Kiinan moottoritieverkko

Kiinan moottoritieverkko on Kiinan valtakunnallisen ja maakunnallisen tason moottoritieverkko, joka muodostaa maailman laajimman ja pisimmän moottoritiejärjestelmän. Vuoden 2021 lopulla sen kokonaispituus oli 169 100 kilometriä. Vuoden 2022 lopun avausten jälkeen verkon kokonaispituus on yli 176 000 kilometriä. Lisäksi maassa oli vuoden 2021 lopulla rakenteilla noin 40 000 kilometriä moottoriteitä. Vuonna 2022 aloitettiin uusia projekteja lähemmäs saman verran kuin niitä valmistui, jolloin avatun ja rakenteilla olevan verkon kokonaispituus on reilusti yli 210 000, mahdollisesti lähemmäs 215 000 kilometriä. 
Luvuissa eivät ole mukana kaupunkimoottoritiet, joita ei ole numeroitu, mutta jotka on varustettu vihrein moottoritien kyltein. Kaupunkimoottoriteitä on avattu erityisesti vuoden 2017 jälkeen kymmenissä eri kaupungeissa, joten niiden kokonaispituus vuoden 2022 lopulla on useita tuhansia kilometrejä. 
Kansallinen moottoritieverkko () koostuu seitsemästä Pekingistä lähtevästä säteittäisestä moottoritiestä, 11 pohjois-eteläsuuntaisesta ja 18 itä-länsisuuntaisesta moottoritiestä. Verkko tunnetaan myös nimellä ”71118-verkko” (). Tämän lisäksi jokaisella maakunnalla on oma moottoritiejärjestelmänsä. Vuonna 2022 valtakunnalliseen moottoritieverkkoon lisättiin huomattava määrä uusia yhdysmoottoriteitä sekä 12 ison kaupungin uloimmat kehätiet, mutta vuoden 2013 karttaversioista löytyviä suunnitelmalisäyksiä ja aukkoja ei lisätty. Aiemmasta vuoden 2013 lisäyksestä poiketen vuoden 2022 lisäykset tehtiin huomattavilta osin vasta rakenteilla tai lähivuosina rakenteille tulossa oleviin kohteisiin.
Moottoritiet ovat Kiinassa melko tuore lisäys maan liikenneinfrastruktuuriin. Aiemmin Kiinan kansallisen tieverkon muodostivat pääosin yksikaistaiset valtatiet. Kiinan ensimmäinen moottoritie, Shanghai–Jiading-moottoritie avattiin lokakuussa 1988. Tämä 17,4 kilometrin pituinen moottoritie on nyt osa Shanghain moottoritieverkkoa. 1990-luvulla Kiinassa alettiin massiivisesti parantaa maan tieverkkoa. Vuonna 1999 moottoriteiden pituus ylitti 10 000 kilometriä. Kansalliset valtatiet toimivat nykyisin useimmiten moottoriteiden rinnakkaisteinä.
Historia.
Kiinan moottoritieverkon pituus vuosittain vuoden lopussa 
1980-luvulla tavara- ja matkustajaliikenne Kiinassa kulki enemmän rautateitä kuin teitä pitkin. 1980- ja 1990-luvun vaihteessa liikenne alkoi siirtyä enemmän tieverkolle. Vuonna 1978 rautateillä kulki 54,4 % maan rahdista, kun taas tieverkolla kulki vain 2,8 %. Vuoteen 1997 mennessä tieverkolla kulki jo 13,8 % maan rahdista ja rautatieverkolla enää 34,3 %. Matkustajaliikenteestä 29,9 % kulki tieverkolla ja 53,3 % rautatieverkolla. Liikenteen huomattava siirtyminen rautateiltä maanteille johtui maan nopeasti kasvaneesta moottoritieverkosta ja teiden parantamisesta.
7. kesäkuuta 1984 Kiina alkoi rakentaa ensimmäistä moottoritietään Shenyangin ja Dalianin kaupunkien välille. Tie valmistui vuonna 1989 ja on nykyisin osa pidempää Shenhai-moottoritietä (G15), joka kulkee Liaoningin maakunnan Shenyangista Hainanin saaren Haikouhun. Myöhemmin vuonna 1984 alettiin rakentaa myös Shanghain ja Jiadingin välistä moottoritietä, josta tuli maan ensimmäinen valmistunut moottoritie sen avauduttua 31. lokakuuta 1988.
