten ydinasein, biologisin asein tai kemiallisin asein.
Taustaa.
Kaksi ensimmäistä maailmansotaa käytiin vuosien 1914 ja 1945 välillä. Toista maailmansotaa seurasi supervaltojen eli Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton vastakkainasettelun aika eli kylmä sota, jonka uskottiin olevan 1900-luvun jälkipuolella suurin maailmanrauhaa uhkaava tapahtuma. Kylmän sodan pelättiin usein kärjistyvän lähes koko ihmiskunnan tuhoutumiseen tai sivilisaation romahtamiseen. Toisaalta keskusteltiin myös mahdollisuudesta, että täydellisen tuhon välttääkseen supervallat saattaisivat pitäytyä yhteenotossaan tavanomaisten aseiden käytössä.
Korean sodan syttyminen kesäkuussa 1950 aiheutti etenkin Länsi-Euroopassa pelkoa uudesta maailmansodasta. Pohjois-Korean hyökkäyksen Etelä-Koreaan uskottiin yleisesti olevan ensimmäinen askel kommunistien maailmanlaajuisessa hyökkäyksessä. Varsinkin Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa pelättiin loppuvuonna 1950 ja alkuvuonna 1951 Neuvostoliiton hyökkäystä länteen, kun Yhdysvaltain voimat oli sidottu Kaukoitään.
Toisen maailmansodan jälkeen on koettu useita tilanteita, joissa on ollut ydinsodan syttymisen vaara suurvaltojen välille. Kuuban ohjuskriisin yhteydessä vuonna 1962 kolmannen maailmansodan uhkaa pidettiin todellisena. Vääriä hälytyksiä ydinhyökkäyksestä on annettu yli 20 kertaa, ja ne ovat joskus johtaneet ydinasevastaiskun valmisteluun Yhdysvaltain tai Neuvostoliiton/Venäjän puolella. Väärän hälytyksen syynä on ollut inhimillinen tai tekninen virhe.
Kylmän sodan päätyttyä 1990-luvun taitteessa kolmannen maailmansodan uhkan katsottiin vähentyneen. Maailmanpoliittinen tilanne on 2010-luvulla jälleen kiristynyt. Uudeksi suurvallaksi on noussut Kiina, jonka suhteet Yhdysvaltoihin ovat kylmentyneet. Tämä on johtanut asevarustelun kiihtymiseen ja uusiin maailmansotaspekulaatioihin.
Skenaarioita.
Tähänastisista maailmansodista toinen alkoi tarkoituksellisesti ja toinen kriisistä, joka muuttui hallitsemattomaksi. "Time"-lehden mukaan kolmas maailmansotakin voisi alkaa joko jostain yksittäisestä kahden sotalaivan välisestä kohtaamisesta, tai se voisi eskaloitua hitaasti. Sota voisi ulottua myös kybersodankäyntiin ja avaruussodankäyntiin, ja siinä voitaisiin käyttää uudenlaisia ja edistyneitä teknologioita, kuten tekoälyä ja sotarobotteja.
Kun fyysikko Albert Einsteinilta kysyttiin, millä aseilla kolmas maailmansota käydään, hän vastasi ettei ole varma, mutta sanoi neljännen maailmansodan käytävän kepeillä ja kivillä.
Hiukkasfysiikka

Hiukkasfysiikka on fysiikan osa-alue, joka tutkii aineen ja säteilyn hienorakennetta ja niiden välisiä vuorovaikutuksia. Sitä kutsutaan myös suurenergiafysiikaksi, koska monet alkeishiukkaset eivät esiinny normaaleissa olosuhteissa. Niitä voidaan kuitenkin keinotekoisesti luoda ja tutkia hiukkaskiihdyttimillä.
Kokeellinen hiukkasfysiikka.
Hiukkasfysiikan tärkeimmät tutkimuskeskukset ovat:
Teoreettinen hiukkasfysiikka.
Hiukkasfysiikan teoreettinen käsittely rakentuu kvanttimekaniikan ja suppean suhteellisuusteorian pohjalle. Perustyökaluna on kvanttikenttäteoria, josta eri vuorovaikutuksille on rakennettu omat versionsa. Kvanttikenttäteoriassa ainetta kuvataan fermionikentillä ja niiden välisiä vuorovaikutuksia välittävät bosonit.
Tyypillisin laskentamenetelmä on niin sanottu häiriöteoria, missä kunkin prosessin amplitudi lasketaan Feynmanin graafien avulla tuotetusta sarjakehitelmästä. Mitä useampia solmuja graafissa on, sitä pienempi on kyseisen graafin merkitys. Häiriöteorian laskut tuottavat hyvän arvion hiukkasreaktion todennäköisyydelle, jos vuorovaikutuksen kytkentävakio on pieni. Näin on sähkömagneettisissa ja heikoissa vuorovaikutuksissa. Vahvan vuorovaikutuksen osalta häiriöteoriaa voi käyttää suurilla energioilla, jotka vastaavat pientä etäisyyttä, mutta pienillä energioilla sarja hajaantuu eikä sitä voi käyttää.
Kirjallisuutta.
Yliopiston oppikirjoja:
Yleistajuista kirjallisuutta:
Speksi

