Massachusetts

Massachusetts, virallisesti Massachusettsin yhteisö (), on Yhdys­valtain osa­valtio, joka sijaitsee koillis­rannikolla, Uudeksi-Englanniksi kutsutulla kuusi osavaltiota kattavalla alueella. Yhdys­valtain ensimmäisiin osa­valtioihin kuuluvan Massachusettsin väki­luku on noin 7 miljoonaa suhteellisen pienellä alueella, jonka itä­osassa on kaupunki- ja esi­kaupunki­alueita ja länsi­osassa pää­asiassa maa­seutua. Osa­valtion pää­kaupunki on Boston.
Maantiede.
Sijainti ja maastonmuodot.
Mass­achu­settsia rajaavat pohjoisessa New Hampshire ja Vermont, lännessä New York, etelässä Connecticut ja Rhode Island sekä idässä Atlantin valtameri. Osavaltion kaakkois­osassa on käden­muotoinen niemi Cape Cod. Martha’s Vineyard- ja Nantucketsaaret sijaitsevat Cape Codista etelään.
Mass­achu­setts tunnetaan lempi­nimellä Bay State, "Lahtien osa­valtio". Tällä viitataan itä­rannikon suuriin Mass­achu­setts Bay- ja Cape Cod Bay -lahtiin, joiden rannalle seudun ensimmäiset asutus­keskukset perustettiin.
Näiden lisäksi suuriin lahtiin kuuluu Buzzards Bay etelässä. Muutamat Mass­achu­settsin ja Rhode Islandin välisellä rajalla sijaitsevat kaupungit ovat lahdella nimeltä Narragansett Bay.
Suuria jokia ovat Charles, Connecticut, Hoosic, Housatonic ja Merrimack.
Mass­achu­settsin korkein kohta on Berk­shiren piiri­kunnassa oleva Mount Greylockin huippu.
Etymologia.
Mass­achu­settsin osa­valtion nimi on johdettu alueella asuneen alku­peräis­kansan mass­achu­setien oma­kielisestä nimestä "mass-achu-sets". Heidän kielessään "mass" tarkoittaa suurta, "achu" kukkulaa ja "sets" on sijaintia ilmaiseva pääte. Siten nimi Mass­achu­setts on vapaasti käännettynä ”suuren kukkulan juurella” tai ”suuren kukkulan liepeillä” tai vielä tarkemmin ”kukkulajonon juurella”. Nimeen viittaavat kukkulat ovat Blue Hills -luonnon­puistossa. Erityisesti nimen syntyyn liittynee Great Blue Hill Miltonin ja Cantonin rajamailla Bostonin luoteis­puolella.
Mass­achu­setts Bayn pohjukassa Charles Riverin suulla sijaitseva pää­kaupunki Boston on osavaltion suurin kaupunki. Pää­osa Bostonin suur­kaupunki­alueen miltei 5,8 miljoonasta ihmisestä asuu varsinaisen kaupungin rajojen ulko­puolella esi­kaupunki­alueilla pienehköissä kunnissa (vertaa suomalainen kirkonkylä) ja pikku­kaupungeissa.
Läntinen Mass­achu­setts, erityisesti Berkshiren piirikunta Appa­lakkien juurella osa­valtion länsi­rajalla, on harvaan asuttua maa­seutua. Suurin väestö­tiheys läntisessä Mass­achu­settsissa on pohjoisesta etelään virtaavan Connecticutjoen rantojen alueella, jota kutsutaan Pioneer Valleyksi.
Ilmasto.
Mass­achu­settsin ilmastoon vaikuttavat sijainti valta­meren rannalla ja maaston­muodot. Ilmastollisesti se voidaan jakaa länsi­osaan, keski­osaan ja rannikkoon. Sää on luonteeltaan vaihtelevaa, eivätkä keski­arvot aina kuvaa tyypillisiä olo­suhteita.
Koko vuoden keski­lämpötila on länsi­osassa noin kahdeksan celsiusastetta, keskiosassa 9,5 °C ja rannikolla 10 °C. Korkeus ja kaupunkien lämpö­saareke aiheuttavat tästä suuriakin poikkeamia. Kasvu­kausi kestää lännessä 120–140, keskiosassa 140–160 ja rannikolla 160–200 päivää. Vuoden lämpimin kuukausi on heinä­kuu, jolloin keski­määräinen ylin lämpö­tila Bostonissa on noin 27,4 astetta. Keski­määräinen alin lämpö­tila on siellä pakkasen puolella joulu­kuusta maalis­kuuhun, kylmimmillään tammi­kuussa −5,4 astetta.