Vuonna 1992 Kiina julkaisi suunnitelman 5 pohjois-eteläsuuntaisesta ja 7 itä-länsisuuntaisesta moottoritiestä. Pohjois-eteläsuuntaiset tiet numeroitiin G0x0 ja itä-länsisuuntaiset tiet G0x5. Lisäksi verkkoon lisättiin myöhemmin Hainanin saaren kiertävä kehämoottoritie G098 (nykyisin G98).
7918-verkko.
13. tammikuuta 2005 Kiinan liikenneministeri Zhang Chunxian ilmoitti, että maa rakentaa 85 000 kilometrin pituisen moottoritieverkon seuraavan kolmen vuosikymmenen aikana. Moottoritiet yhdistäisivät kaikki maakuntien pääkaupungit ja yli 200 000 asukkaan kaupungit. Suunnitelma nimettiin 7918-verkoksi, joka koostuu 7 Pekingistä lähtevästä säteittäisestä, 9 pohjois-eteläsuuntaisesta ja 18 itä-länsisuuntaisesta valtakunnallisesta moottoritiestä. Lisäksi uuteen kansalliseen moottoritieverkkoon kuului 6 pitkää alueellista kehämoottoritietä, 36 kehämoottoritietä lähinnä maakuntien pääkaupungeissa sekä 39 yhdysmoottoritietä, jotka yhdistävät valtakunnallisia moottoriteitä toisiinsa ja maakuntien pääkaupunkeihin sekä raja-asemiin.
Pekingistä lähtevät moottoritiet numeroitiin numeroalueelta G1-G9, pohjois-eteläsuuntaiset moottoritiet numeroalueelta G11-G89 (parittomat numerot), itä-länsisuuntaiset moottoritiet numeroalueelta G10-G90 (parilliset numerot) ja alueelliset kehämoottoritiet numeroalueelta G90-G99. Kaupunkien kehämoottoritiet numeroitiin muodossa G##0x ja yhdysmoottoritiet muodossa G##1x (kaksi ensimmäistä numeroa päätien numerot). Myös rinnakkaiset moottoritiet G4W ja G15W kuuluivat uuteen suunnitelmaan. Lisäksi maakuntien moottoriteiden numerointia yhtenäistettiin ja otettiin käyttöön uudet teiden numeroimis- ja nimeämiskäytännöt. Aiemmin maakuntien moottoriteiden nimeämiskäytäntö vaihteli huomattavasti ja numerointi oli sekavaa.
Tämä korvasi aiemmat suunnitelmat vuodelta 1992, joihin kuului 5 pohjois-eteläsuuntaista ja 7 itä-länsisuuntaista moottoritietä. Maastoon uusi numerointi kuitenkin merkittiin vasta vuodenvaihteessa 2009-2010.
71118-verkko.
20. kesäkuuta 2013 Kiinan liikenneministeriö julkaisi uuden suunnitelman, joka koostui 7 säteittäisestä, 11 pohjois-eteläsuuntaisesta ja 18 itä-länsisuuntaisesta valtakunnallisesta moottoritiestä. Lisäksi rinnakkaisten moottoriteiden määrä kolminkertaistui, kehäteiden määrä kasvoi hieman yli kymmenellä ja yhdysmoottoriteiden määrä yli kaksinkertaistui. Uuden tieverkon pituudeksi tuli 118 000 kilometriä.
Suunnitelmassa lisättiin myös 118 000 kilometrin verkkoon myös 18 000 kilometriä moottoriteitä, jotka merkittiin myöhemmin rakennettaviksi. Tämä 18 000 kilometriä ei ole mukana lasketussa moottoritieverkon pituudessa. Näin ollen todellinen suunnitellun moottoritieverkon pituus on 130 000 – 135 000 kilometriä, koska virallisissa luvuissa ei ole otettu huomioon myöskään päällekkäistä numerointia. Myöhemmin valtakunnalliseen verkkoon on lisätty yksittäisiä uusia moottoriteitä.