Speksi on interaktiivista musiikki- ja tanssinumeroilla höystettyä opiskelijateatteria. Speksit ovat juurtuneet osaksi korkeakoulujen kulttuuritarjontaa.
Historiaa.
Speksin juuret juontuvat 1500-luvun Uppsalaan, jossa ylioppilaille opetettiin latinaa teatterin avulla. Näytelmät perustuivat klassisiin teemoihin, ja silloisesta opiskelijoiden sukupuolijakaumasta johtuen näyttelijät olivat kaikki miehiä. He esittivät niin historian suurmiehiä kuin hemaisevia kaunottariakin (mistä perinteestä jotkut pitävät vieläkin kiinni). Seuraavien 300 vuoden kuluessa ruotsalainen speksi sai nykyisen muotonsa. Perinne elää Ruotsissa voimakkaana, ja nykyään lähes jokaisella opiskelijainstanssilla on oma speksinsä.
Suomeen speksin toivat ensimmäisenä 1930-luvulla teekkarit, jotka esittivät speksejä osana tempauksia. Sittemmin tämä perinne hiipui ja heräsi uudelleen vasta 1990-luvun alussa. Pisin katkeamaton speksiperinne Suomessa on Helsingin yliopiston ruotsinkielisten lääketieteen opiskelijoiden Thoraxilla, joka on esittänyt speksejä 1950-luvulta lähtien. 1980-luvun lopulla ja 1990-luvulla speksiperinne laajeni osaksi yliopistojen ja korkeakoulujen opiskelijakulttuuria ympäri Suomea. Suurin osa speksiryhmistä tuottaa näytelmän joka vuosi.
Omstart!
Speksissä yleisö voi ottaa osaa esitykseen huutamalla lavalle "Omstart!". Tämän lisäksi on mahdollista huutaa varsinaisen omstart-huudon perään tarkentavia ideoita siitä, mitä haluaisi näyttämöllä tapahtuvan, esimerkiksi "Omstart, enemmän naurua!". Tällöin speksin interaktiivista traditiota kunnioittava speksiteatteri reagoi huutoon ottamalla äskeiset tapahtumat uudestaan niitä jotenkin varioiden, tarkempien ideoiden tapauksessa uusia ideoita mahdollisuuksien mukaan toteuttaen. Jotta katsoja saa haluamansa ja esiintyjät voivat huomioida hänen toiveensa, tulee omstart-huudon olla selkeä, lyhyt ja ytimekäs. Lisäksi näyttelijöiden repliikkien päälle menevä huuto ei todennäköisesti tule huomioiduksi.
Lisäksi yleisö voi osoittaa suosiotaan onnistuneille suorituksille kuten lauluille, erityisille nokkeluuksille tai näyttäville sisääntuloille huutamalla toistuvasti pelkästään "Omstart! Omstart!". Nämä omstartit ovat erityisesti musiikkinumeroiden tapauksissa yleensä etukäteen suunniteltuja ja saattavat toisinaan olla olennainen osa näytelmää.
Omstart-huudon tulisi olla jotakin toteuttamiskelpoista ja vain kerran huudettua. Hyvää tai huonoa omstartia ei voida määritellä, vaan kyse on mielipiteistä. Eri speksiryhmien innokkuus toteuttaa omstarteja vaihtelee paljon.
Luettelo Suomen speksiteattereista.
"Lähde:" 
Lisäksi opiskelijateatteria tekevät esimerkiksi OMS-teatteri (Otaniemen Teekkarispeksin alumnit) ja Pseudo (Tampereen yliopiston lääketieteen opiskelijat), mutta näitä ei mielletä spekseiksi, sillä niissä ei ole käytössä Omstart-huutoa ja improvisaatiota.
Teini

Teini tarkoittaa nykykielessä murrosikäistä nuorta tai yleisemmin nuorta ihmistä. Aiemmin teini on tarkoittanut suomen kielessä opiskelijaa, ylempää koulua käyvää nuorukaista tai oppikoulun yläluokkien oppilasta. 
Nykyinen "teini"-sanan käyttö perustuu suureksi osaksi kansanetymologiaan, jonka mukaan sana olisi lainaa 1900-luvun puolivälissä Yhdysvalloissa käyttöön otetusta "teenager"-sanasta, joka on johdettu lukujen 13–19 englanninkielisestä loppuosasta "-teen" ("thirteen, fourteen" jne.) tarkoittamaan vastaavaa ikäkautta. Oikeasti suomen "teini"-sanalla ei alkuaan ole ollut mitään tekemistä näiden englannin kielen sanojen kanssa, mutta tuo kansanetymologia on johtanut siihen, että suomen sana "teini" usein käytännössä tarkoittaa englannin sanan "teen" tapaan täsmälleen 13–19-vuotiaita nuoria.
Sanan alkuperä.
Kreikan kieli.
Kreikan sanasta "diakonos" ’palvelija’ (ks. diakoni) periytyy ruotsin kieleen sana "djäkne". Tästä on johdettu suomeen käännös "teini". Mikael Agricolan tiedetään käyttäneen teini-sanaa jo 1500-luvulla tarkoittaen sillä apupappia.
1800-luvulla nuoret rahoittivat opintonsa kerjäämällä rahaa (ns. teinirahat) esittämällä teinilauluja. Teini-sana aloitti uuden kukoistuksen vuonna 1944, jolloin perustettiin Suomen Teiniliitto. Teiniliiton ja lyseoiden/lukioiden teinikuntien kulta-aikaa olivat 1960- ja 1970-luvut, mutta tämän jälkeen opiskelijatoiminnan epäpolitisoituminen marginalisoi ne.
Germaaniset vastineet.
Suomen kielen "teini"-sanaa ei ole alun perin johdettu englannin "teen"-sanasta, vaikka se sopisi siihen tarkoitukseltaan hyvin. Tämä merkitys on paljon uudempi kuin suomen kielen "teini". Se pohjaa germaanisten kielten tapaan ilmaista luvut 13–19 omalla erityisellä päätteellään. 1900-luvun alussa amerikkalaiset mainostajat alkoivat kohdella vastaavia ikäluokkia omana erityisenä kuluttajaryhmänään, jonka nimityksenä oli aluksi "teenybopper" ja sittemmin, noin vuosisadan puolivälistä lähtien "teenager". Tämä käsite lainautui myöhemmin ruotsin kieleen muodossa "tonårig" ja vihdoin suomeen, jossa jo vanhastaan käytössä ollut sana sai nyt hieman uudenlaisen merkityksen.
Viime vuosina arkipäiväiseen käyttöön yleistynyt "teini-ikä" vastaa siis jotakuinkin 13–19-vuotiaita, kun taas vanhastaan "teini" on Suomessa ollut noin 16–22-vuotiaiden opiskelijoiden nimitys.
The 69 Eyes

