Kerava

Kerava () on kaupunki Suomessa Keski-Uudellamaalla. Väkiluvultaan se on Suomen . suurin kunta ja pinta-alaltaan viidenneksi pienin; Keravan väestötiheys onkin maan kunnista kolmanneksi suurin Helsingin ja Kauniaisten jälkeen.
Kerava tunnetaan taiteen ja valkosipulin kaupunkina. Kerava on kehittynyt myös yrityskaupunkina. Vastapainona kaupunkikulttuurille Keravalla on myös ulkoilualueita ja lähes aarniometsäisiä kuusikoita.
Kerava on osa Helsingin metropolialuetta.
Maantiede.
Kerava sijaitsee Uudenmaan maakunnassa, pääkaupunkiseudun pohjoispuolella Helsingistä 27 kilometriä pohjoiseen. Kerava kuuluu pääkaupunkiseudun kehyskuntiin. Kaupungin läpi kulkevat päärata ja Helsinki–Lahti-rautatie, Lahdentie sekä Keravanjoki, joka on Vantaanjoen sivujoki. Rajanaapurit ovat etelässä Vantaa, lännessä Tuusula ja idässä Sipoo. Kerava muodostaa lähes yhtenäisen taajama-alueen, joka voidaan karkeasti jakaa keskustaan sekä Savioon etelässä ja Ahjoon idässä. Keravan keskustaa ympäröivät useat säteittäiset kadut. Keskustan halki radan alitse kulkee kävelykatu, jota on kutsuttu Suomen pisimmäksi (850 m). (Myös Porissa on mainittu sijaitsevan Suomen vanhin ja pisin kävelykatu.)
Kaupunginosat.
Keravan kaupunki jaetaan kymmeneen kaupunginosaan. Asuinalueisiin kuuluu kymmenen kaupunginosan lisäksi Kannisto, Koivikko, Lapila ja Sorsakorpi.
Nimen alkuperä.
Kerava mainitaan ensimmäisen kerran historiallisissa lähteissä vuonna 1443 ruotsinkielisessä muodossa "Kervo", mikä perustuu suomenkieliseen nimeen Kerava. 1400-luvulla kylä jakautui kahdeksi eri kyläksi, Ylikeravaksi ja Alikeravaksi. Vielä jakautumisen jälkeen paikasta käytettiin kuitenkin yhteisnimitystä Kerava, jolloin se saattoi tarkoittaa kumpaa osaa vain, useimmiten kuitenkin Yli-Keravaa.
Hyvinkään Ridasjärvestä alkunsa saavaa Keravanjokea kutsutaan sen alkupäässä nimityksillä Latostenjoki, Latostenmaanjoki ja Kellokoskenjoki. On luultavaa, että Keravanjoki on tarkoittanut jo varhain vain Keravan kylän kohdalla olevaa osaa joesta. Tällöin joen nimitys juontuisi asuinpaikan nimityksestä ja olisi näin nimenä nuorempi. Kerava-nimi itsessään liittyy uusmalaisiin Kerava-nimiin. Kerava-nimiä tunnetaan myös Hämeestä ja Etelä-Savosta. 
Nimi voi olla yhteydessä sanaan "kero", mikä tarkoittaa kitaa, nielua tai kurkkua. Selityksen heikkoutena on kuitenkin se, että mainituissa merkityksissä se tunnetaan vain Pohjois-Karjalassa ja Kainuussa, kaukana varsinaisten Kerava-nimien esiintymispaikoista. Toisen selityksen mukaan nimitys liittyisi rajapaikkaan. Kerava-nimitykset liittyvät laajemmin rajapaikkoihin jollaisia ne ovat todennäköisesti olleet nimenantohetkellä. Nykyisen Keravan kaupungin alue Tuusulan ja Sipoon rajalla on aluetta josta tuli kieliryhmien välinen raja 1200- ja 1300-lukujen ruotsalaisten kolonisaation myötä. Näin ollen Kerava-nimisissä paikoissa voi olla kyse riitamaista.
Historia.
Esihistoria.
