Kotihoidon tuki

Kotihoidon tuki on avustus, jonka Suomessa Kansaneläkelaitos (Kela) maksaa alle kolmevuotiaan lapsen hoitamiseen. Lasta voi hoitaa isä, äiti tai muu hoitaja, kuten sukulainen. Lapsi voi olla myös yksityisen päivähoidon tuottajan hoidossa, jolloin perhe voi hakea joko kotihoidon tukea tai yksityisen hoidon tukea.
Kotihoidon tuki maailmalla.
Kotihoidon tukea vastaavaa tukea maksetaan tai on maksettu ainakin Norjassa ("kontantstøtte"), Ruotsissa ("vårdnadsbidrag"), Tanskassa ja Saksassa ("Erziehungsgehalt").
Norjassa kotihoidon tukea maksetaan alle kaksivuotiaan lapsen kotona hoitamisesta. Ruotsissa kotihoidon tuki on lakkautettu vuonna 2016. Tanskassa kotihoidon tuki riippuu asuinkunnasta. Saksassa on elokuussa 2013 otettu käyttöön kotihoidon tuki alle kolmevuotiaan lapsen hoitamiseksi, ja se on suuruudeltaan 150 euroa.
Tukea on kritisoitu Norjassa ja Ruotsissa samoista syistä kuin Suomessakin, eli sen negatiivisista vaikutuksista äitien ja isien tasa-arvoon, lasten kielen kehitykseen sekä maahanmuuttajien integraatioon.
Englanniksi kotihoidon tukea vastaava termi riippuu maasta, jossa tuki on käytössä. Suomen kotihoidon tukeen viittaava termi on "child home care allowance", kun taas Norjassa vastaava tuki tunnetaan englanniksi termillä "cash-for-care benefit".
Kotihoidon tuki Suomessa.
Kotihoidon tuki jakaantuu hoitorahaan ja hoitolisään, joista hoitolisä riippuu perheen tuloista. Perheen yli kolmevuotiaista mutta alle kouluikäisistä lapsista voi saada kotihoidon tukea, mikäli perheessä on vähintään yksi alle kolmevuotias lapsi, josta kotihoidon tukea maksetaan.
Kotihoidon tuki maksetaan Kelan kautta, mutta kustannuksista vastaa kunta. Useat kunnat maksavat lakisääteisen vähimmäismäärän ylittävää kuntalisää, jonka ehdot vaihtelevat. Joillakin paikkakunnilla erillistä kuntalisää haetaan suoraan kunnalta tai kaupungilta (esim. Kerava), kun taas toiset kunnat ovat tehneet Kelan kanssa kuntalisäsopimuksen, jonka perusteella Kela maksaa kuntalisän yleisen kotihoidon tuen yhteydessä ilman erillistä hakemusta.
Kotihoidon tuen määrä.
Kotihoidon tuen määrä voi vaihdella, sillä Kela tekee siihen vuosittain indeksitarkistuksen.
Hoitoraha ja hoitolisä.
Perheen tulot eivät vaikuta hoitorahan määrään. Loppuvuodesta 2022 määrä oli
Hoitolisä puolestaan määräytyy perheen koon ja tulojen mukaan. Sitä maksetaan vain yhdestä lapsesta, ja loppuvuodesta 2022 määrä oli enimmillään 194,06 €/kk.
Kuntalisä.
Osa kunnista maksaa kotihoidon tuen osana kuntalisää tietyin lisäehdoin.
Tietyt kunnat ovat aiemmin maksaneet kotihoidon tuen kuntalisää, mutta ovat sittemmin lopettaneet tuen maksamisen. Esimerkiksi Tampere-lisää maksettiin aiemmin 120 €/kk perheen nuorimmasta kotihoidon tukeen oikeuttavasta lapsesta ja 100 €/kk muista alle 3-vuotiaista, mutta se lakkautettiin alkaen vuoden 2014 alusta. Vantaan aiemmin maksama 10 kk – 1 v 6 kk ikäisistä lapsista maksettu 160 €/kk tuki puolestaan lakkautettiin elokuussa 2022. Sekä suoraan Kelan tiedossa olevien Kelan kautta maksettujen kuntalisien pohjalta että Kuntaliiton toteuttaman varhaiskasvatuskyselyn tulosten mukaan kotihoidon tuen kuntalisien maksaminen onkin harvinaistunut 2010-luvulla.