 
The 69 Eyes on vuonna 1989 Helsingissä perustettu rock-yhtye. Sen musiikkityyliin liitetään usein määritelmät sleaze rock ja goottirock. 
Yhtyeen vuonna 2004 julkaistu "Devils"-levy sijoittui ensimmäisellä myyntiviikollaan Suomen albumilistan ensimmäiseksi, kuten 69 Eyesin kaksi aiempaa albumiakin ja myöhempi "Angels". Yhtyeen albumeista "Blessed Be", "Paris Kills", "Framed In Blood", "Devils" ja "Angels" ovat myyneet Suomessa kultalevyyn oikeuttavan määrän, "Paris Kills" ja "Devils" myös platinaa. Singleistä kultalevymyyntiin ovat yltäneet "Gothic Girl" ja "Dance D'amour". Kultaa myi myös DVD "Helsinki Vampires".
The 69 Eyesin levy-yhtiö on Nuclear Blast. Yhtye on menestynyt Suomen lisäksi myös ulkomailla, esimerkiksi vuonna 2005 The 69 Eyes -yhtyeellä oli lähes 100 esiintymiskertaa 15 eri maassa.
The 69 Eyes teki ensimmäisen kiertueensa Yhdysvalloissa maaliskuussa 2006. Tämän jälkeen yhtye levytti uuden albumin "Angels", joka ilmestyi 28. helmikuuta 2007. Samana päivänä julkaistiin myös "Angels"-erikoispainos, jonka mukana tullut DVD sisältää Perfect Skin -musiikkivideon, viisi live-esitystä (Whisky a Go Go:sta) sekä On The Route 69 -kuvakoosteen.
Vuonna 2007 The 69 Eyes soitti 125 keikkaa ympäri maailmaa.
5. marraskuuta 2008 The 69 Eyes julkaisi kokoelmaboksin "Goth'n'Roll", joka sisältää kaksi albumia yhtyeen myöhäisemmältä aikakaudelta; albumit "Blessed Be" ja "Paris Kills" ovat remasteroituja ja sisältävät lisäkappaleita. Kolmas levy "Goth'n'Roll Archives" sisältää ennen julkaisematonta materiaalia, miksauksia ja livenauhoituksia, kuten demoversion kappaleesta "Gothic Girl" vuodelta 1998. Kokoelman neljäs levy on DVD "Helsinki Vampires", joka sisältää livenauhoituksen yhtyeen Tavastia Klubin keikalta ja lisämateriaalia.
Yhtye julkaisi yhdeksännen albuminsa "Back in Blood 28. elokuuta 2009". Levyltä julkaistiin 8. heinäkuuta single "Dead Girls are Easy".
The 69 Eyesin kymmenes studioalbumi julkaistiin 28. syyskuuta 2012. Levyn nimi on sen järjestysnumero roomalaisittain eli "X". Syyskuussa 2012 lanseerattiin viini, joka kantaa nimeä The 69 Eyes RED.
Yhtye julkaisi 22. huhtikuuta 2016 yhdennentoista studioalbuminsa, joka on nimeltään "Universal Monsters". Vuosi 2019 on The 69 Eyesille juhlavuosi, sillä yhtye perustettiin vuonna 1989, joten perustamisesta tulee kuluneeksi 30 vuotta. Vuoden 2019 syyskuussa bändiltä julkaistiin uusi levy West End. Levy on yhtyeen kahdestoista studioalbumi ja se julkaistiin 13.9.2019.
Yhtyeestä julkaistiin Timo Kalevi Forssin kirjoittama kirja 31. elokuuta 2023. Äänikirjan lukee yhtyeen laulaja Jyrki 69.
Taustaa.
The 69 Eyesin basisti Archzie kuului 1980-luvun ensimmäisellä puoliskolla seinäjokelaiseen Syyskuu-yhtyeeseen. Rami Kuusisen ja Kimmo Miettisen levy-yhtiö Kumibeat julkaisi tuolloin Syyskuulta singlen "Susi"/"Dracula" ja albumin "Sator".
Julkaisut.
Studioalbumit
Oikeustiede

Oikeustiede (juridiikka) on tiede, jonka tehtävänä on oikeusjärjestyksen sisällön tutkiminen ja sen systematisointi eli oikeudellisen informaation jäsentäminen hallittavaan muotoon. Tämän lisäksi oikeustieteen tehtävänä on tuottaa tulkintasuosituksia oikeudellisiin ongelmiin. Näihin tulkintasuosituksiin on puolestaan mahdollista vedota "sallittuina oikeuslähteinä" tuomioistuimissa. 
Muun tieteellisen tutkimuksen tavoin myös oikeustieteellinen tutkimus perustuu teoreettisesti yleisen filosofian perustutkimukseen. Oikeusfilosofian tutkimuskohteet ovat monin osin samat kuin esimerkiksi moraalifilosofian. Oikeustiedettä ei kuitenkaan voida pitää yhteiskuntatieteenä, sillä se tarkastelee oikeusjärjestystä normikokonaisuutena eikä yhteiskunnallisena ilmiönä.
Käytännöllisellä, pragmaattisella tasolla oikeustiede jaetaan perinteisesti
Yksityisoikeuteen liittyviä oikeustieteen tutkimuskohteita ovat muun muassa varallisuusoikeus, kauppaoikeus, perhe- ja jäämistöoikeus, kansainvälinen yksityisoikeus ja työoikeus. Julkisoikeuteen liittyviä ovat esimerkiksi valtiosääntöoikeus, hallinto-oikeus ja finanssioikeus. Myös rikos- ja prosessioikeus voidaan systematisoida osaksi julkisoikeutta.
Lisäksi usein puhutaan oikeuden yleistieteistä, joissa oikeutta tarkastellaan muiden tieteenalojen tarjoamien välineiden avulla. Tällaisia ovat esimerkiksi kriminologia, oikeuden ja sukupuolen tutkimus, oikeusfilosofia, oikeushistoria, oikeussosiologia sekä oikeustaloustiede.
Oikeustiedettä opiskelleet voivat toimia monenlaisissa tehtävissä. Yleisiä ammattinimikkeitä ovat muun muassa juristi, asianajaja, hallintojohtaja, palvelupäällikkö ja henkilöstöpäällikkö. Suurin osa on töissä yrityksissä tai valtiolla.
Tee se itse

Tee se itse -ohje (joskus käytetään lyhennettä DIY sanoista "do it yourself") on informatiivinen, usein lyhyt kuvaus jonkun asian suorittamiseksi tai rakentamiseksi itse. "Tee se itse" tarkoittaa sananmukaisesti asian tai esineen tekemistä omatoimisesti. Ohje on yleensä tarkoitettu maallikoille, ja siitä on jätetty pois yksityiskohtia, jotka ovat tarpeellisia vain ammattilaisille. Tee se itse -ohjeessa on usein paljon kuvia ja selityksiä, jotka helpottavat aiheeseen perehtymistä.
Tee se itse -ohje sisältää usein listan tarvikkeista, joita tarvitaan jonkin asian suorittamiseksi ja rakentamiseksi. Rakennusohje vaatii tekijältään sorminäppäryyttä ja hoksaavaisuutta. Ohje on pyritty tekemään mahdollisimman yksinkertaiseksi, ja siinä on vältetty käyttämästä vaikeita ammattilaisille suunnattuja sanoja. Ohje on suunnattu henkilölle, joka ensimmäistä kertaa tekee asiaa.
Tee se itse -konseptilla voidaan korvata esimerkiksi jokin teollisesti valmistettu tuote tai menetelmä ja sen sijaan käyttää omia tarvikkeita ja itse kehiteltyjä menetelmiä. Termillä voidaan myös ilmaista se, että jokin tuote ostetaan kyllä kaupasta, mutta eri osaset yhdistellään myöhemmin itse. DIY-periaatteella ei välttämättä pyritä säästämään kustannuksissa, vaan toiminta voi olla harrastusluonteista ja pyrkimystä yksilöllisiin ratkaisuihin.
2030

2030 (MMXXX) on tuleva normaalivuosi, jonka alkamis- ja päättymispäivä on tiistai. Se on 2030-luvun ensimmäinen vuosi.
Olav Kyrre