Vuonna 2017 päällekkäiset kehäteiden numerot eri maakunnissa sekä ilmansuunnat poistettiin käytöstä. Lisäksi numerointijärjestelmää nelinumeroisille moottoriteille laajennettiin; kehämoottoritiet numeroidaan muodossa Gxx0x, yhdysmoottoritiet muodossa Gxx1x/Gxx3x ja rinnakkaismoottoritiet muodossa Gxx2x/Gxx4x.
Vuoden 2022 laajennus.
Kesällä 2022 Kiinan liikenneministeriö julkaisi vuosille 2022–2035 uuden suunnitelman, johon lisättiin kymmeniä nelinumeroisia moottoriteitä. Lisäksi ensimmäistä kertaa numeroalue Gxx3x otettiin käyttöön. Vuosien 2022-2035 valtakunnallisen moottoritiesuunnitelman pituus on 162 000 kilometriä. Samassa yhteydessä suuret kaupunkialueet saivat oman numeroalueen ulommille kehäteille (G99xx). 
Kiinan valtakunnallinen moottoritieverkko koostuu 306 eri pitkän matkan moottoritiestä.
Kaikkiaan verkkoon kuuluu 42 yksi- tai kaksinumeroista moottoritietä:&lt;br&gt;
Lisäksi verkkoon kuuluu 236 nelinumeroista moottoritietä:&lt;br&gt;
Tämän lisäksi verkkoon kuuluu 30 rinnakkaismoottoritietä, joista 21 on maakunnallisissa ja 9 prefektuurien suunnitelmissa. Isoin osa näistä epävirallisista valtakunnallisista moottoriteistä on levennettyjä uusia osuuksia, joko kaupunkien välillä tai kaupunkien kohdalla. Nykyään pääsääntönä on, että vanha moottoritie pitää alkuperäisen numeronsa ja uusi moottoritie saa uuden numeron.
Laajennettu suunnitelma.
Vuoden 2013 uudesta, vuoteen 2030 asti ulottuvasta suunnitelmasta jätettiin pois monia uusia valtakunnallisia moottoriteitä. Useat näistä jätettiin pois myös vuoden 2022 laajennuksesta. Tämä suunnitelma tullaan ottamaan käyttöön todennäköisesti 15. viisivuotiskaudella (2026–2030). Siihen kuuluu reilusti yli 170 000 kilometriä valtakunnallisia moottoriteitä. Lisäksi laajennetussa suunnitelmissa on joitain rinnakkaismoottoriteitä, jotka eivät ole vielä mukana 71118-suunnitelmassa. Nämä tullaan numeroimaan valtakunnallisiksi, esim. G2221 Gansun maakunnassa. Uuden suunnitelmakartan pohjalta on tehty myös 12. viisivuotiskauden suunnitelma, joka on tästä supistettu versio.
Suunnitelmassa lisätään merkittäviä pitkiä kaksinumeroisia osuuksia (esim. G49), joista vuoden 2013 laajempaan suunnitelmakarttaan merkittiin vain osa, koska kaikkien osuuksien suunnitelmat eivät olleet valmiita. Lisäksi nelinumeroisia lyhymepiä moottoriteitä numeroidaan yli 50.
Kehäteiden muuttaminen valtakunnallisiksi.
Alun perin kehämoottoritiet olivat valtakunnallisia vain suurimmissa kaupungeissa, mutta sittemmin esim. Jilinin, Shanxin ja Jiangxin maakunnissa on kaikki maakunnalliset kehätiet muutettu valtakunnallisiksi. Lisäksi monissa suurissa kaupungeissa on suunnitteilla toinen tai jopa kolmaskin valtakunnallinen kehämoottoritie.
Kaikissa maakunnissa on prefektuuritason kaupungeille suunnitteilla kehämoottoritiet, ja ensimmäisenä maakuntana Shanxin maakunnan suunnitelmissa on rakentaa kaikkiin prefektuuritason kaupunkeihin valtakunnallinen kehämoottoritie. Maakunta lisäsi 2010-luvun vaihteessa lähes kaikki kaupunkien kehämoottoritiet osaksi valtakunnallista verkkoa. Viimeinen maakunnallinen kehätie, Yunchengin kehätie (G5902) muutettiin kesällä 2013 valtakunnalliseksi.