Keravan alueella tiedetään olleen ihmisiä jo noin 7000 eaa., jolloin se oli vielä muinaisen Ancylusjärven rannikkoa. Nämä alueen asukit saivat elantonsa metsästyksestä, ja he liikkuivat paljon vuoden mittaan. Keravalta tunnetaan kahdeksan kivikautista asuinpaikkaa, joista merkittävin on Lapilan Pisinmäki. Alueelta on löydetty kiviesineitä, tulisijoja, luunkappaleita ja keramiikkaa, jotka ajoittuvat kahteen asutusvaiheeseen. Näistä varhaisempi on Suomusjärven kulttuurin ajalta noin 6500–4200 eaa. ja myöhäisempi nuorakeraamisen kulttuurin kaudelta noin 2500–2000 eaa.
Kylien synty 1500–1600-luvuilla.
Keskiajalle asti Keravan oletetaan olleen erämaata, kunnes Keravanjoen varteen syntyi kaksi kylää, Alikerava ja Ylikerava. Kirjallisia lähteitä on vähän ennen alueen ensimmäistä maakirjaa 1543, mutta yksittäiset kirjalliset lähteet osoittavat Keravalla olleen taloja jo ennen vuotta 1342. 1500-luvun puolessavälissä alueen asukasluku oli noin 160. Tuolloin Kerava kuului Sipoon hallintopiiriin. Kerava liitettiin Tuusulaan, kun Tuusulan seurakunta perustettiin vuonna 1643.
Teollisuus ja rautatieliikenne.
Vuonna 1862 avattiin Helsingin ja Hämeenlinnan välinen rautatie, joka toi maatalousvaltaiselle Keravalle nopeasti teollisuutta. Sinne perustettiin muun muassa tiilitehtaita sekä sementti-, kaakeli- ja rakettitehdas. Rautatieaseman ympärille kehittyi taajama keskustaksi tulevalle kaupungille. Vuonna 1908 perustettiin Keravan puusepäntehdas, ja puuteollisuudesta tulikin tärkeä tekijä kaupungin kehityksessä. Ahti Hammarin suunnittelemassa vaakunassa esiintyy puusepän tekemä liitos, sinkkaus.
1900-luku.
Vuonna 1924 Kerava erotettiin Tuusulasta omaksi kauppalakseen. Tällöin sen asukasluku oli noin 3 000. Alkujaan siihen kuului myös osa Korson alueesta, ja Korson rautatieasemakin sijaitsi kauppalan alueella. Vuonna 1954 koko Korso kuitenkin liitettiin silloiseen Helsingin maalaiskuntaan.
Syy kauppalan perustamiseen oli se, että 1862 perustettu rautatieyhteys ja asema olivat saaneet Tuusulan kunnan väkiluvun kasvuun ja alettiin vaatia sitä, että kunta rakennuttaisi kunnallistekniikkaa asemankylään. Näihin investointeihin eivät kuitenkaan Tuusulan kunnan päättäjät olleet valmiita, minkä vuoksi alettiin vaatia omaa itsenäistä kuntaa. Kyösti Kallion ensimmäinen hallitus antoi 15. kesäkuuta 1923 valtioneuvoston asetuksen, jonka mukaan Keravan kauppala määrättiin perustettavaksi seuraavan vuoden alusta. Kerava-päivää vietetään vuosittain 15. kesäkuuta tai sitä lähinnä olevana sunnuntaina. Alueellisesti Keravan kauppala perustettiin Ali-Keravan ja Yli-Keravan kylistä. Asutus oli keskittynyt alun perin Lapilanmäelle, Helleborginmäelle eli Aurinkomäelle. Alikulkutunnelin rakentaminen rautatien itäpuolelta länsipuolelle vakiinnutti Keravan keskustan kehityksen. Kauppalan pinta-ala oli 1924–1953 kaikkiaan 39,2 km², mutta 1954 alkaen enää vain 30,79 km², kun Korso ja Nikinmäki liitettiin Helsingin maalaiskuntaan, nykyiseen Vantaan kaupunkiin. Keravan kauppalan ensimmäisissä kunnallisvaaleissa joulukuussa 1924 valittiin 24 kauppalanvaltuutettua.