Olav Kyrre (O"lav III Haraldsson Kyrre"); (n.1050–1093) oli Norjan kuningas vuosina 1067–1093.
Hän oli Norjan kuningas Harald Ankaran ja Tora Torbergsdotterin poika.
Olav seurasi isäänsä valloitusretkelle Englantiin vuonna 1066. Olav ei kuitenkaan osallistunut Stamford Bridgen taisteluun, jossa Harald kaatui. Olav onnistui pakenemaan Norjaan, missä hänestä tuli vanhemman veljensä Maunu Haraldinpojan kanssahallitsija. Olav sai vastuulleen valtakunnan itäosan. Maunu kuoli vuonna 1069, josta lähtien Olav hallitsi yksin aina kuolemaansa saakka. 
Olav solmi rauhan Vilhelm Valloittajan kanssa, joka vuonna 1066 oli voittanut Englannin viimeisen anglosaksisen kuninkaan Harald Godwininpojan sekä Harald Ankaran ja valloittanut koko Englannin. Olav teki myös rauhan Tanskan kuningas Sven Estridinpojan kanssa, jota sekä Harald että hänen veljenpoikansa Maunu Hyvä olivat vuosien ajan kiivaasti vastustaneet. Sen jälkeen Olav avioitui Svenin tyttären Ingeridin kanssa. 
Olavin kuninkuuden aikana Norja eli suhteellisen rauhallista aikaa ja kristinusko levisi tasaisesti. Koko 27 vuotta kestäneen valtakautensa aikana hän ei taistellut yhtäkään sotaa. Saagojen mukaan Olav oli sävyisä eikä lainkaan sotaisa, minkä vuoksi hän sai lempinimen "kyrre" ('rauhaisa'). Englanninkieliset lähteet kertovat Olavin oppineen lukemaan – luultavasti ensimmäisenä Norjan kuninkaista – ja osallistuneen jumalanpalveluksiin. Olav loi hyvät suhteet sekä paaviin että pohjoisen kirkon johtoon Bremenissä, ja saagaperinteen mukaan hänen toimintansa loi perustan Bergenin ja Nidarosin piispanistuimille. Olavin sanotaan myös aloittaneen Nidarosin tuomiokirkon ja Bergenin kirkon rakennustyöt. Lisäksi saagat pitävät Olavia Bergenin kaupungin perustajana. 
Norjan ensimmäinen maanlaki ("Gulatingsloven") laadittiin luultavasti Olavin ollessa kuninkaana. Saagojen mukaan Olav kaksinkertaisti kuninkaan vartiokaartin eli "hirdin" koon, mikä voi kuvastaa kuninkaan vallan kasvua. Hänellä ei ollut lapsia puolisonsa Ingeridin kanssa, mutta kuningas Maunu Paljassääri oli Olavin avioton poika nimeltä tuntemattoman jalkavaimon kanssa.
Binäärijärjestelmä

Binäärijärjestelmä, binaarijärjestelmä eli 2-järjestelmä on kantalukujärjestelmä, jonka kantaluku on kaksi. Toisin sanoen siinä on käytössä vain kaksi eri merkkiä lukujen esittämiseen. Tyypillisesti käytetyt symbolit ovat 0 ja 1. Binäärijärjestelmän toteuttaminen elektronisilla piireillä on suoraviivaista, ja tästä syystä muun muassa käytännössä kaikki nykyiset tietokoneet perustuvat siihen. Prosessoreissa ja muissa digitaalipiireissä nolla ja yksi esitetään usein kahtena eri jännitetasona.
Yleisessä kymmenjärjestelmässä on binäärijärjestelmästä poiketen käytössä kymmenen eri numeroa, eli symbolit 0:sta 9:ään. Kaikkien ykköstä suurempien lukujen binääriesitys vaatii siten enemmän merkkejä kuin vastaava esitys kymmenjärjestelmässä. Esimerkiksi luku 2 on binääriesityksenä ”10” ja luku 6 on ”110”. Luvun 999 esittämiseen binäärijärjestelmässä tarvitaan kymmenen binäärinumeroa (eli "bittiä"): ”1111100111”.
Esimerkiksi luvun 6 binääriesitys on kahden potensseiksi aukikirjoitettuna seuraava: formula_1. Laskutoimitukset tapahtuvat kuten kymmenjärjestelmässä. Täytyy vain muistaa, että esimerkiksi formula_2 (eikä 2).
Binäärilukujen pituuden vuoksi niiden kanssa paljon tekemisissä olevat ihmiset käyttävät usein tiiviimpää oktaali- tai heksadesimaali-merkintää. Muunnos binääristä oktaali- tai heksadesimaaliluvuksi on helppoa: binääriluvut ryhmitellään oikealta alkaen kolmen (oktaali) tai neljän (heksadesimaali) bitin ryhmiin, ja kukin ryhmä muutetaan vastaavaksi kahdeksan- tai 16-kantaiseksi luvuksi. Luku voidaan muuttaa desimaalijärjestelmästä binäärijärjestelmään jakamalla aina kahdella niin kauan kun luku on ykköstä suurempi. Kahdella jaon jakojäännös määrittää kyseisen numeron. Binäärilukuja voidaan laskea myös kymmenjärjestelmän avulla myös niin, että kun luku on jaollinen kahdella kasvatetaan toista numeroa, kun luku on jaollinen neljällä kasvatetaan kolmatta numeroa ja niin edelleen.
Mikrotaloustiede