12. viisivuotiskauden aikana usea maakunta teki nämä lisäykset valtakunnalliseen verkkoon, mutta 2010-luvun lopulla tästä suunnitelmasta on luovuttu ja Pohjois-Kiinan maakuntien kehämoottoritiet saivat uudestaan maakunnallisen numeron. Myöhemmin vuoden 2022 suunnitelman jälkeen osassa maakunnista on valtakunnallisen tienumeron varaus kehämoottoriteille. 2010-luvun lopulla nelinumeroisista maakunnallisista moottoriteistä oltiin luopumassa kokonaan, mutta 2020-luvun alkupuolella suunnitelma peruttiin koska useissa maakunnissa oli yli 100 maakunnallista moottoritietä tai lähes kaikki yhdysmoottoriteille varatut numerot käytetty, joka johti numeroalueen loppumiseen kesken esimerkiksi Guangdongin, Yunnanin, Shandongin ja Guangxin maakunnissa.
Moottoriteiden pituus maakunnittain.
Tilanne 1.7.2024
Taulukon lukemat eivät ole kaikissa maakunnissa tarkkoja. Osa äskettäin toteutusohjelmaan lisätyistä moottoriteistä sekä prefektuurien moottoritiesuunnitelmat, joita ei ole vielä lisätty maakuntien suunnitelmiin, puuttuvat kokonaan luvuista. Suuri osa maakunnista sai vuosina 2020–2023 uuden moottoritiesuunnitelman viisivuotiskauden vaihtuessa. Lisäksi osa prefektuureista sai uuden suunnitelman. Kesällä 2024 Kiinan moottoritieverkon suunniteltu pituus prefektuurien suunnitelmien kanssa oli kaikkiaan yli 322 000 km ja prefektuureissa oli satoja maakunnallista suunnitelmista puuttuvia moottoritieosuuksia suunnitteilla. Suunnitelmien mukaan Kiinan moottoritieverkko olisi vuosien 2030–2035 paikkeilla pidempi kuin Euroopan ja Yhdysvaltain moottoritieverkot yhteensä johtuen maan nopeasta rakennustahdista. Esimerkiksi Guangxin maakunnan 13. viisivuotiskauden suunnitelman kaikki moottoritiet olivat jo rakenteilla vuoden 2019 keväällä ja monissa maakunnissa tilanne alkaa olla sama. Guangxi sai vuoden 2018–2030 suunnitelmassa melkein tuplamäärän lisää moottoritiekilometrejä, joiden rakentaminen alkoi kymmenissä kohteissa yhteensä yli 2 500 kilometrin matkalla 2020-luvun alkuvuosina. Luvuissa eivät ole lainkaan mukana kaupunkimoottoritiet, jotka on merkitty vihrein kyltein moottoritieksi ja joita on ainakin 50 kaupungissa. Näin ollen suunniteltu kokonaispituus saattaa olla nämä mukaan luettuna jopa yli 350 000 kilometriä.
Hinta.
Kiinan moottoritieverkon kokonaishinnaksi on arvioitu 2 biljoonaa yuania (noin 240 miljardia Yhdysvaltain dollaria). Vuosien 2005–2010 vuosittaiseksi investoinniksi oli suunniteltu 140–150 miljardia yuania (17–18 miljardia dollaria) ja vuosien 2010-2020 vuosittaiseksi investoinniksi 100 miljardia yuania (12 miljardia dollaria). Investointien määrä on kuitenkin huomattavasti tätä korkeampi, varsinkin maakunnallisten moottoritieverkkojen kasvun sekä uuden valtakunnallisen suunnitelman takia. Lisäksi rakentaminen on painottunut 2010-luvun puolivälistä alkaen voimakkaasti Lounais-Kiinaan, jossa maaston takia rakennetaan paljon tunneleita ja huomattavan korkeita siltoja, jotka lisäävät kustannuksia entisestään.
Rahoitus moottoriteiden rakentamiseen kerätään autoverosta, paikallisesti kerätyistä veroista, valtion bondeista sekä vieraasta pääomasta. Poiketen monista muista moottoritiejärjestelmistä Kiinan järjestelmä on lähes kokonaan maksullinen. Osassa Kiinan maakuntia tietullit eivät kata etenkin hankalaan maastoon rakennettujen moottoriteiden kustannuksia, ja viime vuosina ilmiö on yleistynyt entisestään.