Teollista toimintaa harjoittivat 1920-luvulla Keravan virvoitusjuomatehdas, Keravan Puuteollisuus Osakeyhtiö, Keravan Höyrypanimo, Keravan Pumpputehdas ja Rautavalimo, Keravan Kirjapaino sekä Keravan Tiilitehdas Oy. Vuonna 1931 avattiin Keravalla Elannon myymälä.
1940–1960-luvuilla rakennettiin Sompion kaupunginosaan pientaloja ja matalia kerrostaloja sekä Kalevaan pientaloja kasvavan väestön tarpeisiin. 1960-luvun lopun ja 1970-luvun huippuaikoina väestö lähes kaksinkertaistui maaltamuuton ja hyvien liikenneyhteyksien myötä, ja uusia lähiöitä syntyi Kurkelaan, Kiltaan ja Untolaan. Kerava sai kaupunginoikeudet vuonna 1970. 1980-luvulla rakennettiin Ilmarisen ja Pihkaniityn pientaloalueet ja keskustaan lisää kerrostaloja. Kerava on yhä pääkaupunkiseudun vanavedessä kasvava kaupunki. Sen väestönkasvu vuoden 2003 aikana oli 1,5 prosenttia. Tällä hetkellä uudisrakentamista suunnitellaan tai tehdään muun muassa Kurkelaan, Kytömaan ja Virrenkulman pientaloalueille, Ahjoon, Sompioon ja Myllylaaksoon. Myös keskustaan on suunnitteilla laajamittaista uutta rakentamista.
Keravan 100-vuotispäivää juhlitaan vuonna 2024.
Väestö.
Väestörakenne.
Kerava on asukasluvultaan Suomen 30. suurin kunta. Keravan asukasluku oli vuoden 2023 lopussa 38 227 asukasta, mikä on 2,2 prosenttia Uudenmaan maakunnan asukasluvusta. Keravan väkiluku on ollut nouseva 1990-luvulta lähtien. Keravan väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2021 lopussa 57,8 prosenttia, mikä on noin 5,7 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Uudellamaalla keskimäärin. Alle 15-vuotiaita Keravan väestöstä on 17,9 prosenttia. Työikäisiä Keravalla on 60,0 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 22,1 prosenttia. Vieraskielistä väestöä Keravalla oli vuonna 2021 yhteensä 5 043 eli 13,5 prosenttia kaupungin asukkaista.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1. tammikuuta 2017 tilanteen mukainen.
Vuonna 1953 Keravasta tuli yksikielinen suomenkielinen kunta.
Tilastolliset taajamat.
Vuoden 2017 lopussa Keravalla oli 35 554 asukasta, joista 34 886 asui taajamissa, 62 haja-asutusalueilla ja 606:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Keravan taajama-aste on 99,8 prosenttia. Keravan keskustaajama ei enää muodosta erillistä taajamaa, vaan koko Keravan taajamaväestö (34 886 henkeä) kuuluu Helsingin keskustaajamaan. Helsingin keskustaajama ulottuu Keravan lisäksi usean Helsingin lähikunnan alueelle.
Asuminen.
Keravan suosituin asumismuoto on kerrostalo, jossa asuu valtaosa kaupungin asuntokunnista (65,5 % vuonna 2024). Toiseksi suosituin asumismuoto on omakotitalo, jossa asuu noin 22,8 prosenttia asuntokunnista. Rivitaloissa asuu noin 11,7 prosenttia asuntokunnista.
Yksinasuvien osuus Keravan asuntokunnista on 46,9 prosenttia eli noin 9 100 asuntokuntaa. Kahdestaan asuvien osuus 30,7 prosenttia eli noin 5 950 asuntokuntaa. Yli kolmen asukkaan asuntokuntia on 10,7 prosenttia eli noin 2 100, yli neljän asukkaan asuntokuntia 11,5 prosenttia eli noin 2 200 ja yli seitsemän asukkaan asuntokuntia 0,3 prosenttia eli noin 50.
Kieli ja etnisyys.
Keravan väestöstä oli vuonna 2023 suomenkielisiä 82,6 prosenttia, ruotsinkielisiä 1,2 prosenttia ja vieraskielisiä 16,2 prosenttia. Keravalla asui vuoden 2023 lopussa 4 408 ulkomaan kansalaista, mikä on 11,5 prosenttia kaupungin väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on virolaiset, joita asuu Keravalla 1 448 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat venäläiset (293) ja ukrainalaiset (284). Afrikkalaistaustaisista suurin väestöryhmä on eritrealaiset (202) ja aasialaistaustaisista afganistanilaiset (132).