Mikrotaloustiede muodostaa uusklassisen taloustieteen teorian perustan. Se tutkii, miten ihmiset, kotitaloudet ja yritykset tekevät päätöksiä ja allokoivat niukkoja resursseja. Yleensä tarkastelun kohteena on jokin markkinoista, joilla hyödykkeillä käydään kauppaa.
Mikrotaloustiede tarkastelee eri toimijoiden päätöksien vaikutusta hyödykkeiden kysyntään ja tarjontaan. Kysyntä ja tarjonta määräävät hyödykkeiden hinnan, joka taas ohjaa tulevaa tuotantoa. Mikrotaloustiede tarkastelee yksittäisten toimijoiden päätöksiä ja niiden yhteisvaikutusta. Makrotaloustiede taas tarkastelee taloudellisten toimien summaa, yleensä valtion tasolla.
Teoreettisesta näkökulmasta mikrotaloustieteen yhtenä päämääränä on analysoida markkinamekanismeja, jotka asettavat hyödykkeiden suhteelliset hinnat ja allokoivat niukat resurssit eri käyttötarkoitusten välillä. Mikrotaloustiede analysoi markkinahäiriötä, kun markkinat epäonnistuvat tuottamaan tehokkaan tuloksen. Toisaalta se tarkastelee täydellisen kilpailun vaatimia teoreettisia ehtoja. Mikrotaloustieteen tärkeitä tutkimusalueita ovat epäsymmetrisen informaation tilanteet, valinta epävarmuuden vallitessa ja peliteorian taloudelliset sovellukset.
Teorian lähtökohta.
Kysynnän ja tarjonnan teoria olettaa yleensä täydellisen kilpailun markkinat. Tämä tarkoittaa, että markkinoilla on suuri määrä ostajia ja myyjiä ja että yhdelläkään heistä ei ole yksinään merkittävää vaikutusta hintoihin. Todellisuudessa tällainen tilanne vallitsee harvoin. Tällöin tarkastellaan epätäydellisen kilpailun tilanteita. Teoria toimii kuitenkin hyvin yksinkertaisissa tilanteissa.
Taloustieteen valtavirta perustuu uusklassiseen teoriapohjaan. Se ei oleta lähtökohtaisesti, että markkinat ovat parempi kuin jokin muu sosiaalisen järjestäytymisen muoto. Itse asiassa suuri osa analyysista on keskittynyt tarkastelemaan tilanteita, joissa markkinahäiriöt johtavat resurssien allokaatioon, joka on jollakin kriteerillä tarkasteltuna epäoptimaalinen. Näissä tapauksissa tutkimuksen tavoitteena on löytää toimintamuoto, joka vähentää tuhlausta. Näitä ovat esimerkiksi valtion suora kontrolli tai epäsuora säätely, joka ohjaa markkinoilla toimijat käyttäytymään sosiaalisen hyvinvoinnin mukaisesti. Jos on mahdollista, voidaan luoda markkinat sinne mistä ne aikaisemmin puuttuivat, jotta saavutetaan tehokkaampi ratkaisu.
Ihmisten kysynnän hyödykkeille ajatellaan yleensä olevan hyödynmaksimoinnin tulos. Tämän tulkitaan siten, että ottaen huomioon resurssirajoitteet ja kysynnän määrän ja hinnan riippuvuus, kuluttaja tekee valinnan, joka tekee hänet onnellisimmaksi. Vastaavasti yritysten oletetaan maksimoivan toimintansa voittoa.
Soveltava mikrotaloustiede.
Mikrotaloustieteellistä analyysia sovelletaan monille erikoisaloille.
Luettelo Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijoista

Tämä on luettelo Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijoista. Vuotta 911 edeltävät hallitsijat löytyvät sivulta luettelo frankkien kuninkaista.
Keskiajalla Saksan kuningas sai keisarin tittelin vasta paavin kruunauksella Roomassa. Matkan raskauden ja jopa vaarallisuuden vuoksi läheskään kaikki hallitsijat eivät hakeneet kruunausta, vaan jäivät Saksan kuninkaiksi. Vuonna 1508 Maksimilian I ilmoitti ottavansa ”valitun keisarin” tittelin, kun hän ei onnistunut matkustaa kruunattavaksi Roomaan. Hänen seuraajansa Kaarle V oli viimeinen Roomassa kruunattu keisari. Tämän jälkeen valtakunnan hallitsijat käyttivät vaaliruhtinaiden myöntämää ”valitun keisarin” titteliä ilman kruunausta Roomassa.
Luettelo keisareista.
Keisarit ennen Otto Suurta.
Unruochingin dynastia (915–924).
Lännessä ei ollut keisaria vuodesta 924 vuoteen 962.
Kubitti

Kubitti ( eli "quantum bit" ’kvanttibitti’) on kvanttitietokoneen bitti.
Kubitti on kahden kvanttitilan lineaarinen superpositio. Tämä erottaa sen normaalista, digitaalisesta bitistä, joka on diskreetti ja voi saada vain arvot 0 tai 1. Tilat on yleensä merkitty kvanttimekaniikan bra-ket-merkintätavan mukaisesti formula_1 ja formula_2. Yleinen superpositiotila voidaan tällöin esittää muodossa
formula_3
Kubitin tärkeä ominaisuus, joka erottaa sen normaalista bitistä, on kuitenkin tilojen lomittuminen monien kubittien välillä. Tämä mahdollistaa sen, että sarja kubitteja voi ilmaista samaan aikaan superposition useista binääriluvuista.
Kubitit voidaan yhdistää kubittirekisteriksi, ja kvanttitietokone toimii manipuloimalla näitä rekistereitä.
Kubitin tila-avaruus eli sen mahdollisten tilojen joukko voidaan kuvata geometrisesti Blochin pallolla.
Termin alkuperä.
Kubitin käsitettä sovelsi ensimmäisenä Stephen Wiesner vuonna 1983 ehdotuksessaan kvanttirahalle, jota hän yritti julkaista yli vuosikymmenen. Myöhemmin englanninkielisen termin "qubit" otti käyttöön Benjamin Schumacher, joka kertoo saaneensa inspiraation William Woottersilta.
Muunnelmia.
Kutritti on ternäärijärjestelmän vastine kubitille.
Aiheesta muualla.
Kubitin toteuttamistapoja on useita:
Tavu (tietotekniikka)

Tavu () on tietotekniikassa käytettävä mittayksikkö sellaiselle tallennuskapasiteetille, joka on riippumaton tallennetun datan tyypistä. Tavua kerrannaisineen käytetään ilmoittamaan tietokoneen keskusmuistin tai massamuistin tallennuskapasiteetin määrä. Tavu on pienin tietokoneen muistiosoitteella suoraan osoitettava yksikkö. Se on myös yleinen tietotyyppi ohjelmointikielissä.
Tavun koko on "de facto" kahdeksan bittiä. IEC standardissa IEC 80000-13:2008 käytäntö on myös kirjattu.
Aiemmissa tietokonejärjestelmien arkkitehtuureissa käytettiin myös kuuden, seitsemän, yhdeksän, kymmenen ja kahdentoista bitin tavuja. IBM S/360 vaikutti tavun standardoimiseen kahdeksaksi bitiksi.
Epäselvyyksien ehkäisemiseksi kahdeksan bitin tavusta käytetään muun muassa tietoliikenteessä nimeä oktetti (lyh. o). Termi "puolitavu" () tarkoittaa nimensä mukaisesti puolikasta tavua eli käytännössä neljän bitin jonoa.
Kahdeksan bitin tavuun voidaan tallentaa kokonaisluku väliltä 0–255 (28 arvoa). Tavun sisällön merkitys voidaan tulkita usealla tavalla, esimerkiksi yhtenä kirjaimena tietyssä merkistössä. Tavun sisältö ilmoitetaan usein heksadesimaalijärjestelmässä.
Tavu lyhennetään tyypillisesti t (vain suomenkielinen lyhenne), mutta toinen yleinen ja täysin pätevä tapa, myös suomenkielisessä tekstissä, on kansainvälinen tavun yksikkö B (varsin usein käytetään virheellisesti lyhennettä b, joka on bitin lyhenne). 
Englanniksi tavua kutsutaan nimellä "byte", joka on muunnos sanasta (). Puolitavu sen sijaan on englanniksi "nibble" (). Suomessa termiksi on muodostunut "tavu" lähinnä siksi, että kahdesta tai useammasta "tavusta" muodostuu – tietokoneen tyypistä riippuen – "sana" (). 
Tavun monikerrat.
Tavun monikertoina ei tulisi käyttää SI-järjestelmän mukaisia kymmenkantaisia kerrannaisyksiköitä kuten kilo-, mega- ja giga-, vaan binäärijärjestelmän mukaisia kahden potensseja kibi-, mebi-, gibi- ja niin edelleen, koska ne ovat yksiselitteisiä.
Binäärikantaisten yksiköiden lyhenteet ovat Ki, Mi, Gi ja niin edelleen. "Kibitavu" ("KiB") on 210 = 1 024 tavua, "mebitavu" ("MiB") 220 = 1 048 576 tavua ja "gibitavu" ("GiB") 230 = 1 073 741 824 tavua. Binäärikerrannaisyksiköt sisältyvät IEC:n vuonna 1998 hyväksymään standardiin.
Eri kerrannaisyksiköitä käytetään laajasti sekaisin: yleensä tietokoneiden keskusmuistin kapasiteetti ilmoitetaan kahden potensseina sekä kiintolevyjen kapasiteetti ja tiedonsiirron nopeudet kymmenen potensseina, mutta tästäkin säännöstä on paljon poikkeuksia. Lisäksi kilotavusta käytetään tavallisesti lyhennettä "k".
Uusien binääripohjaisten monikertojen lyhenteiden käyttö ei ole levinnyt laajalle.
JEDEC-standardissa on lisäys käytössä olevan käytännön dokumentoimiseksi.
Lisäksi eräissä tapauksissa jälkiliite "B" on jätetty pois ja käytetään vain lyhenteitä "K", "M" ja "G".
Ihmisen toiminta