Nimeäminen.
Moottoriteiden () lisäksi Kiinassa on myös pikateitä (), jotka sijaitsevat lähinnä kaupungeissa ja ovat moottoritietasoisia.
Moottoriteiden nimet koostuvat yleensä neljästä kiinalaisesta merkistä. Kaksi ensimmäistä merkkiä tulevat moottoritien päätepisteistä, ja niiden perässä on moottoritien lyhenne "gāosù". Poikkeustapauksissa nimessä voi olla myös viisi merkkiä; tällöin ensimmäisen ja toisen merkin väliin sijoitetaan jotakin moottoritien varrella sijaitsevaa kaupunkia merkitsevä merkki.
Kehätiet nimetään niiden ympäröimän kaupungin mukaan, ja niiden perässä on kaupunkikehämoottoritietä tarkoittava "rào chéng gāosù" tai aluekehämoottoritietä tarkoittava "huán gāosù"-
Kiinalainen tiennimi esiintyy tapauskohtaisesti myös numerokilvissä.
Lait.
Kiinalaisten moottoriteiden nopeusrajoituksia korotettiin tieliikenteen turvallisuuslain voimaantulon myötä 110 km/h:sta 120 km/h:iin 1. toukokuuta 2004. Maan liikennelakiin on kirjattu myös vähimmäisnopeudeksi moottoriteille 70 km/h. Kuitenkin reunimmaisella ajokaistalla tämä voi olla 60 km/h ja ohituskaistalla 100 km/h tai jopa 110 km/h. Sekä ylinopeudesta että alinopeudesta rangaistaan sakolla.
Tieliikenteen turvallisuuslaki sallii myös uusien kuljettajien (joilla on ollut kiinalainen ajokortti alle vuoden ajan) käyttää moottoriteitä, mikä oli kiellettyä 1990-luvun puolestavälistä huhtikuuhun 2004.
Oikealta ohittaminen, kaahailu ja pientareella tai keskikaistalla tarpeettomasti ajaminen johtavat ankariin sakkoihin.
Lisäksi joissain maakunnissa on aikaraja moottoritieltä poistumiseen (12 tai 24 tuntia). Tämän ylittämisestä voidaan periä jopa 400 yuanin (50 euron) ylimääräinen tullimaksu. Aikaraja ei koske moottoritiehotelleissa yöpyneitä autoilijoita. Aikaraja on laskettu sen mukaan, mikä aika menee enintään moottoritien ajamiseen maakunnan päästä päähän.
Joissain maakunnissa raskaan liikenteen ajoneuvot eivät saa käyttää moottoriteitä yöllä tai huonolla kelillä onnettomuusvaaran takia.
Viitoitus.
Kiinalaiset moottoritiet on nykyisin viitoitettu pääsääntöisesti sekä englanniksi että kiinaksi. Sisä-Mongolian autonomisessa maakunnassa viitoituskielenä on myös mongolia, Xinjiangin autonomisessa maakunnassa uiguuri ja Tiibetissä tiibet, englanti ja kiina. Ningxian autonomisessa maakunnassa kiinankielinen viitoitus voi olla kirjoitettu lisäksi Xiao'erjing-aakkostolla.
Kiinalaisissa moottoritieviitoissa käytetään vihreää taustaa, kuten Japanissa, Sveitsissä, Yhdysvalloissa ja Suomessa. Nykyisissä tienviitoissa liittymänumero sijaitsee kilven yläpuolella oikealla kuten esim. Yhdysvalloissa. Uudemmissa kilvissä myös liittymän nimi ja tyyppi on viitoitettu liittymänumerokilven numerokentän vasemmalle puolelle.
Fonttina kiinan moottoriteillä käytetään maan omaa liikennefonttia (kaupalliselta nimeltään StJtbz), joka on amerikkalaisen liikennefontin Highway Gothicin vuoden 2005 version muunnelma. Vuodenvaihteessa 2009–2010 moottoriteiden numerouudistuksen aikoihin myös fonttia päivitettiin hieman selkeälukuisemmaksi.