Uskonto.
Keravan asukkaista 53,7 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 3,4 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 42,9 prosenttia väestöstä. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Keravalla toimii Espoon hiippakuntaan kuuluva Keravan seurakunta. Kirkon herätysliikkeistä Keravalla toimii kansanlähetys. Kerava toimii Uudenmaan Kansanlähetyksen keskuspaikkana.
Helluntaiherätyksen piirissä Keravalla toimii yli 500 jäsenen Keravan helluntaiseurakunta. Helluntaiseurakunta järjestäytyi vuonna 1952 ja se kasvoi keskisuureksi seurakunnaksi erityisesti Jouko Heinikaisen johdolla.
Katolinen Pyhän Henrikin katolinen katedraaliseurakunta järjestää säännöllistä toimintaa Keravan kirkossa.
Talous.
Talousalueena Kerava kuuluu Helsingin seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 60 189 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa suurempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa kuudenneksi suurin.
Keravalla oli vuonna 2022 yhteensä 12 419 työpaikkaa ja kunnassa asui 17 431 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 30,6 prosenttia. Keravan työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 73,7 prosenttia, jalostuksen 24,3 prosenttia ja alkutuotannon 0,3 prosenttia.
Kunnan työpaikkaomavaraisuus on 71,2 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 76,9 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 9,4 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Keravalla on 116,1 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Yritykset.
Keravan suurimmat toimialat yritysten lukumäärän mukaan ovat rakennuspalvelut, kiinteistöpalvelut ja parturi-kampaamoala. Keravan viisi suurinta yksityistä työnantajaa ovat Snellmanin Kokkikartano (438), Sinebrychoff Supply Company (379), Metos (369), Sinebrychoff (237) ja Avesco Vantaa (231). Liikevaihdoltaan suurimmat yritykset ovat Sinebrychoff, Avesco Vantaa, Snellmanin Kokkikartano, Metos ja Keravan Energia. Kuntien ja yrittäjien yhteistyötä sekä kuntakohtaista elinkeinopolitiikkaa mittaavassa kuntabarometrissä Kerava on sijoittunut vuosina 2020–2024 keskikokoisten kuntien joukossa korkeimpaan neljännekseen sijalle 14. Yrittäjien antama kokonaisarvosana Keravalle on 3,46.
Julkistalous.
Keravan kunnan verotuloilla ja valtionosuuksilla rahoitettava toimintakate oli vuonna 2023 yli 82 miljoonaa euroa. Keravan kunnallisveroprosentti on 7,00 prosenttia vuonna 2025. Keravan viisi suurinta yhteisöveron maksajaa olivat vuonna 2022 Sinebrychoff, Metos, Sinebrychoff Supply Company, Verman ja Vink Finland.
Palvelut ja elinkeino.
Keravalla on 18 päiväkotia (mukaan lukien taidepäiväkoti Konsti ja ruotsin- ja saksankieliset päiväkodit), 12 peruskoulua, yksi lukio ja kaksi Keuda-ammattikoulua. Yhdistysten ylläpitäminä toimivat lisäksi kuvataidekoulu, musiikkiopisto ja tanssiopisto. Keravan ja Vantaan etelärajan tuntumassa toimii myös Helsingin Rudolf Steiner-koulun Vantaan toimipiste. Kaupungissa on uimahalli, maauimala ja jäähalli sekä vankila. Keski-Uudenmaan pelastuslaitos ja Savion VPK toimivat Keravalla. Kaupungissa on terveyskeskus; lähin sairaala on Peijaksen sairaala Vantaalla. Keravalla toimii koko Uudenmaan hätäpuheluista vastaava Keravan hätäkeskus. Keravan uudistunut kaupunginkirjasto avattiin 1. syyskuuta 2003. 