Ihmisen toiminta on monenlaisen selittämisen kohteena. Psykologia tutkii yksilön toimintaa, kun taloustiede tutkii lähinnä ryhmiä. Sosiologia keskittyy molempiin.
Psykologia.
Psykologia on yrittänyt tulkita yksittäisten ihmisten toimintaa. Kuten taloustieteissä, ei psykologiassakaan voida järjestää tieteellisiä eristettyjä kokeita. Tällaisissa kokeissa ihmiseen kohdistuva tarkkailu usein saa hänet toimimaan eri tavoilla kuin yleensä. 
Tieteenfilosofia.
Georg Henrik von Wright toi ihmisten toiminnan selittämisen muodollisen logiikan piiriin. Hän lähti syllogistisesta näkökulmasta ja hänen mukaansa ihmisten toiminta oli perusteltavissa apriorisesti haetun tavoitteen perusteella, eikä toiminnan ja lopputuloksen välille tarvita kausaalista lakia. Esimerkiksi:
Avoin välityspalvelin

Avoin välityspalvelin ( tai "public proxy", joskus myös "open proxy") on välityspalvelimena toimiva tietokone, joka hyväksyy kaikkien internetin käyttäjien pyyntöjä.
Esimerkiksi verkkoalueeseen esimerkki.org kuuluva avoin sähköpostipalvelin välittää myös sellaisia sähköpostiviestejä eteenpäin, jotka tulevat verkkoalueen esimerkki.org ulkopuolelta ja joiden "kohdeosoite ei kuulu" verkkoalueeseen esimerkki.org. 
Avoin välityspalvelin on myös vaikkapa WWW-proxy, joka vastaanottaa pyyntöjä mistä päin hyvänsä maailmaa ilman käyttäjätunnistusta. Useimpia tällaisia välityspalvelimia ei ole tarkoitettu avoimiksi, vaan ne on konfiguroitu virheellisesti.
Avoimia välityspalvelimia käytetään esimerkiksi roskapostin välittämiseen.
Mark Helprin

Mark Helprin (s. 28. kesäkuuta 1947) on yhdysvaltalainen romaanikirjailija ja journalisti, joka on palkittu lukuisilla palkinnoilla viime vuosikymmenten aikana. Helprin tunnetaan mielikuvituksellisista tarinoistaan, monikerroksisista rakenteista romaaneissaan ja rikkaasta sanankäytöstään.
Hänen tunnetuimpia menestysromaanejaan ovat "A Winter's Tale" (Eva Siikarlan suomennos "Talvinen tarina", Tammi), "Memoirs from Antproof Case", "A Soldier of the Great War", novelleja: "Ellis Island and Other Stories", "A Dove of the East and Other Stories" sekä lastenkirjatrilogia: "Swan Lake", "A City in Winter" ja "The Veil of Snows".
Helprin valmistui Harvard Collegesta ja jatkoi opintojaan Oxfordin, Princetonin ja Columbian yliopistoissa. Hän on palvellut brittiläisillä kauppalaivoilla ja Israelin maa- ja ilmavoimissa.
Vuonna 2007 Helprin kirjoitti The New York Timesiin Vieraskynä-kirjoituksen, jossa hän vastusti tekijänoikeuksien laukeamista ajan myötä.
Osman I

Osman I (osmaniksi عُثمَان, ʿUthmān; k. noin 1324) oli Osmanien valtakunnan ensimmäinen hallitsija. Osmanista tiedetään vain vähän varmaa, mutta hänestä on runsaasti myyttisiä tarinoita. Todennäköisesti osmanli-heimo tuli Anatoliaan Manzikertin taistelua (1071) seuranneen turkkilaisen muuttoaallon mukana. Historioitsijat katsovat, että ennen vuotta 1300 Osman oli yksi monista turkkilaisista heimopäälliköistä "(bey)", jotka liikkuivat "gazi"-sotureineen Sakaryassa. Se oli lähellä Konstantinopolia sijainnut maakunta, missä Osman 1310-luvulla onnistui valtaamaan Bysantille kuuluneita maita. Niistä tärkein oli Bursan kaupunki (1326), jonka jälkeen tai sitä ennen Osmanin arvellaan kuolleen. Osmania seurasi hallitsijana hänen poikansa Orhan I (1326–1359).
Osmanin menestyksen arvellaan perustuneen siihen, että hän solmi liittosuhteita eri tahoilta ahdistettuun maanviljelysväestöön. Lyötyään Bysantin joukot ja vallattuaan Nikeian kaupungin (nyk. Izmit) vuonna 1301, Osman nousi turkkilaisheimojen päällikkökunnan johtajaksi ja myös hyvään onneen turvautuen torjui mongolien ja Bysantin vastahyökkäykset. Osmanien historiallisuuden varmentaa hänen nimeään kantava hopeakolikko, joka osoittaa hänen julistautuneen hallitsijaksi. Vuodelta 1324 oleva dokumentti vahvistaa, että hänen isänsä oli Ertuğrul. Useimmat muut Osmania koskevat dokumentit ovat aikaisintaan 1400-luvulta ja epäluotettavia.
Osmanivaltakunnan myytit tekivät 1500-luvulla Osman I:stä myös islamin profeetta Muhammedin sukulaisen naimakaupan kautta. Myytin tarkoitus oli perustella sulttaani Selim I:n (1512–1520) oikeutta kalifin arvoon. Vastaavasti sukutauluja luotiin osoittamaan Osmanin polveutumisen Bysantin hallitsijoista. Historian lähteet tukevat käsitystä Osmanin vaatimattomista lähtökohdista yhtenä nomadipäälliköistä, jotka sotivat Bysantin ja seldzukkien valtakuntien välimaastossa. 
Osmanien valtakunta sai nimensä osmanli-heimon ja Osman I:n mukaan. Osman I:stä alkanut Osmanien hallitsijasuku hallitsi valtakuntaa yli 600 vuotta, kunnes sulttaanien valta lakkautettiin Turkissa vuonna 1922.
Paukkumaissi

