Kauhava

Kauhava on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Seinäjoen seutukunnassa Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kauhavalla asui henkilöä (), ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä (). Väestötiheys on asukasta/km². Kauhavasta tuli kaupunki 1986. Vanha Kauhavan kaupunki lakkautui, kun se yhdistyi Alahärmän, Kortesjärven ja Ylihärmän kanssa uudeksi Kauhavaksi vuonna 2009.
Kauhava on tunnettu eritysesti Pohjanmaan puukkopitäjänä. Kauhavan maisemassa korostuu Alajoen peltolakeus, joka avautuu kaupungin läpikulkevan maantien laitamilla Lapuanjoen molemmin puolin.
Historia.
Perttulanmäen alueelta on löydetty kivikautista asutusta ja Hatunluoman kivikautinen asuinalue ulottuu osittain Kauhavan alueelle. Pysyvä asutus Kauhavalle syntyi kuitenkin 1500-luvulla, jolloin uudisasukkaat saapuivat Kauhavalle pääasiassa Kyrön seudulta. Kauhavan vanhimmat talot olivat Kamppinen, Somppi ja Pelkonen.
Asutus laajeni Kauhavalla nopeasti. Vuonna 1570 taloja oli 17 ja vuonna 1600 jo 28. Kauhavan aluetta kutsuttiin alun perin "Kauhajoeksi" ja "Sydänmaaksi" ja se kuului vuodesta 1608 lähtien Lapuaan. Kauhavan kappeliseurakunta perustettiin vuonna 1643. Kauhavan ensimmäinen kirkkorakennus oli vaatimaton kirkkotupa. Vuonna 1643 valmistui Kauhavan ensimmäinen kirkko.
Kauhavan asukasluku alkoi kasvaa nopeasti 1700-luvulla ja alue vaurastui tervakaupan ansiosta. Toisen kirkon rakennutti Antti Hakola vuonna 1756. Vuonna 1805 asukkaita oli jo 3051. Kauhava oli 1800-luvulla tunnettu puukkojunkkareistaan eli häjyistä. "Kauhavan rumaksi vallesmanniksi" kutsuttu Adolf Hägglund onnistui 1860-luvun lopulla kukistamaan häjyjen johtomiehet. Vuosina 1867–1869 käräjiä häjyjen johtomiehiä vastaan käytiin Pollarin talossa.
Häjyjen kukistumiseen vaikutti mm. siirtolaisuus, herännäisyys ja nuorisoseuraliike. Joukkoliikkeet kanavoivat pohjalaisten nuorten miesten toimintatarmon hedelmällisempiin harrastuksiin. Itsenäinen kirkkoherrakunta Kauhavasta tuli 1859 ja kunta 1867. Suomen ensimmäinen nuorisoseura perustettiin juhannuksena 1881 Kauhavan Hahtomaan kylässä. Myöhemmin Kauhavalle perustettiin vielä seitsemän nuorisoseuraa.
1880-luvulla Kauhavalle rakennettiin rautatie, joka oli huomattava edistysaskel elinkeinoelämälle. Puukontekijät ja kutojat toivat tuotteitaan rautatieasemalle myytäväksi. Kaupankäynti loi perustan puukko- ja kutomoteollisuudelle. Vuosisadan lopulla Kauhavalta lähti siirtolaiseksi lähes 4000 henkeä, mutta vuonna 1920 pitäjässä asui silti noin 7800 asukasta. Kauhavan toinen kirkko paloi joulupäivänä 1921 ja nykyinen kirkko valmistui vuonna 1925 Josef Stenbäckin piirustusten mukaisesti.
Vuonna 1929 puolustusvoimien Ilmasotakoulu muutti Santahaminasta Kauhavalle. Ilmasotakoulu toi väriä paikkakunnan elämään sekä toi kaupunkiin työpaikkoja ja koulutusmahdollisuuksia. Syksyllä 1968 Kauhavalla paljastettiin 51 Kauhavalla palvelleen, lento-onnettomuuksissa surmansa saaneiden lentäjien muistomerkki. Lentosotakoulu lakkautettiin vuonna 2014.