Kerava on ollut historiansa aikana merkittävä teollisuuskaupunki. Keravalla perustettiin Suomen ensimmäinen sementtitehdas Saviolle 1800-luvun lopussa. Tärkeimmät teollisuusalueet sijaitsevat radan tuntumassa sen itäpuolella. Kaupungissa valmistetaan muun muassa elintarvikkeita, tekstiilejä, metallituotteita ja huonekaluja. Lisäksi siellä on logistiikkakeskuksia ja monipuolista pienteollisuutta. Keravan suurimmat työnantajat kaupungin jälkeen ovat Sinebrychoff, Tuko Logistics, Metos, Uudenmaan Sairaalapesula, Kokkikartano, Andritz, Ifolor ja Keravan vankila (perustettu 1927). Keravalla sijaitsee yksi kauppakeskus, Kauppakeskus Karuselli. Kauppakeskus Karusellin lisäksi Keravalla on Prisma- ja Citymarket-keskukset, joissa on päivittäistavarakauppojen lisäksi erilaisia ravintoloita ja kahviloita, vaate- ja kosmetiikkakauppoja, apteekki ja Alkot. Myös aseman vieressä on pienemmät Volmari- ja Juho Kusti-kauppahallit, jossa on paikallisia kivijalkaliikkeitä ja K-Market. 
Keravan paikallislehti on Keski-Uusimaa. Sen ilmaisjakelulehti on nimeltään Viikkouutiset Kerava. Lisäksi paikkakunnalla ilmestyy kerran kuussa Kerava-lehti.
Liikenne.
Liikenneyhteydet ovat Keravalla monipuoliset. Kaupunki profiloituu mielellään jalankulun ja pyöräilyn mallikaupungiksi, mistä se onkin saanut tunnustuksia. Kaupungissa on laajat pyörätiet, jotka aurataan talvisin ajoratojen tapaan. Pyörätelineitä on kattavasti ja asukkaita kannustetaan tulemaan junalle pyörällä. Tiiviisti rakennetun keskustan kävelykatu on autoilta kielletty ja sen varrella sijaitsee pääosa kaupungin palvelutarjonnasta. Keskustassa on myös tiukasti säännelty parkkipaikkapolitiikka autoilun vähentämiseksi.
Vuonna 2020 Keravan Kaupunki rakensi keskustaan Aleksis Kiven tielle sekä osittain Paasikivenkadulle yksisuuntaiset pyöräkaistat.
Kävelykatukokonaisuus sai "Vuoden ympäristörakenne" -palkinnon 1996. Sen suunnitteleminen aloitettiin jo 1962 käydyssä arkkitehtikilpailussa, jossa syntyi idea ydinkeskustan ympäröimiseksi kehätiellä. Rakentaminen aloitettiin 1980-luvun alussa, kun Keravan keskustasta Tuusulan kirkonkylään johtaneen Tuusulantien itäisin osa muutettiin pysäköinti- ja huoltomuutosten jälkeen autottomaksi ja liikenne siirrettiin ohikulkuteille. Samalla kävelykatuosuus sai nimen Kauppakaari. Kävelykatua jatkettiin myöhemmin rautatien alitse sen itäpuolelle. Tämä jatke valmistui vuonna 1995, mutta kävelykatu on edelleen kehittämisen kohteena.
Teitä pitkin Keravalle pääsee joko idän puolelta Lahdenväylältä tai länsipuolelta Tuusulanväylältä. Lahden moottoritie sekä Vanha Lahdentie kulkevat Keravan läpi keskustan itäpuolelta.
Julkinen liikenne.
Keravan kaupunki tukeutuu vahvasti lähijunaliikenteeseen. Rautatieasemia on kaksi, Kerava ja Savio, joita palvelevat pääkaupunkiseudun lähijunat. Syksyllä 2004 valmistunut Keravan kaupunkirata ja sen myötä käyttöön otettu neljäs raide tarjoavat entistä tiheämmät junavuorot Helsinkiin. Keravalta johtaa rautatie myös Porvooseen, mutta rata ei ole ollut säännöllisen henkilöliikenteen käytössä vuoden 1981 jälkeen; ainoastaan kesälauantaisin Porvoon Museorautatien vanhanmalliset matkustajajunat (Dm7) liikennöivät Keravan ja Porvoon välillä. Porvoon radasta kuitenkin erkanee Kilpilahteen Nesteen öljynjalostamolle johtava rautatie, jolla on päivittäistä tavaraliikennettä; sen sijaan haarautumiskohdasta Porvooseen johtava rataosa on muutettu museoradaksi. Lisäksi nykyisin suunnitellaan 20 vuoden aikajänteellä henkilöliikennettä Sipoon Nikkilään, jolloin juna pysähtyisi ainakin Ahjossa.
