Lilla Edetin kunta

Lilla Edetin kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan ja Bohusläniin. Kunnan keskustaajama on Lilla Edet.
Kunnan maapinta-ala on 315,64 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 14 509 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 45,61 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 14,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Vuonna 1890 Fuxernan maalaiskuntaan perustettiin Lilla Edetin taajaväkinen yhdyskunta. Se lakkautettiin vuonna 1951, jolloin koko maalaiskunta muutettiin Lilla Edetin kauppalaksi.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Lilla Edetin kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Lilla Edetin kunta yhdistämällä kauppala, Lödösen ja Inlands Torpen maalaiskunnat ja Flunden maalaiskuntaan kuulunut Åsbräckan seurakunta.
Vuoden 2005 alusta lähtien Lilla Edet on laskettu osaksi Suur-Göteborgia, joka on yksi Ruotsin kolmesta suurkaupunkialueesta Suur-Tukholman ja Suur-Malmön ohella. Kunta on jäsenenä Göteborgin alueen kuntainliitossa.
Vaakuna.
Nykyinen vaakuna on entisen Lödösen maalaiskunnan vaakuna. Myös Lilla Edetin kauppalalla oli oma vaakuna.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 513 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 10,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 687 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 185 558 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 48 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Lilla Edetissä vuodesta 1882 toiminut paperitehdas tuottaa pehmopaperia ruotsalaisen Essity-yhtiön omistuksessa. Tehdas kuului vuosina 1969–1977 alankomaalaisen Akzolle, sitten ruotsalaiselle NCB:lle ja vuodesta 1985 SCA:n omistamalle Mölnlyckelle.
Kunnassa toimi 1970-luvun loppuun myös sulfiittisellutehdas ja puuhiomo Göta Bruk AB. Kesäkuussa 1957 sen alueella tapahtui äkillinen maansortuma, jossa tehdas lähes tuhoutui, kolme henkeä sai surmansa ja savinen maamassa tukki Götajoen sortuman kohdalta ja aiheutti jopa kahdeksan metrin korkuisen tulvan. Jokeen sortunut maa-alue oli puolitoista kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 62,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 744 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Lilla Edetin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.