Liittymät on viitoitettu hyvin, ja liittymäkilvet sijaitsevat jo pitkälti ennen liittymää.
Liittymäkilpien sijoittelu
Moottoriteiden viitoitukseen sisältyy liittymien, tietullien, palvelu- ja levähdysalueiden kilvet, mutta huomattavan usein liikennemerkein ja tiemerkinnöin kerrotaan myös ajoetäisyydestä. Tiehen maalatut raidat ovat yleisiä; ajatuksena on pitää 2 sekunnin / 100 metrin välimatka autojen välillä. Länsimaista poiketen myös nopeuskameroiden kohdalla on varoitusmerkit nopeusvalvonnasta (usein myös kameran päällä). Toinen poikkeus länsimaihin verrattuna on, että myös eri päällystelaaduista varoitetaan liikennemerkein. Lisäksi tien yläpuolella on opasteita, jotka kertovat ohituskaistan, ajokaistan ja pientareen sijainnin sekä nopeusrajoitukset kiinaksi ja englanniksi. Lisäksi kaistaopastuksessa on yleensä tieto siitä, onko kaista tarkoitettu ensisijaisesti henkilöautoille vai raskaalle liikenteelle.
Muuttuva ohjaus.
Useilla kiinalaisilla moottoriteillä on käytössä myös muuttuva ohjaus. Muuttuvalla ohjauksella varoitetaan tietöistä, ruuhkista, matka-ajasta ja ajokelistä sekä opastetaan vaihtoehtoiselle reitille. Poikkeuksena länsimaihin muuttuvissa opasteissa annetaan myös varoituksia kaahailuun ja liikennesääntöjen rikkomiseen. Liikennemerkkien sisältö on yleensä kirjoitettu vain kiinaksi.
Liittymänumerointi.
Kiina on viitoittanut alusta alkaen moottoriteiden liittymänumeroinnin, toisin kuin useat muut maat (Sveitsissä ja Suomessa vuodesta 2002). Alun perin liittymänumerointi oli peräkkäinen (1, 2, 3..), mutta tienumerouudistuksessa vuonna 2010 liittymänumeroinnin perusteita muutettiin. Nykyinen numerointi perustuu etäisyyteen, esim. 237,3 km kohdalla oleva eritasoliittymä on numeroltaan 237 ja 844,8 km kohdalla oleva liittymä on numeroltaan 844. Kiinan moottoriteistä osa on hyvin pitkiä, joten todellinen etäisyys voi tien loppupäässä olla eri kuin viitoitettu numerointi. Heitto on kuitenkin yleensä vain muutaman kilometrin suuntaansa tuhannen kilometrin matkalla. Pitkistä moottoriteistä johtuen lähempänä tien loppupäätä olevat numerot voivat olla hyvin suuria. Tämän välttämiseksi virallinen sääntö on, että liittymänumerossa on vain 3 numeroa ja esim. 2266. kilometrin kohdalla liittymänumero on 266. Kuitenkin myös nelinumeroisia liittymänumeroita esiintyy huomattavan paljon viitoituksessa. Kiinan liittymänumerot ovat suuria Lianhuo-moottoritien (G30) lisäksi myös Shenhai-moottoritiellä (G15), jonka pituus on noin 3700 km.
Myös maakunnalliset moottoritiet käyttävät nykyisin etäisyysperusteista liittymänumerointia. Liittymänumero on merkitty soikion sisäpuolelle vihrein numeroin muodossa ####. Kiinalainen sana ("chūkǒu") tarkoittaa eritasoliittymää.
Jos samalla kilometrillä on useita eritasoliittymiä, liittymien numeron perään lisätään A, B, C jne.
Palvelualueet.
Kiinalaisilla moottoriteillä on palvelualueita yleensä noin 25–70 kilometrin välein. Palvelualueet ovat nykyisin hyvinkin korkeatasoisia, ja niiltä löytyy usein supermarketti, ravintola, hotelli ja paikoin jopa autokorjaamo.
Tietullit.
Lähes kaikki moottoritiet keräävät tietulleja. Tullit ovat yleensä keskimäärin 0,5 yuania/km (0,05 €/km). Vähimmäismaksu on yleensä 5 yuania (0,50 euroa), ja moottoriteiden hintataso voi vaihdella suuresti. Hintataso ei riipu myöskään tien laadusta, vaan halvempi tie voi olla kalliimpaa huomattavasti parempikuntoinen ja vähemmän ruuhkainen.