Paukkumaissi on suomalainen lastenmusiikkiyhtye. Sen debyyttialbumi "Paukkumaissi" voitti Emma-palkinnon vuoden 2006 lastenlevynä, ja myös "Popkornitorni" oli Emma-ehdokkaana samassa kategoriassa kaksi vuotta myöhemmin.
Diskografia.
Paukkumaissi esiintyy myös "Ipanapan talvilaulut" -albumilla.
Atomimassa

Atomimassasta puhutaan, kun käsitellään yksittäisten atomien massoja. Atomimassan yksikkönä käytetään atomimassayksikköä, jonka tunnus on u tai amu. 1 u on määritelty olevan kahdestoistaosa hiili-isotoopin 12C massasta (1,992646547·10−26 kg) eli 1,660539040·10−27 kg. 12C:n atomimassa on siten 12,0 u.
Avogadron vakio NA ja mooli on määritelty siten, että mooli ainetta, jonka atomimassa on 1 u, painaa 1 gramman. Siten 1 u on lukuarvoltaan sama kuin 1 g/mol eli "moolimassa".
Molekyyleille määritellään vastaavasti molekyylimassa.
Lähes aina puhuttaessa jonkin alkuaineen atomimassasta, käytetään todellisuudessa suhteellista atomipainoa (tunnus Ar). Suhteellinen atomipaino on alkuaineen luonnossa esiintyvän isotooppiseoksen erimassaisten atomien atomipainojen pitoisuuksilla painotettu keskiarvo. Suhteellinen atomipaino ei varsinaisesti ole luonnonvakio, vaan riippuu materiaalin fysikaalisesta tai kemiallisesta historiasta.
Suhteellisen atomipainon taulukoituja arvoja on julkaistu tieteellisessä kirjallisuudessa aina F. W. Clarken vuonna 1882 tekemistä mittauksista saakka. Nykyään IUPAC julkaisee nämä joka toinen vuosi. Eräiden alkuaineiden atomipainoille on myös määritetty epätarkkuutta ilmaisevat virherajat. Ensimmäisenä virherajan sai rikki vuonna 1951 ja vuoteen 2007 mennessä niitä oli annettu 18 alkuaineelle. Vuoden 2009 julkaisusta alkaen joidenkin alkuaineiden atomipainolle on käytetty yksittäisen lukuarvon sijasta vaihteluväliä [a; b], jos alkuaineen E luonnossa esiintyvien isotooppien seoksen atomipainolle pätee a ≤ Ar(E) ≤ b.
Alkuaineet, joiden virallinen atomipaino on vaihteluväli, on lueteltu seuraavassa taulukossa. IUPAC on myös määritellyt näille ns. konventionaalisen atomipainon, jota voidaan käyttää esimerkiksi kaupallisiin tarkoituksiin tai tuntemattomalle näytteelle, silloin kun tarkkuudella ei ole merkitystä.
Esimerkiksi se, että argonin atomipaino on [39,792; 39,963], tarkoittaa, että minkä tahansa maapallolta löytyvän argonnäytteen mitatun atomipainon tulisi osua tälle välille. Jos atomipaino ei ole vaihteluväli, epätarkkuus voidaan ilmoittaa viimeistä desimaalia käyttäen. Esimerkiksi iridiumin suhteellinen atomipaino 192,217(2) tarkoittaa sitä, että minkä tahansa luonnosta löytyvän näytteen atomipaino osuisi välille 192,215–192,219.
Keinotekoisesti valmistetuille radioaktiivisille alkuaineille ei ole määritelty standardia atomipainoa, koska niitä ei löydy (ainakaan hyvin vähäistä suurempia määriä) luonnosta. Näille ilmoitetaan taulukoissa usein atomipainon sijasta pysyvimmän isotoopin massaluku, tyypillisesti sulkumerkkien tai hakasulkujen sisällä. Esimerkiksi plutoniumin pitkäikäisin isotooppi on 244Pu, joten atomipainoksi merkitään (244) tai [244]. Raskaimmat alkuaineet, joille on annettu standardi atomipaino ovat torium, protaktinium ja uraani.
Melaniemi

Melaniemi () on Vaasan kaupungissa Huutoniemen suuralueella sijaitseva osa-alue, joka muodostaa Vaasan 30. kaupunginosan. Matkaa Vaasan keskustaan on noin viisi kilometriä. Melaniemen länsiosassa sijaitsee Aaltopuisto ja Vaasan keskussairaalan psykiatrinen yksikkö.
Melaniemi on Teeriniemen kaltaista aluetta, jossa yleisin asumismuoto on rivitalo. Melaniemen itäpuoli koostuu lähinnä omakotitaloista. Aaltopuiston talot on rakennettu jo 1940-luvulla Strömbergin työntekijöiden asunnoiksi, mutta muuten Melaniemi on pääosin peräisin 1980-luvulta. Vaasan kaupunki osti metsät Strömberg Oy:ltä ja myi ne omakotitonteiksi. Melaniemen länsiosassa Aaltopuiston ympärille kehittynyt kerros- ja rivitaloalue on vielä uudempaa. 
Alueella on edelleen paljon luonnonvaraista metsää ja hyvät ulkoilumahdollisuudet. 
Kaupunginosan itäosasta on käytössä myös nimitys Itä-Melaniemi.
Väestö.
Vuonna 2013 Melaniemen alueella oli 1 886 asukasta.
Melaniemen asukkaista äidinkielenään suomea puhui 82,0 %, ruotsia 9,0 % ja muita kieliä 9,0 % vuonna 2015. Alueen työvoimasta oli opiskelijoita 14,1 % ja työttömiä 11,2 % vuonna 2013.
Valtiosääntöoikeus

