Pola

Pola () on Venäjällä Tverin alueella Andreapolin piirissä ja Novgorodin alueella Demjanskin- ja Parfinon piireissä virtaava 267 kilometriä pitkä joki, joka laskee Ilmajärven etelärantaan Sinetskinlahteen.
Joen kulku.
Polan lähteet sijaitsevat Valdain ylängön luoteisrinteillä Tverin alueella Andreapolin piirissä. Se virtaa aluksi kapeana mutkittelevana metsäpurona ja toimii Andreapolin ja Penon piirien rajajokena. Pola ylittää aluerajan Novgorodin puolelle pohjoiseen virtaavana ja kääntyessään kohti koillista, siihen yhtyy etelästä tuleva Marjovka. Pola virtaa ylängön alarinteillä väistäen pohjoisessa sijaitsevat laajat suoalueet. Noin 30 kilometriä myöhemmin siihen yhtyy kaakosta tuleva Štšebereha ja samalla Pola kääntyy kohti pohjoista. Keskijuoksullaan se muodostaa 30–50 metriä syvän jyrkkäreunaisen laakson, jossa on lukuisia koskia. Noin 40 kilometrin päässä se kohtaa Javonin, joka virtaa idästä laskeutuvaa laaksoa kohti länttä. Myös Pola laskeutuu tähän laaksoon Javonin yhtymäkohdassa aivan Demjanskin alapuolella. Aivan Javonin yhtymäkohdan alapuolella Polaan yhtyy suurin sivujoki Polomet. Javon ja Polomet lisäävät Polan vesimäärää huomattavasti. Samalla Polan virtaus heikkenee ja se alkaa meanderoida jokilaaksossaan, joka kaartaa hiljalleen kohti pohjoista. Siellä sen varressa sijaitsee Polan kuntakeskus, jossa joen ylittää rautatie. Polan jälkeen kääntyy joki länteen ja se yhtyy sivuten Lovatin uomaa ennen laskemistaan Ilmajärveen yhteisellä suistoalueella. Polan suuhaarat purkautuvat Sinetskinlahteen, joka aukeaa suistoalueen itä ja koillisrannikolta.
Hydrologiaa.
Polan virtaamat vaihtelevat vuodenaikojen mukaan suuresti. Joki alkaa Valdain ylängöllä, jonne kertyy ympäristöään enemmän lunta. Kevättulvissa virtaa moninkertainen määrä vettä kesän ja syksyn pieniin virtaamiin nähden. Joen keskivirtaama on 63 m³/s. Pola jäätyy marras-joulukuun vaihteessa ja sen jäät lähtevät maalis-huhtikuussa.
Polan valuma-alue.
Yleistä.
Pola kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Olhavanjoen valuma-alueeseen, jonka Polan valuma-alueessa se sijaitsee. Polan valuma-alueen laajuus 7 420 neliökilometriä ja sen pääuoman muodostaa vain joki Pola, joka on 267 kilometriä pitkä.
Hyvin monet Polan sivujoista yhtyvät pääuomaan kaakosta päin. Siellä kohoavat Valdain ylängön rinteet, jotka ovat suhteellisen jyrkät ylängön luoteisreunalla. Pääuomaksi valittu Polan uoma saa alkunsa valuma-alueen eteläosissa.
Pääuoma.
Polan lähteet sijaitsevat Valdain ylängön luoteisrinteillä , mutta kirjallisia tietoja pääuoman lähteestä ei ole. Ehdotettu lähdejärvi on katsottu Internetin karttapalveluista, mutta sielläkään ei siitä ole yksimielisyyttä .
Sivujokia.
Alla olevaan taulukkoon on koottu Polan suurimpia sivu-uomia. Taulukon tiedot on lueteltu taulukon alla ja niitä on eritelty kullekin joelle taulukon oikeassa sarakkeessa.
Lähteet: 1 = luettu Wikipedian suomenkielisestä artikkelista, 2 = luettu kunkin sivu-uoman lähteestä (), 3 = luettu venäjänkielisestä Wikipediasta, 4 = katsottu tai mitattu Internetin karttapalvelusta kuten esimerkiksi Google Maps tai ACME
Järviä.
Polan varrella sijaitsee pieniä järviä. Niitä ovat esimerkiksi Blagi (Благи), Bludenskoje (Блуденское), Desjatki (Десятки), Dubovyje (Дубовые), Žirohlitskoje (Жирохлицкое), Zavaly (Завалы), Indjuk (Индюк), Kamenets (Каменец), Koloušinskoje (Колоушинское), Ljubžir (Любжир), Sereberskoje (Сереберское), Ulištševo (Улищево) ja Tšagodovskoje (Чагодовское). Joen Lovatin kanssa yhteisellä suistoalueelle on kuroutunut suuria järviä. Polan suistoalueella niitä ovat ainakin Sintoje (Ситное) ja Galkinskoje (Галкинское).
Valdain ylängölle on padottu suuria tekojärviä, joilla säännöstellään talven sulamisvesiä kuivemman kauden vesituotantoa varten. Javonin valuma-alueen järviä ovat esimerkiksi Istošenskoje (Истошенское), Mosylinskoje (Мосылинское), Hvošno (Хвошно) ja suuri tekojärvi Vele (Велье). Štšeberehan lähdejärvi on Štšebereha (Щебереха). Sivujoen valuma-alueella sijaitsee myös suuri Seliger.