Keravalta on noin 15 kilometriä matkaa Helsinki-Vantaan lentoasemalle. Keravalle kulkee bussilinja Helsingin Kalasatamasta sekä muita bussilinjoja, joita kulkee muun muassa Korsoon, Peijakseen, Ylikeravalle, Keinukallioon, Kiltaan ja Virrenkulmaan. Lisäksi busseja kulkee Hyrylään sekä Sipoon Nikkilään. Yleisölle avoin liikenne Porvoon Kilpilahteen lakkautettiin 1. lokakuuta 2020.
Vuoden 2006 maaliskuussa Kerava liittyi HSL-alueeseen, mikä tarkoittaa sitä, että HSL tilaa ja järjestää kunnan julkisen liikenteen. Tämä on muun muassa tarkoittanut sitä, että samalla lipulla pääsee liikkumaan koko HSL:n julkisessa liikenteessä, kuten busseissa, junissa ja raitiovaunuissa.
Keravan kaupunki on osallistunut merkittäviltä osin kaupunkiradan rakentamiseen ja sitoutunut siihen, että valtaosa joukkoliikenteestä hoidetaan junalla. Tämä on merkinnyt sitä, että linja-auton asema on heikko ja sen tehtävänä on lähinnä toimia liityntälinjoina junaliikenteeseen. Tuusulan liittyttyä HSL:n piiriin vuonna 2018 HSL aloitti uuden linja-auto-suunnitelman laatimisen, joka koski Keravan ja Tuusulan sisäistä- ja seutuliikennettä. Suunnitelma tuli käyttöön syysliikenteen alkaessa 12. elokuuta vuonna 2019. Uuden linjaston myötä suorat yhteydet Helsinkiin karsittiin pois lukuun ottamatta seutulinjaa 738, joka kulkee arkisin seututietä 140 pitkin Keravalta Kalasatamaan. Samalla Keravan sisäisiä poikittaisyhteyksiä heikennettiin katkaisemalla linjat Keravan asemalle, mutta useiden linjojen vuorovälejä tihennettiin. 
Kerava kuuluu Helsingin seudun liikenteen D-vyöhykkeeseen.
Merkittäviä tapahtumia.
Kerava tunnetaan muun muassa sirkusmarkkinoistaan, valkosipulifestivaaleistaan ja Kerava-tuotteistaan, erityisesti karvanopistaan. Muita merkittäviä tapahtumia ovat muun muassa
Kulttuuri.
Murre.
Keravan alueella puhutun kielen perustana on etelähämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Keravan alueella puhuttu murre on Tuusulan murretta, joka kuuluu Nurmijärven alaryhmään.
Perinnekulttuuri.
Keravan kansallispuku on koottu vuonna 1956. Puvun suunnittelija on Tyyni Vahter ja puku on koottu Kerava-seuran aloitteesta. Keravan puku on samaa itäuusimaalaista tyyppiä kuin Pukkilan kansallispuku. Puvun liivi ja hame ovat mataranpunaista ruskeaviiruista kangasta. Pukuu kuuluu valkea esiliina sekä siniverkainen alikekirjontainen tasku.
Ruokakulttuuri.
Kerava kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Perunanviljelyn yleistyttyä perunaa on hyödynnetty laajasti. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet. Keravan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla monia valkosipuliruokia: lammas Yrjön tapaan (à la Jorgos), valkosipuliperunat ja valkosipulimurska öljyssä, sekä jälkiruokana karviaismarjapiirakka vaniljakastikkeen kera.
Virkistys.
Retkeily.
Keravan pohjoisosassa sijaitsee Haukkavuoren luonnonsuojelualue, jossa sijaitsee Haukkavuoren perintömetsän luontopolku. Haukkavuori on Keravan ainoa luontopolku ja sen pituus on noin 2,8 kilometriä. Haukkavuoren luonnonsuojelualue on pinta-alaltaan noin 18 hehtaaria.