Valtiosääntöoikeus on oikeudenala, joka tutkii valtiosääntöä eli niiden keskeisten oikeussääntöjen kokonaisuutta, jotka sääntelevät perusoikeuksia, ylimpien valtioelinten toimintaa ja niiden valitsemista sekä valtion aluetta ja kansalaisuutta. Nykyisin valtiosääntöoikeus tutkii myös Euroopan integraation ja kansainvälisen yhteistyön vaikutuksia valtiosääntöön. Valtiosääntöoikeus on osa julkisoikeutta.
E.W. Böckenförden mukaan valtiosääntöoikeuden erottaa muista oikeudenaloista neljä keskeistä erityispiirrettä:
Messierin luettelo

Messierin luettelo on 110 syvän taivaan kohdetta käsittävä luettelo, jonka laati ranskalainen tähtitieteilijä Charles Messier 1700-luvulla. Luettelo julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1774. Se sisältää lähinnä näennäisen sumumaisia kohteita, kuten avoimia ja pallomaisia tähtijoukkoja, galakseja ja kaasusumuja. Se on yhä tähtitieteen harrastajien suosiossa. "Messiermaratonilla" tarkoitetaan kaikkien 110 kohteen havaitsemista yhdessä yössä.
Messierin varsinainen tehtävä oli etsiä komeettoja, mutta hän turhautui löytäessään sumumaisia kohteita, jotka muistuttivat komeettoja, mutta eivät niitä kuitenkaan olleet. Näistä kohteista hän muodosti luettelon, joka tunnetaan nykyisellä nimellään. Luettelon ensimmäinen versio sisälsi vain kohteet M1–M45. Valmis luettelo julkaistiin 1781. Vuonna 1967 luetteloon lisättiin vielä M110. Useat kohteista tunnetaan yhä Messierin numeron mukaan, mikäli niille ei ole syntynyt erityistä omaa nimeä.
Messierin luetteloon pujahti myös muutamia virheitä. Ursan kirja "Messierin luettelo" tuntee viisi virhettä, kuten M40, M73 ja M102.
Nimen oikeaoppinen kirjoitusasu on "Messier'n luettelo" (lausutaan [messieen]), mutta tässäkin artikkelissa käytetty nimi on hyvin vakiintunut suomenkieliseen kirjallisuuteen. Usein Messier lyhennetään pelkäksi M-kirjaimeksi kohteen nimessä. Messierin luettelosta puuttuu useita kohtalaisen kirkkaita avaruuden kohteita, näitä on koottu esim. Caldwellin luetteloon. Näistä monet ovat eteläisen tähtitaivaan kohteita, eivätkä ne siis näy Suomessa.
Messierin luettelon kohteet tyypeittäin.
Osassa kohteista luokitus voi olla häilyvä.
Avoimet tähtijoukot
Pallomaiset tähtijoukot
Kaasusumut
Kaasusumun ja avoimen tähtijoukon yhdistelmät
Planetaariset sumut
Supernovajäänteet
Elliptiset galaksit
Kierteisgalaksit
Epäsäännölliset galaksit
Kaksoistähdet
Asterismit
Katso myös.
Maija Perho

Maija Riitta Perho (e. "Perho-Santala", s. 29. toukokuuta 1948 Ypäjä) on suomalainen poliitikko, joka on toiminut kokoomuksen kansanedustajana 1991–2007 sekä sosiaali- ja terveysministerinä 1999–2003. Hän oli ehdokkaana myös vuoden 2007 eduskuntavaaleissa, mutta ei tullut valituksi. Perho toimi kokoomuksen puoluesihteerinä 1995–1999.
Perho kirjoitti ylioppilaaksi 1967 ja valmistui valtiotieteiden maisteriksi 1974. Valmistuttuaan hän työskenteli Turun kaupungin terveyskeskuksessa 1975–1979 ja Turun kaupunginkanslian suunnitteluosastolla 1979–1985 suunnittelusihteerin tehtävissä. Perho toimi Turun kaupungin sosiaalikeskuksessa sosiaalitoimenjohtajana vuosina 1985–2000.
Maija Perhon isä, agronomi Heikki Perho oli kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1975−1991.
Kaarina Dromberg

Ritva Kaarina Dromberg (o.s. Hakula, s. 22. toukokuuta 1942 Elimäki) on suomalainen kokoomuksen entinen kansanedustaja. Hän oli eduskunnassa vuosina 1983–2007 ja toimi kulttuuriministerinä 2002–2003. Hän oli mukana luomassa eduskunnan naisverkostoa.
Dromberg kirjoitti ylioppilaaksi Kouvolan tyttölyseosta vuonna 1963 ja valmistui ylioppilasmerkonomiksi Kouvolan kauppaoppilaitoksesta vuonna 1965. Valmistuttuaan hän työskenteli kirjeenvaihtajan tehtävissä Fordilla 1965–1978 ja markkinointisihteerinä 1979–1983. Naimisiin hän meni vuonna 1964 pankinjohtaja Jarl Ingmar Drombergin kanssa. Heillä on kaksi tytärtä.
Dromberg toimi Lipposen toisen hallituksen kulttuuriministerinä 2002–2003. Vantaan kaupunginvaltuustossa Dromberg istui vuosina 1981–2004, joista valtuuston puheenjohtajana vuosina 1995–2002.
Dromberg toimii muun muassa Suomen oopperaliiton, Kaupallisen Opetuksen Edistämisliiton sekä Maanpuolustusnaisten Liitto ry:n puheenjohtajana.
Dromberg ei asettunut enää ehdolle vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Hänelle myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi vuonna 2007.
Vaihdannaisuus

Kommutatiivisuus eli vaihdannaisuus on algebrallinen käsite. Se tarkoittaa sitä, että tietyn operaation lopputulos on sama, olivatpa operandit kummassa järjestyksessä tahansa.
Kommutatiivisuus voidaan määritellä seuraavasti: Olkoon formula_1 joukko ja formula_2 ja formula_3 sen alkioita. Operaatio formula_4 on kommutatiivinen, jos kaikilla formula_2 ja formula_3 toteutuu formula_7.
Esimerkkejä kommutatiivisista operaatioista.
Luonnollisten lukujen yhteen- ja kertolasku ovat kommutatiivisia operaatioita, sillä a + b = b + a ja c * d = d * c kaikilla luonnollisilla luvuilla a, b, c ja d.
Määritellään vektorien pistetulo:
Olkoot formula_8 ja formula_9 reaalisia tai kompleksisia vektoreita. Vektorien x ja y pistetulo määritellään seuraavasti:
formula_10
Pistetulon määritelmästä ja kertolaskun kommutatiivisuudesta seuraa että pistetulo on kommutatiivinen:
formula_11
Esimerkkejä ei-kommutatiivisista operaatioista.
Vähennyslasku ja jakolasku eivät ole kommutatiivisia operaatioita, sillä 4−3 ≠ 3−4, ja 8:2 ≠ 2:8.