Moottoriteiden suunnittelusta vastaa Kiinan liikenneministeriö. Toisin kuin monessa muussa maassa, kiinalaisten moottoriteiden rahoitus ei tule suoraan valtiolta tai yksityiseltä yritykseltä vaan yhtiöltä, jossa yksityinen ja julkinen omistusosuus vaihtelee. Nämä tieyhtiöt myös omistavat moottoritiet ja keräävät niitä käyttäviltä autoilijoilta tietulleja. Kiinassa maakunnat vastaavat tienrakennuksesta, ja niiden vähistä varoista ja resursseista johtuen sekaomisteisia tieyhtiöitä on päädytty perustamaan, koska niillä on paremmat resurssit rakentaa ja paremmat mahdollisuudet lainata rahaa.
Moottoriteiden rakennuttamismalli on niitä harvoja asioita, joissa Kiinan kommunistipuolue on joutunut antamaan periksi. 1990-luvun lopulla oli suunnitelmia rahoittaa moottoritiejärjestelmä polttoaineverolla ja muilla veroilla, mutta se äänestettiin nurin Kiinan kansankongressissa.
Maksutavat.
Moottoritielle ajettaessa autoilijalle annetaan sisääntulokortti. Tietullia maksetaan ajetun matkan mukaan, ja moottoritieltä poistuttaessa sisääntulokortti annetaan tietullin virkailijalle. Kortista nähdään, miltä tietulliasemalta moottoritielle on liitytty sekä päivämäärä ja aika. Monissa maakunnissa moottoriteillä ajamisessa on aikarajana 12/24 tuntia, joka ei kuitenkaan koske palvelualueiden hotelleissa yöpyneitä. Aikarajan ylittämisestä voi joutua maksamaan jopa yli 500 yuanin (50 euron) ylimääräisen tiemaksun. Korttijärjestelmä on yleisimmin käytetty maksujärjestelmä kiinalaisilla moottoriteillä.
ETC-järjestelmä on yleistynyt myös Kiinassa. Tämä järjestelmä kerää tietullit automaattisesti eikä autoilijan tarvitse enää pysähtyä tietullipuomille. Tämä nopeuttaa liikennettä huomattavasti tietulliasemilla. ETC-järjestelmässä autoon on sijoitettu lähetin, joka lähettää tietoja tietulliaseman lähettimeen ja toisin päin, jolloin tiemaksu peritään maksukortilta automaattisesti.
Numerointisäännöt.
Kiinalaisten moottoriteiden numerointisäännöt on otettu käyttöön tienumerointiuudistuksessa 2009-2010 valtakunnallisella tasolla. Myös maakunnat ovat tehneet omat numerosääntönsä tämän jälkeen. Yleensä 1- tai 5- ja 0-loppuiset kaksinumeroiset moottoritiet ovat pääteitä.
Valtakunnalliset numerointisäännöt.
Kaksinumeroiset moottoritiet
Nelinumeroiset moottoritiet
Numeroalueista G##5x-G##9x ei ole virallisia suunnitelmia, mutta:
Ilmansuunnista rinnakkaismoottoriteiden numeroinnissa luovuttiin vuonna 2017.
Maakunnalliset numerointisäännöt.
Maakunnalliset moottoritiet numeroidaan useilla eri tavoilla numerosääntöjen vaihdellessa maakunnittain, joskin perussääntönä on, että kaksinumeroisista moottoriteistä Sxx parittomat numerot ovat pohjois-eteläsuuntaisille moottoriteille ja parilliset itä-länsisuuntaisille moottoriteille. Numeroalue vaihtelee maakunnittain; osa numeroista on varattu kehä- ja yhdysmoottoriteille, jotka numeroidaan peräkkäin tämän säännön ulkopuolella. Nelinumeroiset moottoritiet numeroidaan yleensä samalla tavalla kuin valtakunnalliset moottoritiet, joskin nelinumeroisista maakunnallisista moottoriteistä ollaan luopumassa mahdollisuuksien mukaan kokonaan poislukien kehämoottoritiet.