Kannabiksen kasvatus

Kannabiksen kasvatus tarkoittaa hampun ("Cannabis sativa") päihdyttävän lajikkeen kasvattamista siitä saatavien kannabistuotteiden saamiseksi.
Ulkokasvatus.
Kannabista voidaan kasvattaa kesäaikaan ulkona luontoon kylvettynä tai istutettuna sekä esimerkiksi parvekkeilla tai kattotasanteilla. Kannabis ei ole Suomen luonnossa kovin satoisa, sillä kasvukausi on lyhyt ja vain lyhytkasvuiset nopeasti valmistuvat lajikkeet ovat soveltuvia.
Sisäkasvatus.
Kannabista voidaan kasvattaa ympäri vuoden sisätiloissa käyttäen keinovaloja. Poliisin mukaan sisäkasvatukset ovat selvä turvallisuusriski, sillä omatekoiset valaistusjärjestelmät sisältävät tulipalon vaaran. Myös muut vahingot ovat mahdollisia.
Kasvatus myyntiä varten tai omaan käyttöön.
Kannabiksen kasvatus tapahtuu myyntiä varten, jolloin kasveja on useita, tai omaan käyttöön. Kotona tapahtuvaa (pienimuotoista) kannabiksen kasvatusta kutsutaan kannabiksen kotikasvatukseksi. Kannabiskasvin kukinnot ovat arvokkainta osaa ja lehdet vähemmän arvokasta osaa. Kannabiskasvin varsia ei käytetä eikä myydä. Myyntiä varten kasvattavat antavat sadon kuivua ja punnitsevat kuivina kukinnot ja mahdollisesti lehdet (sadot ja niiden arvo lasketaan kuivapainosta). Poliisilla on ollut tapana punnita löytyneet kasvit tuoreina ("märkinä"), jolloin niiden painot ovat olleet huomattavasti suurempia kuin kuivina. Pääkaupunkiseudulla gramma kannabista maksaa katukaupassa poliisin arvion mukaan 15-20 euroa. Kannabiskasvin sato kuivana vaihtelee riippuen monista tekijöistä, (lajikkeesta, valosta, ravinnosta, lämmöstä yms.) mutta yksi kannabiskasvi voi tuottaa jopa 200 grammaa satoa kuivana. Yhden kasvin keskituotoksi on arvioitu 25 grammaa.
Suomessa.
Suomessa kannabiksen kasvatus huumausaineeksi on huumausainerikos ja siihen syyllistynyt voidaan tuomita sakkoon tai enintään kahdeksi vuodeksi vankeuteen. Koristekasvatukseen kannabiksen kasvatus sen sijaan ei ole rikos. Suomen rikoslain 50. luvun mukaan kannabiksen siementen myynti ja ostaminen huumausainetarkoitukseen on kielletty. Jos kannabista kasvattaa suuren määrän, voi kyseessä olla törkeä huumausainerikos, josta tuomitaan vankeuteen vähintään yhdeksi ja enintään kymmeneksi vuodeksi. Vankeusrangaistuksesta tulee myös merkintä rikosrekisteriin.
Huumausainerikoksista säädettäessä nykyisenkaltaista kotikasvatusilmiötä ei vielä ollut Suomessa. Ankarat rangaistukset ja huumausainerikollisen leima lisäävät syrjäytymisen vaaraa ja mm. entinen sosiaali- ja terveysministeriön sosiaalineuvos Tapani Sarvanti on ehdottanut, että pienimuotoisen kasvattamisen rinnastamista käyttörikokseen tulisi harkita. Poliisiammattikorkeakoulun vuonna 2012 tekemässä ennakointitutkimuksessa asiantuntijat arvioivat että vuoteen 2020 mennessä kannabiksen käyttö ja kotikasvatus saattavat lisääntyä niin paljon, että yhteiskunnan arvellaan sopeutuvan pakon edessä rangaistuskäytäntöjen lieventämiseen. Tutkimuksen asiantuntijoina toimivat Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksessa toimivan kansallisen huumeseurantakeskuksen yhteistyöverkoston jäsenet mm. keskusrikospoliisista, tullista, A-klinikkasäätiöstä, oikeusministeriöstä sekä tilastokeskuksesta. Joissain Euroopan maissa, kuten Alankomaissa, Espanjassa, Sveitsissä ja Tšekissä, muutamien kannabiskasvien kasvatus omaan käyttöön ei ole enää rangaistavaa.
Keskusrikospoliisin vuoden 2009 arvion mukaan Suomessa on ainakin tuhat laitonta hamppuviljelmää. Terveyden ja hyvinvoinninlaitoksen Huumetilanne Suomessa 2012 -raportin arvion mukaan aktiivikasvattajia on 10 000. Suurin osa (72 %) kotikasvattajista kasvattaa 1–5 kannabiskasvia kerrallaan. Kasvatuksen takia kannabiksen kukinto on syrjäyttänyt laittomilla markkinoilla ulkomailta salakuljetettua hasista ja järjestäytyneen rikollisuuden osuus jakelussa on laskenut. Vuodesta 2016 lähtien takavarikoitujen kasvien määrä on vähentynyt merkittävästi. Keskusrikospoliisi epäilee, että verkossa käytävä huumekauppa on lisännyt huumeiden saatavuutta ja siten vähentänyt tarvetta kasvattaa kannabista itse. Lisäksi takavarikoidun hasiksen määrä on lisääntynyt vuodesta 2014 asti.
Ulkoviljely metsän keskellä ja muualla maastossa on yleistynyt Suomessa 2010-luvulla. Erityisesti aurinkoisilla kesäsäillä ulkokasvatus lisääntyy, kun kasveihin muodostuu korkeampia THC-pitoisuuksia.