Kauhava, Alahärmä, Ylihärmä ja Kortesjärvi päätyivät kuntaliitokseen taloudellisista syistä vuonna 2009. Asukkaiden identiteetissä vanhat kuntarajat näkyvät pitkään sen jälkeen.
Maantiede.
Kauhavan naapurikunnat ovat Evijärvi, Isokyrö, Lappajärvi, Lapua, Pedersören kunta, Seinäjoki, Uusikaarlepyy ja Vöyri, joista Pedersören kunta, Uusikaarlepyy ja Vöyri kuuluvat Pohjanmaan maakuntaan ja muut Etelä-Pohjanmaahan.
Kylät.
Alahärmän alue
Ekola, Hakola, Hanhila, Hanhimäki, Heikkilä, Hilli, Huhtamäki, Härmä, Kirkonkylä, Kivihuhta, Katajamäki, Kojola, Kuoppala, Köykkäri, Lahdenkylä, Lehtimäki, Markkula, Mylläri, Ojala, Poromaa, Pelkkala, Perkiömäki, Pesola, Piri, Sorvisto, Vakkuri, Voltti, Vuoskoski ja Yliviitala
Kauhavan alue
Alakylä, Annala, Eteläranta, Fräntilä, Hatunkylä, Hirvijoki, Hopiavuori, Huhmarkoski, Huhtamäki, Kantola, Karjanlahti, Kauhava, Kettula, Kleemola, Kosola, Lauttamus (keskustaajama), Lummukka, Matsomppi, Mäenpää, Mäki-Hannus, Orava, Pelkkikangas, Pelkola, Pernaa, Pukkila, Ruotsala, Renko, Sippola, Varpula, Varvas, Viinikka ja Ylikylä.
Kortesjärven alue
Isomäki, Kielinen, Kortesjärvi, Purmojärvi, Rantala, Saarijärvi, Ylikylä, Manninen, Nuottimäki, Fräntilä, Kukkola, Pellinen, Pirttinen, Iso-Pellinen, Lappinen, Laukkonen, Salo, Ylikoski, Porkholma ja Tyynismaa
Ylihärmän alue
Haapoja, Keskikunta, Kirkonkylä, Kosola, Pakka, Vesiluoma, Yliluoma, Kangas, Ikola, Ilomäki, Rannanjärvi, Salomaa ja Taipale.
Taajamat.
Vuoden 2017 lopussa Kauhavalla oli 16 278 asukasta, joista 10 606 asui taajamissa, 5 618 haja-asutusalueilla ja 54:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kauhavan taajama-aste on 65,4 %. Kauhavan taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken:
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Kankaan taajama ulottuu puoliksi Kauhavan ja puoliksi Lapuan kaupungin alueelle.
Väestö.
Kauhavan asukasluku on yhteensä asukasta. Nykyisen Kauhavan alueen asukasluku nousi 1980-luvulla korkeimmillaan yli 20 300 asukkaaseen ja pysyi yli 20 000 asukkaassaa aina 1990-luvun puoliväliin saakka. Tämän jälkeen kaupungin asukasluku on kääntynyt tasaiseen laskuun. Kauhavalla toteutettiin vuonna 2009 suuri neljän kunnan kuntaliitos, jolloin Kauhava, Alahärmä, Kortesjärvi ja Ylihärmä yhdistyivät uudeksi Kauhavan kaupungiksi. Oheisessa kuvaajassa on esitetty Kauhavan väestönkehitys vuosittain vuodesta 1972 lähtien. Käytetty kuntajako vastaa nykyisin voimassa oleva jakoa.