Sadetta saadaan keski­määrin tasaisesti ympäri vuoden, noin joka kolmas päivä, eikä alueella ole säännöllistä kuivaa ja sade­kautta. Pitkät kuivat jaksot ovat vaivanneet Mass­achu­settsia vuosina 1964–1966 ja 2001–2002. Sade­määrän pitkä­aikaiset keski­arvot ovat eri asemilla – vuodessa. Vuosittaisesta sateesta tulee lumena rannikon Cape Codissa 500–750, sisä­maassa –.
Luonto ja luonnonsuojelu.
Mass­achu­settsin metsissä elää peuroja, majavia, piisameita, minkkejä, saukkoja, jäniksiä, kettuja, pesu­karhuja ja maa­oravia, joskus myös karhuja ja hirviä. Merkittäviä riista­lintuja ovat röyhelöpyy, villi kalkkuna ja fasaani.
Mass­achu­settsin kansallis­kukka on kanerva­kasveihin kuuluva "Epigaea repens", kansalli­spuu valkojalava "Ulmus americana" ja nimikko­lintu amerikanhömötiainen.
Osavaltion alueella on noin 150 osa­valtion­metsää ja puistoa. Luontoa suojellaan myös 12 varsinaisella luonnonsuojelualueella. Bostonin lähellä on Yhdys­valtojen suurin puu­laji­puisto Arnoldin Arboretum.
Historia.
Nykyisen Mass­achu­settsin alue on ollut asuttuna noin kymmenen­tuhannen vuoden ajan. Ennen eurooppalaisia siellä asui algonkin-kieliä puhuvia intiaaneja. Eurooppalaisten saapuessa heitä oli kymmeniä­tuhansia. Tunnetuimmat intiaani­yhteisöt olivat Mass­achu­sett, Wampanoag, Pennacook, Mahican (Stockbridge), Pocumtuck ja Nipmuck. Eurooppalaisten mukanaan tuomat taudit surmasivat jopa 90 prosenttia alueen intiaani­väestöstä jo 1600-luvun alku­puolella.
Leif Erikssonin kerrotaan käyneen Cape Codin vaiheilla noin vuonna 1003. Toden­näköisesti ranskalaiset ja espanjalaiset kalastajat ovat käyneet rannikolla jo varhain pyytämässä turskaa.
Ensimmäiset eurooppalaiset, jotka saapuivat 1600-luvun alussa Mass­achu­settsiin, olivat varhaisia uudis­raivaajia ja puritaaneiksi kutsuttuja Englannin protestantteja. He saapuivat Pohjois-Amerikkaan paettuaan uskon­vainoja ja etsivät uskonnon­vapautta uudelta mantereelta. Uudis­asukkaat perustivat Plymouthin vuonna 1621 ja Bostonin 1629. Niistä muodostuivat pian alueen tärkeimmät keskukset.
Noin sata­viisikymmentä vuotta myöhemmin Massachusettsista tuli "Vapauden kehto" Bostonin vallankumouksellisille. Kun Bostonissa heitettiin tullista vapautettu tee­lasti mereen, siitä tuli vuonna 1776 Yhdysvaltain vapaussotana tunnettujen ja kolmen­toista siirto­kunnan itsenäisyyteen johtaneiden taistelujen aloitus­paikka.
Yhdys­valtain alkuaikojen isän­maallisista vaikuttajista kaksi maan presidenttiä oli kotoisin Mass­achu­settsista: järjestyksessä toinen presidentti John Adams ja myöhemmin tämän poika kuudes presidentti John Quincy Adams.
1700-luvulla Mass­achu­settsin pää­elinkeino vaihtui maan­viljelys­taloudesta valmistavaan teollisuuteen. Osa­valtion halki virtaavat lukuisat joet tarjosivat energian­lähteen monille kenkä-, huone­kalu- ja vaate­tehtaille. Kun teollisuus levisi halvemman työ­voiman etsinnässä etelää kohti 1800-luvulla, Mass­achu­settsin talous­kehitys kääntyi laskuun. Vasta 1970-luvulla talous alkoi piristyä, kun alueen lukuisista eliitti­yli­opistoista ja -korkea­kouluista valmistuneet perustivat Bostonin lähiöihin korkean teknologian yrityksiä.
Kennedyjen suku on vaikuttanut Mass­achu­settsin politiikassa ja talous­elämässä yli sadan vuoden ajan.
Hallinto ja politiikka.
Mass­achu­settsin lain­säädäntö­valtaa käyttää kaksi­kamarinen osa­valtion parlamentti. Ylä­huoneessa eli senaatissa on 40 jäsentä, ala­huoneessa eli edustajain­kokouksessa on 160 jäsentä. Sekä senaatin että ala­huoneen jäsenet valitaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan.
Ylintä toimeen­pano­valtaa käyttää kuvernööri. Hänet valitaan neljän vuoden kaudelle, sama henkilö voidaan valita uudelleen ilman kausi­rajoituksia.
