Äyskoski

Äyskoski on Pohjois-Savon Tervossa sijaitseva koski, joka muodostaa Nilakasta Rasvankiin virtaavan noin kolme kilometriä pitkän lasku-uoman alimman koskiosuuden, joka on noin 900 metriä pitkä. Muut lasku-uoman osuudet ovat yläpuoliset Huuhtajankoski (900 metriä) ja Koskilampi (1,4 kilometriä).
Yleistä.
Joskus Äyskoskeen luetaan myös Huuhtalankoski ja Koskenlampi, mutta tässä esityksessä luetaan mukaan vain Koskilammesta Rasvankiin jäävä osuus. Äyskosken niska sijaitsee Koskilammen lounaispäässä ja se on kapeimmillaan noin 30 metriä sillan kohdalla, jossa koski on vuolaimmillaan. Tämä osuus on noin 300 metriä pitkä. Sen alapuolelle on itärantaan rakennettu heittolaitureita kalastajien tarpeisiin. Kosken seuraava pudotus alkaa sen leveimmästä kohdasta, jossa uoma on 125 metriä leveä. Tämä uoman osuus on varsin kivikkoinen ja se kapenee pian alle 50-metriseksi. Kosken ylittää tässä kävelysilta. Sillan alajuoksulla koski levenee ja siinä on kaksi saarta, joista suurempi on nimeltään Koskisaari. Kosken oikealla rannalla on kaivettu neljä peräkkäistä tekolampea. Koski laskee Koskiselkään, joka on Rasvangin luoteeseen työntyvä lahti. Koskenlammen vedenpinta on 101,3 metriä ja Rasvangin 97,9 metriä mpy., joten kosken pudotukseksi tulee 3,4 metriä ja kaltevuus 3,78 metriä kilometrille. Lahden pohjukkaan on rakennettu Äyskosken satama pienveneiden käyttöön. Satamaan tulee veneväylä, jonka syväys on 1,2 metriä.
Virkistysarvoja.
Äyskoskella voi kalastaa koskesta arvokaloja urheilukalastuksen hengessä. Luontaisia saalislajeja ovat taimen, harjus ja siika, mutta siihen on lisäksi istutettu kirjolohta ja taimenta. Sallittuja kalastusmenetelmiä ovat heittokalastus ja perhokalastus. Äyskoski on kokonaisuudessaan ”pyydystä ja vapauta”-aluetta taimenen ja harjuksen osalta. Kalastusta ohjaa joukko rajoituksia eikä se ole kaikkina aikoina edes mahdollista. Kalastusalueeksi on merkitty 1,2 kilometriä koskiuomaa. Alueella on tarjolla myös majoitusta. Kosken alla sijaitsee Äyskosken satama, jonne voi saapua pienveneellä.
Hydrologiaa.
Äyskosken valuma-alueen pinta-ala määritetään Äyskosken niskalta ja se on 2 156,52 neliökilometriä ja sen järvisyys on 17,91 %. Koski sijaitsee puoliksi Nilakan alueella (14.73) ja puoliksi Virmasveden alueella (14.72), jotka vaihtuvat sillan kohdalla . Virtaama-arvoja tunnetaan vuodesta 1896 lähtien. Seuraavassa kerrotaan virtaama-arvot lähempänä nykyaikaa. Keskivirtaamaksi (MQ) on ilmoitettu 18,3 kuutiometriä sekunnissa (m³/s, vuosina 1934–2022 , tai 19,4 m³/s ), keskiylivirtaamaksi (MHQ) 35,9 m³/s ja keskialivirtaamaksi (MNQ) 9,5 m³/s. Virtaama-arvot on mitattu vuosina 1934–2024. Pienin mitattu virtaama (NQ) 4,9 m³/s havaittiin 12.4.2003, ja suurin virtaama (HQ) 50,0 m³/s vastaavasti 23.5.2012.
Historiaa.
Äyskoski on ilmeisesti kuulunut kruunulle ennen vuotta 1578, sillä tuolloin syytettiin Riitlammin Antti Tolosta siitä, että hän oli tunkeutunut kruunun kalavesille ja työntänyt lailliset kalamiehet sieltä pois. Vaikka Äyskoskea ei syytteenluvussa mainita, on se ainoa vaihtoehto valtion kalastamolle näillä seuduin. Koskessa on toiminut vesimylly jo varhain. Vuonna 1882 perustettiin Äyskoskeen vesivoimalla toiminut sahalaitos, jonka toiminta mahdollisesti päättyi vuonna 1900. Äyskoskea ja Huuhtajankoskea kunnostettiin vuonna 1978. Erätuote Oy perusti vuonna 1985 kosken varteen urheilukalastuskeskuksen Lohimaan.
Vuoden 1973 peruskartassa näkyy Äyskosken kulmakunnan maatiloja kosken rannan lähellä. Eri puolella koskea sijaitsevia tila yhdistää Pielaveden ja karttulan välisen maantien silta. Tilojen ympärillä on noin 10 peltopalstaa , mutta vuoden 1991 kartassa niitä on enää viisi. Kosken etelärantaan on perustettu urheilukalastukselle tarkoitettuja vesialtaita sekä majoitustiloja. Kosken ylittäviä siltoja ei vielä ole.
Keväällä 2025 uutisoi YLE, että Tervon kunta aikoo puuttua omistamansa Äyskosken kalastuksen hinnoitteluun käynnistämässään kehittämishankkeessa. Tavoitteena on suuremmat kalastajamäärät ja oheispalveluiden toiminnan turvaaminen.