Tilastokeskuksen vuoden 2024 väestöennusteen mukaan Kauhavan asukasluku jatkaa laskua. Väestöennusteen mukaan Kauhavan väkiluku olisi vuonna 2030 noin 14 032 asukasta, vuonna 2035 noin 13 441 asukasta, vuonna 2040 noin 13 001 asukasta ja vuonna 2045 noin 12 648 asukasta.
Asuminen.
Kauhavan suosituin asumismuoto on omakotitalo, jossa asuu valtaosa kaupungin asuntokunnista (71,9 % vuonna 2024). Toiseksi suosituin asumismuoto on rivitalo, jossa asuu noin 21,4 prosenttia asuntokunnista. Kerrostaloissa asuu noin 6,7 prosenttia asuntokunnista.
Yksinasuvien osuus Kauhavan asuntokunnista on 41,3 prosenttia eli noin 2 950 asuntokuntaa. Kahdestaan asuvien osuus 35,4 prosenttia eli noin 2 500 asuntokuntaa. Yli kolmen asukkaan asuntokuntia on 10,5 prosenttia eli noin 750, yli neljän asukkaan asuntokuntia 12,4 prosenttia eli noin 890 ja yli seitsemän asukkaan asuntokuntia 0,4 prosenttia eli noin 30.
Kieli ja etnisyys.
Kauhava on pääsääntöisesti suomenkielinen kaupunki. Vuoden lopussa Kauhavan väestöstä enemmistönä  prosenttia asukkaista puhuu suomea ja  prosenttia puhuu ruotsia. Vieraskielisten osuus väestöstä on  prosenttia.
Kauhavalla asui vuoden 2023 lopussa 725 ulkomaan kansalaista, mikä on 4,8 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on ukrainalaiset, joita asuu Kauhavalla 332 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat virolaiset (91) ja romanialaiset (62).
Uskonto.
Vuoden 2023 aluejaon mukaan Kauhavalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Seurakunta toimii myös Evijärven kunnan alueella.
Evankelis-luterilaisen kirkon sisäisistä herätysliikkeistä Kauhavalla toimii vanhoillislestadiolaisuus. Vanhoillislestadiolaisten rauhanyhdistykseen kuului vuonna 2023 yhteensä 45 jäsentä.
Itsenäisinä helluntaiseurakuntina Kauhavalla toimivat Härmän helluntaiseurakunta, Kauhavan helluntaiseurakunta ja Kortesjärven helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kauhavan alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kauhavan kaupungin nykyisellä alueella.
Talous.
Talousalueena Kauhava kuuluu Seinäjoen seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 39 715 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 32. suurin.
Kauhavalla oli vuonna 2022 yhteensä 6 106 työpaikkaa ja kaupungissa asui 6 040 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 75,5 prosenttia. Kauhavan työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 54,6 prosenttia, jalostuksen 33,8 prosenttia ja alkutuotannon 10,8 prosenttia.
Kaupungin työpaikkaomavaraisuus on 101,1 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 78,2 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 6,6 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Kauhavalla on 150,3 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Elinkeinorakenne.
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat peräkärryjä, ajoneuvojen ohjaamoita ja muoviosia valmistava MSK Group Oy, Pohjanmaan Osuuspankki ja Avain Säästöpankki.
Kauhavalaisia työnantajia:
Koulutus.
Kauhavan lukio on yrittäjyyteen, kansainvälisyyteen ja liikuntaan (lahjakkaiden urheilijoiden monilajiryhmä) profiloitunut yleislukio. Alahärmässä toimiva Härmän lukio on palvelu- ja matkailualan yrittäjyyteen profiloitunut yleislukio.
Kauhavalla sijaitsee Suomen Yrittäjäopisto. Lakkautukseensa vuoden 2014 loppuun asti kaupungissa toimi Lentosotakoulu, joka oli Ilmavoimien tärkein sotilasopetuslaitos.
Kulttuuri.
Tapahtumat.