Mass­achu­setts on jaettu 14 piiri­kuntaan.
Yhdys­valtain osa­valtioista vapaa­mielisimpiin kuuluvaa Mass­achu­settsia pidetään progressiivisen ja liberaalin ajattelun kehtona, ja demo­kraattinen puolue on perinteisesti nauttinut siellä suurta kannatusta. Vuonna 2004 Mass­achu­setts oli ensimmäinen osa­valtio, jossa samaa suku­puolta olevat saivat sekä laillisesti mennä naimisiin keskenään että samat lain suomat oikeudet kuin vastakkaista suku­puolta olevat avio­parit. Mass­achu­setts on myös ensimmäinen Yhdys­valtain osa­valtio, joka sääti kaikille aikuisille pakollisen sairaus­vakuutuksen heinä­kuuhun 2007 mennessä. Osa­valtiossa päätettiin sallia kannabiksen viihde­käyttö vuoden 2016 presidentin­vaalien yhteydessä suoritetussa äänestyksessä.
Talous.
Mass­achu­settsin brutto­kansan­tuote vuonna 2010 oli 379 miljardia dollaria, jolla se oli Yhdys­valtojen osa­valtioista 13. sijalla.
Maa­talouden tärkeimmät tuotteet ovat kasvi­huone- ja taimi­tarha­tuotteet, karpalot, maito­tuotteet, maissi ja omenat. Kalastus on tärkeä talouden osa-alue. New Brad­fordissa tuotetaan puolet koko maan kampa­simpukoista. Mass­achu­settsissa louhitaan kiveä ja kaivetaan savea, soraa ja hiekkaa.
Osa­valtion seitsemän suurinta työllistäjää ovat Bostonissa ja Cam­bridgessa toimivia sairaaloita ja tutkimus­laitoksia.
Mass­achu­settsin sähkö­energiasta tuotetaan 68 prosenttia maa­kaasun ja 11 prosenttia kivi­hiilen avulla, ja 6,2 prosenttia tulee uusiutuvista energian­lähteistä kuten bio­massasta ja vesi­voimasta (2011).
Liikenne.
Mass­achu­settsissa on 26 lento­asemaa. Suurin niistä on Loganin kansainvälinen lentoasema. Osa­valtion 34 satamasta vilkkaimmat ovat Bostonin, Fall Riverin ja New Bed­fordin satamat.
Väestö.
Mass­achu­settsin asukkaasta 83,7 prosenttia on valko­ihoisia. Osuus on hiukan suurempi kuin Yhdys­valloissa keski­määrin, joka oli 77,9 prosenttia vuosina 2010–2012).
Koulutus.
Mass­achu­settsin korkea­koulujen ja yli­opistojen menestys sekä alueen tekno­loginen kehitys jatkuu edelleen. Esimerkiksi Massachusetts Institute of Technology (MIT) ja Harvardin yliopisto ovat aloillaan maailman korkea­koulujen huippuja. Tunnettu Yli­opisto­ranking-luettelo Academic Ranking of World Universities (ARWU) eli Shanghai-ranking sijoitti vuonna 2013 Harvardin ensimmäiseksi ja MIT:n sijalle 4.
Vuoden 2014 4icu-luettelossa kärki­paikkoja pitävät:
Kulttuuri.
Mass­achu­settsin kulttuurin ydin syntyi vanhan maailman perinteiden kohdatessa uuden maailman hengen. Varhaisten puritaanien saarnoihin, päivä­kirjoihin ja runouteen kirjattiin yhdys­valtalaisen kansan­luonteen perusta. Heidän seuraajansa, kuten concordilaiset Ralph Waldo Emerson, Henry David Thoreau ja Louisa May Alcott, aloittivat yhdys­valtalaisen kirjallisuuden.
Mass­achu­setts Film Office tarjoaa vero­helpotuksia suurille Mass­achu­settsissa kuvattaville elo­kuva­projekteille. Se on houkutellut suuria projekteja Holly­woodista Bostonin seudulle ja työllistänyt sitä kautta alan ammattilaisia. Isojen hankkeiden perässä tulee pienempiä elo­kuvan­tekijöitä.
Bostonin maraton on maailman vanhin vuosittainen massa­juoksu­tapahtuma: Se on järjestetty vuodesta 1897.
Ammattilaisurheilu.
Seuraavassa taulukossa on Mass­achu­settsin osa­valtion alueella toimivia, merkittäviä ammattilais­urheilu­joukkueita. Spring­fieldissä on Yhdys­valtojen ammattilais­koripallon Hall of Fame ja Holyokessa lento­pallon Hall of Fame.
Katso myös.
Historiallisia tapahtumia: