M/S Viking Grace

M/S Viking Grace on suomalaisen Viking Line -varustamokonsernin matkustaja-autolautta. Laiva rakennettiin Turussa STX Finlandin (nyk. Meyer Turku) Pernon telakalla. "Viking Grace" sijoitettiin M/S "Isabellan" (nyk. M/S "Isabelle X") tilalle Turusta illalla lähtevälle Turku – Långnäs – Tukholma (Stadsgården) ja Tukholmasta (Stadsgården) aamulla lähtevälle Tukholma – Maarianhamina – Turku -reitille. "Viking Gracen" vuonna 2022 aloittanut linjapari on M/S "Viking Glory".
Viking Line ja STX Finland tekivät laivan (telakan projektinumero NB 1376) rakentamisesta aiesopimuksen 25. lokakuuta 2010, ja sopimus astui voimaan 22. joulukuuta 2010. Sopimushinta oli noin 240 miljoonaa euroa, ja laiva toimitettiin tammikuussa 2013. Sopimus sisälsi lisäksi option lisälaivasta. Laivan toteuttaminen vaati 2 600 henkilötyövuotta.
Alus.
Alus on suurista matkustaja-autolautoista kaikkien aikojen ympäristöystävällisin. Laiva käyttää polttoaineenaan nesteytettyä maakaasua (LNG), jonka päästöt ilmaan ovat vähäiset. LNG:n päästöinä ei synny käytännössä lainkaan rikkidioksidia (SO2) eikä pienhiukkasia. Lisäksi typenoksidipäästöt (NOx) vähenevät noin 90 prosenttia ja hiilidioksidipäästöt noin 20 prosenttia verrattuna öljystä jalostetun polttoaineen käyttöön. LNG:n ilmastoystävällisyyttä on sittemmin kyseenalaistettu, sillä LNG:llä käyvät moottorit päästävät ilmoille niin runsaasti ilmastoa voimakkaasti lämmittävää metaania. Lisäksi se käyttää uudenlaista meriliikenteen kaasuöljyä ("marine gas oil", MGO), kunnes LNG-terminaalit saadaan valmiiksi. Tavoitteena on, että kaasua voisi tankata sekä Turusta että Tukholmasta. Alus pystyy yhdellä tankkauksella kulkemaan kahdesta kolmeen päivää. Myös laivan aallonmuodostus ja äänimelu on minimoitu, koska se on suunniteltu kulkemaan saaristossa.
Viking Linen toimitusjohtaja Mikael Backmanin mukaan "Viking Gracessa" oli Itämeren alusten suurimmat näköalaikkunat. Laivan yleiset tilat ovat laidoilla, ja niistä on laajat näkymät ulos.
Roottoripurje.
"Viking Grace" sai suomalaisen Norsepowerin rakentaman roottoripurjeen, jonka oli tarkoitus säästää polttoainetta ja vähentää päästöjä. "Viking Grace" oli maailman ensimmäinen matkustaja-autolautta, joka käytti mekaanista roottoripurjetta. Roottoripurjetta käytettiin ensimmäistä kertaa matkalla Turusta Tukholmaan 12. huhtikuuta 2018.
Roottoripurjetta pyöritetään sähkömoottorilla, joka saa aikaan työntövoimaa Magnuksen ilmiön seurauksena.
Gracen roottoripurje oli 24 metriä korkea ja halkaisijaltaan 4-metrinen tolppa. 
Roottoripurje poistettiin huollon yhteydessä vuonna 2021. 
Viking Gracen reitistä vain tunnin verran vietettiin avomerellä, jolloin roottoripurje pienensi vuosittaista energiankulutusta 231–315 polttoainetonnia vastaavan määrän. Viking Linen mukaan tämä oli marginaalisen pieni määrä.
Hytit.
"Viking Gracen" myötä Viking Line on muuttanut hyttiluokkien nimet perinteisistä kirjain-numerolyhenteistä uusiin kuvailevampiin nimiin. Nimet on muutettu hiljalleen myös muilla Viking Linen aluksilla. Kaikissa hyteissä on WC, suihku ja TV. Invahyttien ja sviittien ovileveys on 89 senttiä, muiden hyttien ovileveys on 64 senttiä.
Suunnittelusta sopimukseen.
Viking Line oli jo pitkään suunnitellut uusia aluksia Turun ja Tukholman väliselle reitille. Reitillä olivat liikennöineet 1980-luvun lopulla rakennetut M/S "Isabella" ja M/S "Amorella".
Viking Line kehitteli Turku–Maarianhamina–Tukholma-reitille kehittyneitä teknillisiä ratkaisuja. Teknisen johtajan Kaj Janssonin mukaan tarkoituksena oli suunnitella nopeita kapearunkoisia aluksia, jotka kulkisivat kevyesti vedessä ja joiden ympäristövaikutukset olisivat vähäiset.