Muita Keravan luontokohteita ovat Kytömaan haavikko Keravan pohjoisosassa, Myllypuron meanderilaakso, Ollilanlampi ja nevat sekä Keravanjoen varressa sijaitseva Salmelan lehto. Keravalla on myös kuusi luonnonmuistomerkkiä: Museon tammi Heikkilässä, Museon mänty Heikkilässä, Etu-Mikkolan siirtolohkare Saviolla, Valorannan koivu keskustassa, Hautalan kuusi keskustassa sekä Ollilan käärmekuusi Ahjossa. Lisäksi Keravan eteläosiin Saviolle tulee Keravan Luonnonsuojeluyhdistyksen ja paikallisten poliitikkojen aloitteesta Matkoissuon ja Savionselänteen luonnonsuojelualueet. Savionselänteen metsäalueelle pääsee vain Vantaan Leppäkorven pohjoisosista, koska Keravan puolella Lassila &amp; Tikanojan jätteenkäsittelylaitos estää pääsyn paikalle. Keravan eteläosista pääsee Matkoissuon lisäksi myös kätevästi Vantaan puolelle Tussinkoskelle ja Vierumäen metsiin.
Urheilu ja liikunta.
Keravalta ovat kotoisin monet maailman huipulle edenneet urheilijat, kuten uimahyppääjä Joona Puhakka, jalkapalloilija Jukka Raitala ja uimari Hanna-Maria Hintsa. Keravan menestynein urheilija on 1930-luvulla olympialaisissa mainetta niittänyt Volmari Iso-Hollo, jonka patsas on sijoitettu Keravan ydinkeskustaan Iso-Hollon aukiolle lähelle kirjastoa.
Keinukallio on luonnonläheinen, kaunis ja maastoltaan varsin monipuolinen vapaa-ajanviettopaikka. Keinukalliolla voi harrastaa talvisin hiihtoa ja pulkkailua. Alueella sijaitsee frisbeegolf-rata ja puiset juoksuportaat, jotka ovat kesäisin kaupunkilaisten vapaasti käytettävissä. Keinukallion huipulla on ulkoilmaan suunniteltuja liikuntavälineitä. Keravan kaupunginvaltuusto päätti vuoden 2013 juhlavaltuustossa, että Keinukalliosta kehitetään koko Suomelle merkittävä liikunnan- ja vapaa-ajanviettokeskus.
Keravalla on muun muassa kaksi jäähallia, uimahalli, maauimala, yleisurheilukenttä ja kolme tekonurmikenttää (Savio, Kaleva ja Ahjo). Uimahalli koki täydellisen remontin vuosien 2016–2019 aikana.
Talma Ski -laskettelurinne ja seikkailupuisto sijaitsee lähellä Keravan itärajaa Sipoon puolella.
Hallinto ja politiikka.
Päätöksenteko.
Keravan kaupunginjohtajana on toiminut vuodesta 2016 lähtien Kirsi Rontu. Ylintä päätösvaltaa Keravan kaupungissa käyttää 51-jäseninen kaupunginvaltuusto. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimii Terhi Enjala (kok.), 1. varapuheenjohtajana Jüri Linros (kok.) ja 2. varapuheenjohtajana Timo Laaninen (kesk.).
Kaupungin hallintoa johtaa 13-jäseninen kaupunginhallitus. Kaupunginhallituksen puheenjohtajana toimii Anne Karjalainen (sd.), 1. varapuheenjohtajana Pia Lohikoski (vas.) ja 2. varapuheenjohtajana Laura Tulikorpi (vihr.). Keravan kaupungissa toimivia lautakuntia ovat kasvatus- ja opetuslautakunta, tekninen lautakunta sekä vapaa-aika ja hyvinvointilautakunta. Lakisääteisiä lautakuntia ovat keskusvaalilautakunta sekä tarkastuslautakunta.
Vaalit.
Kerava kuuluu kansallisissa vaaleissa Uudenmaan vaalipiiriin. Pia Lohikoski nousi Keravalta kansanedustajaksi eduskunnan vaalikaudelle 2023–2027 kevään 2024 europarlamenttivaalien jälkeen.