Aprillipäivän aikoihin Kauhavan Kortesjärvellä järjestetään Valehtelun Suomen mestaruuskilpailut. Powerparkin ja LSK Business Parkin alueella järjestetään runsaasti tapahtumia mm. FHRA kiihdytyskilpailuja, Power Truck Show sekä erilaiset messut ja harrastealojen tapahtumat. Perinteisiä kesätapahtumia ovat Puukkofestivaalit ja Härmälääset Häjyylyt, PowerParkin juhannus ja Nordic King.
Herättäjäjuhlat järjestettiin Kauhavalla vuonna 2021.
Suviseurat järjestettiin Kauhavan entisellä lentokentällä vuonna 2023. Suviseurat järjestetään samalla alueella myös vuonna 2026.
Ruoka.
Kauhavan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla "lihavelli", jossa on sianlihaa, herneitä, porkkanaa, ohraryynejä ja leipäjuuston paloja.
Urheilu.
Pentti Nikula hyppäsi seiväshypyn maailmanennätyksen Kauhavalla vuonna 1962. Taistelulaji Han Moo Don alkukotina pidetään Kauhavaa.
Alahärmään PowerParkin lähelle on valmistunut uusi ravirata vuonna 2016. Nordic King juhannusravit järjestetään vuosittain.
Kauhavalaisia urheiluseuroja
Viihde.
Kauhavalla on kuvattu muutamia elokuvia kuten Antti Tuurin romaaneihin perustuvat "Pohjanmaa", "Talvisota", "Ameriikan raitti" ja "Lakeuden kutsu" sekä Aleksi Mäkelän ohjaama "Häjyt" ja Heikki Kujanpään "Pieni pyhiinvaellus". Myös Antti Isotalosta kertova "Härmästä poikia kymmenen" sekä puukkojunkkareista kertova "Pohjalaisia" on kuvattu Kauhavalla Ylihärmän Kankaan kylässä. Kauhavalla on kuvattu mm. Yle TV2:n sarja "Hyvien ihmisten kylä".
Paikkakunnalla on toiminut useita eri tyylisiä alueellista suosiota nauttivia yhtyeitä. Kansallisesti merkittävimpiä ovat 1970–1980-lukujen taitteessa huippukauttaan elänyt Hard Rock Sallinen, ja Micke Björklöfin blues-yhtye Micke Björklöf &amp; Blue Strip, joka on osallistunut alan kilpailuun Saksassa. Yhtye äänitti erään levynsä New Orleansissa. Kolmas paikallinen yhtye on Kauhava Big Band.
Kauhava mainitaan myös monen tunnetunkin yhtyeen kappaleissa, kuten Zen Cafen "Tämä on syksy" ja Lauri Tähkä &amp; Elonkerjuun "Rakasta rintani ruhjeille" sekä Pelle Miljoona Unitedin "Järjetön Kauhavan ralli". Kansanlaulussa ”Isontalon Antti ja Rannanjärvi” uhkaillaan Kauhavan ”rumaa vallesmannia”.
Kauhavalla pidetyssä kattokökässä (kökkä = talkoot) on kirjoitettu muistiin lukuisia kansanlauluja.
Liikenne.
Rautatie.
Kauhavan rautatieasema on Pohjanmaan radan varrella noin 38 km Seinäjoelta pohjoiseen. Kesäisin junat pysähtyvät myös Härmän asemalla, josta on linja-autokuljetus PowerParkiin.
Hallinto ja politiikka.
Hallinto.
Kunnallisvaaleissa 2025 jakautuivat 37 paikkaa kaupunginvaltuustossa seuraavasti: keskusta 17 paikkaa, kokoomus 9 paikkaa, kristillisdemokraatit 4 paikkaa, perussuomalaiset 4 paikkaa, SDP 3 paikkaa. Kaupunginjohtajana toimii Vesa Rantala.
Politiikka.
Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa. (lähde: YLE, Vaalitulospalvelu)