Viking Line neuvotteli jo vuonna 2009 suomalaisen maakaasuyhtiö Gasum Oy:n kanssa LNG:n käyttämisestä uuden aluksen polttoaineena. Silloinen Viking Linen toimitusjohtaja Nils-Erik Eklund sanoi, että LNG oli tulevaisuuden polttoaine laivaliikenteessä ja että Viking Line on tutkinut sitä jo kauan. Vielä vuonna 2009 Eklund ei halunnut kommentoida, tuleeko uusi laiva käyttämään LNG:tä, muun muassa sen hintakehityksen takia. Hän kuitenkin painotti, että LNG tarjoaa huomattavat ympäristöystävälliset edut. LNG:tä varten rakennettaisiin LNG-terminaali Naantaliin tai Turun Pansion sataman alueelle.
Tammikuussa 2010 Mikael Backman kertoi Viking Linen käyvän neuvotteluita yhdeksän telakan kanssa. Tarjouspyyntöihin odotettiin vastauksia kevään aikana. Samassa haastattelussa Backman sanoi Viking Linen päättävän tilauksesta vuoden 2010 aikana. Hän kuitenkin korosti, ettei tarkoituksena ole rakentaa M/S "Amorellan" tyyppistä alusta vaan täysin erilainen ja huomattavasti suurempi. Myös laivojen suurenemisen takia Turun ja Tukholman terminaaleissa tultaisiin tekemään laajennustöitä, jotta ne pystyisivät toimimaan lisääntyneiden matkustajamäärien myötä. Turun terminaalin toista kerrosta laajennettaisiin, matkustajasiltoja nostettaisiin ja satamaan tulisi mahdollisesti uusi pysäköintitalo. Backman myös kertoi Viking Linen valitsevan Turun telakan mielellään, vaikka hinta olisi korkeampi kuin kilpailijamaiden telakoilla. Tosin kilpailijamaiden telakoiden saamat tuet antavat niille etulyöntiaseman hintakilpailussa.
Viking Line tiedotti 3. kesäkuuta 2010, ettei se ollut saanut tyydyttävää tarjousta telakoilta, joille se jätti tarjouspyynnön. Etenkin Turun telakalla tieto otettiin raskaasti, sillä Viking Linellä oli käytännössä kaksi vaihtoehtoa: tilata Turun telakalta tai ei ollenkaan. Arvioiden mukaan Viking Line olisi saanut valtavan imagotappion tilaamalla laivansa ulkomailta. Uusi laivatilaus ei olisi kuitenkaan täyttänyt Turun telakan kapasiteettia sen luovutettua lokakuussa 2010 silloisen viimeisen laivatilauksen, M/S "Allure of the Seasin", mutta olisi kuitenkin pitänyt sen toiminnassa ja alihankkijaverkoston kunnossa. Backmanin mukaan alukset tultaisiin yhä hankkimaan, mutta hän sanoi, ettei ollut tietoa siitä, kuinka pitkälle tilaus lykkääntyisi.
Viking Linen mukaan hinta ei kuitenkaan ollut lähelläkään kohdallaan millään telakoista. Telakoiden olemattoman kysynnän takia toimitushintojen piti olla kohtuullisia, ja valtion tukipaketin piti tasata hintaeroja kaupan osapuolien välillä. Viking Line tarvitsi uutta kalustoa vanhan tilalle, ja varustamoiden välisen kilpailutilanteenkin piti suosia laivatilauksia. Tästä huolimatta tilausta ei tuolloin syntynyt.
Mikael Backman kertoi Viking Linen jättäneen uuden tilauksen STX Finlandille hyväksyttäväksi kesäkuussa 2010. Tuolloin mukana oli vielä kaksi telakkaa neuvotteluissa.
Sopimus laivasta.
Viking Line ja STX Finland tekivät aiesopimuksen 25. lokakuuta 2010 laivan rakentamisesta. Viking Linen mukaan sopimus oli vielä riippuvainen Suomen valtion ympäristötuesta. 26. lokakuuta 2010 Suomen hallituksen lisäbudjettineuvotteluissa ei tehty tukemispäätöstä Viking Linen alustilauksesta. Pääministeri Mari Kiviniemen mukaan tuen antamisvaltuutta jatkettiin vuoden 2011 puolelle, mutta mahdolliset päätökset tehtiin talouspoliittisessa ministerivaliokunnassa. STX Finlandin toimitusjohtaja Juha Heikinheimo kertoi, että aluksen konseptisuunnittelutyötä oli tehty jo pitkään. Hänen mukaansa varsinainen suunnittelutyö alkoi heti sopimuksen varmistuttua. Viking Line kävi myös neuvotteluita Gasumin kanssa kaasun toimittamisesta Turkuun ja Tukholmaan. Laivatilaus oli myös kiinni Gasumin kanssa käytävien neuvotteluiden lopputuloksesta.
