Surahammarin kunta

Surahammarin kunta () on Västmanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västmanlandiin. Kunnan keskustaajama on Surahammar.
Kunnan maapinta-ala on 343,90 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 10 099 henkeä (31.12.2021).
Surahammar on kasvanut 1500-luvulta peräisin olevan rautaruukin ja sen pohjalta kehittyneen terästehtaan ympärille. Kolbäcksjoen nopeavirtaiseen kohtaan rakennettiin ensimmäinen kruununvasara 1500-luvulla. Vuonna 1637 omistajaksi tuli Axel Oxenstierna, joka laajensi vesivoimalla toiminutta pajaa. Tukholmalainen kultaseppä Erik Adolf Zethelius osti ruukin 1845 ja johdatti sen suuruuden aikaansa. Ruukki tuli kansainvälisesti tunnetuksi vuonna 1866 aloitetusta rautatievaunujen pyörien tuotannosta, ja vielä 1980-luvulla Surahammar tuotti pyörät kaikkiin Ruotsin juniin. Surahammarissa suunniteltu ja valmistettu Ruotsin ensimmäinen sarjatyönä tehty auto vuodelta 1900 on näytteillä ruukkimuseossa.
Toinen entinen ruukki ja nykyinen taajama kunnassa on Virsbo, jonne ensimmäiset hamarit asennettiin 1600-luvun alussa Jakob de la Gardien omistaessa maat. Vuonna 1972 Surahammarin asukkaista lähes 20 prosenttia eli suurempi osuus kuin missään muualla Ruotsissa oli ulkomaalaisia, paljolti suomalaista työväkeä. Terästehdas oli 1970-luvun lopulla lakkautusuhan alla, kunnes silloinen omistaja Asea päätti uudistaa sen uuteen sähköiseen pelkistykseen perustuvaksi. Nykyisin tehtaan omistaa intialainen Tata Steel. Vuonna 1988 suomalainen Outokumpu osti paikkakunnan magneettitehtaan, joka nykyisin toimii nimellä Sura Magnets AB. Virsbon teollisuusperinteitä jatkavat Uponor muoviputkien ja SSAB kalliopulttien valmistajana.
Surahammarin kunnan läpi kulkevat maantiet 66, 233 ja 252. Surahammarin, Ramnäsin ja Virsbon taajamissa on henkilöjunayhteys. Paikallislinja-autolla pääsee Västeråsiin ja Hallstahammariin.
Vuonna 2007 kunnassa oli 19,21 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 5,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Snevringen kihlakuntaan kuuluneista Ramnäsin ja Suran pitäjistä muodostettiin kummastakin oma maalaiskunta, kun vuoden 1862 kunnallislait astuivat voimaan. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Sura jäi ennalleen, mutta Ramnäsiin liitettiin aiempi Västervålan maalaiskunta. Vuonna 1963 Ramnäsin ja Suran maalaiskunnat yhdistettiin Surahammarin maalaiskunnaksi. Västervålan seurakunta liitettiin siitä jo vuonna 1967 osaksi Fagerstan kaupunkia, joka on nykyään osa Fagerstan kuntaa. Vuonna 1971 Surahammarin maalaiskunta muutettiin nykyiseksi Surahammarin kunnaksi ilman rajamuutoksia.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 150 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 11,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 18,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 677 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 14,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 185 871 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 51 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 92,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 788 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Virsbo Station on sittemmin kasvanut yhteen Virsbon taajaman kanssa.
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Surahammarin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.