21. joulukuuta 2010 Suomen hallituksen raha-asiainvaliokunta puolsi liikenne- ja viestintäministeriön ympäristötukipäätöstä. Viking Linelle myönnettiin 28 miljoonan euron tuki alusten ympäristönsuojelua parantaviin investointeihin eli uuden aluksen rakentamiseen. Tukiohjelma vaati kuitenkin vielä Euroopan unionin komission hyväksyntää sille ja Viking Linen tukihakemukselle. Tuki maksettaisiin Viking Linelle, kun alus on luovutettu sille ja merkitty kauppa-alusluetteloon, kuitenkin aikaisintaan vuonna 2012.
Seuraavana päivänä 22. joulukuuta Viking Line ja STX Finland ilmoittivat laivanrakennussopimuksen astuneen voimaan. Sopimusehtoihin kuului muun muassa ympäristötuen saaminen. Backman kertoi myös Viking Linen käyvän neuvotteluja polttoaineen toimittamiseksi uudelle alukselle kolmen suomalaisyhtiön sekä ruotsalaisen AGA:n kanssa.
Rakentaminen.
Aluksen rungon rakentaminen aloitettiin Turun telakalla 28. syyskuuta 2011, kun Viking Linen toimitusjohtaja Mikael Backman aloitti laivan teräksentuotannon. Aluksen nimestä järjestettiin vuodenvaihteessa 2011–2012 avoin kilpailu, jonka voittajaksi Viking Linen johto valitsi 17. helmikuuta 2012 "Viking Gracen". Yhtiön mukaan nimi edustaa tyyliä, designia ja tunnelmaa. 6. maaliskuuta 2012 tapahtui "Viking Gracen" kölinlasku, jossa aluksen köli laskettiin yhdeksän vuonna 2012 lyödyn kolikon päälle. Kolikot ovat Suomenlinnan juhlasarjaa ja sisältävät koko kolikkosarjan (2 €, 1 €, 50 snt, 20 snt, 10 snt, 5 snt, 2 snt ja 1 snt) sekä Suomenlinnan juhlarahan. Kun runko oli valmis ja alus valmiina vesillelaskuun, kolikot nostettiin ja hitsattiin kiinni aluksen mastoon. 10. toukokuuta 2012 Viking Line ilmoitti, ettei se aio tilata "Viking Gracelle" sisaralusta, joten "Viking Grace" jäänee toistaiseksi uniikiksi yhtiön laivastossa. "Viking Grace" laskettiin vesille Turun telakalla perjantaina 10. elokuuta. Altaan täyttö aloitettiin 10. elokuuta 2012, mutta aluksi vettä laskettiin vain tukipilarien yläpäähän asti ja aluksen vedenpitävyys tarkistettiin. 11. elokuuta 2012 puolenpäivän aikoihin alus siirrettiin varustelulaituriin.
22. ja 23. marraskuuta 2012 välisenä yönä laivalla havaittiin vesivahinko, joka johtui painolastivesiventtiilin pettämisestä. Tämän vuoksi yhteen konehuoneen osastoon pääsi noin metrin korkuinen kerros vettä. Vesi saatiin kuitenkin pumpattua pois aluksesta laivan omien palomiesten havaittua vuodon yöllä, eikä alukselle aiheutunut vaaraa.
Neitsytristeily.
Aluksen neitsytristeily järjestettiin 13.–15. tammikuuta 2013. Viking Line myi risteilylle "all inclusive" -pakettia, joka sisälsi hytin, ruoat, juomat ja erikoisohjelmaa. Ennen risteilyn alkamista järjestettiin laivan kastetilaisuus. Risteily myytiin nopeasti loppuun. Tavallisten asiakkaiden lisäksi risteilylle osallistuivat Viking Linen johtoryhmä ja hallitus sekä kutsuvieraita.
Käyttöhistoria.
"Viking Grace" aloitti risteilyt Turusta Tukholmaan 13. tammikuuta 2013 korvaten "M/S Isabellan", joka puolestaan korvasi telakalle siirtyneen "M/S Amorellan". "Amorella" palasi reitilleen ja "Isabella" myytiin huhtikuussa 2013. Maaliskuussa 2022 "Viking Grace" sai linjaparikseen "Viking Gloryn".
Karilleajo 2020.
21. marraskuuta 2020 "Viking Grace" ajautui karille kovan tuulen vuoksi noin puolen kilometrin päähän Maarianhaminan satamasta. Onnettomuudesta ei aloitettu tutkintaa.