Tutkimuksia.
Kotihoidon tukea ja sen vaikutuksia tutkitaan osana sosiaalipolitiikkaa. Esimerkiksi Jorma Sipilä, Minna Rantalaiho, Katja Repo ja Tapio Rissanen ovat julkaisseet tutkimuksia kotihoidon tuesta.
Vaikutus maahanmuuttajien kotoutumiseen.
Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) on vuonna 2018 julkaisemassaan tutkimuksessa kritisoinut kotihoidon tukea sen maahanmuuttajanaisia passivoivasta vaikutuksesta Suomessa. Kotihoidon tukea saavat maahanmuuttajaäidit pysyvät kotonaan, minkä johdosta lapsien osallistuminen esikouluun on matalammalla tasolla, ja näin esimerkiksi kielen oppiminen viivästyy.
Vaikutus lapsiin.
Palkansaajien tutkimuslaitos on vuonna 2018 julkaissut tutkimuksen kotihoidon tuen vaikutuksista lapsiin yhdessä Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT:n) kanssa. Kotihoidon tuen käytön ja kuntalisien aineiston pohjalta havaittiin suuremman kotihoidon tuen vähentävän äitien työllisyyttä ja pidentävän kotihoidon jaksojen pituutta. Lapsiin pidempien kotihoidon tuen jaksojen puolestaan havaittiin vaikuttavan suurempana todennäköisyytenä saada huonompi tulos neuvolan testeissä varhaiskasvatukseen osallistuneisiin verrattuna. Toisaalta vaikutusta peruskoulun päättötodistukseen, ylioppilaskirjoitusten arvosanoihin tai toisen asteen kouluvalintaan ei havaittu.
VATT:n kotihoidon tukea koskeva tutkimus vuodelta 2022 niin ikään vahvistaa aiemman tuloksen lisääntyneistä virheistä neuvolan terveystarkastuksissa lapsille, joilta kotihoidon tukea on maksettu yksivuotiaana. Lisäksi tutkimuksessa havaittiin, että saatuaan yksivuotiaana korotettua kotihoidon tukea kuntalisän muodossa, lapset jäävät todennäköisemmin pois toiselta koulutusasteelta tai valitsevat toisen asteen koulutuspaikakseen harvemmin lukion. Tällöin myös ennen aikuisikää tehdyt rikokset lisääntyivät neljän prosentin tasolta noin viisi prosenttia. Positiivisia vaikutuksia kotihoidon tuesta lapsiin ei löydetty.
Vaikutus äiteihin.
VATT:n vuoden 2022 tutkimuksen tulokset osoittavat äitien työllisyyden ja ansiotulojen vähenevän euromääräisesti suuremmista kotihoidon tuista jopa kymmenen vuotta lapsen syntymän jälkeen. Tulokset viittaavat siihen, että ns. lapsisakko, eli mitta siitä kuinka paljon äidin ansiotulot laskevat isän tuloihin verrattuna ensimmäisen lapsen syntymän jälkeen, putoaisi 20–30 % tasolle, jos lasten kotihoidon tuki poistettaisiin; nykyisellään lapsisakko on Suomessa yli 70 % ensimmäisen lapsen syntymän jälkeen, ja se vähenee 20 % tasolle 8–10 vuotta lapsen syntymän jälkeen.
Historia.
Ensimmäinen laki lapsen kotihoidon tuesta säädettiin vuonna 1985. Vuonna 1993 lapsen kotihoidontuki tuki yhdessä lapsilisän kanssa siirrettiin Kelan kautta maksettavaksi. Vuonna 1997 lakia uudistettiin niin, että se kattaa myös yksityisen hoidon tuen.
Työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) asettama taloustieteen professori Markus Jäntin johtama riippumaton työryhmä ehdotti raportissaan vuonna 2021 kotihoidon tuen lakkauttamista. Tilalle lapsiperheiden taloudellisen tilanteen helpotukseksi työryhmä ehdotti veronalaista lapsilisän tulosidonnaista lisäosaa, joka olisi sidottu lapsen ikään. Marinin hallituksen hallitusohjelmassa kotihoidon tukea oli kuitenkin Keskustan vaatimuksesta tarkoitus olla lyhentämättä, ja TEM:n tutkijaryhmän toimenpide-ehdotuksen vastaisesti tukea ei lakkautettu. Kristillisdemokraattien puheenjohtajan Sari Essayahin mukaan myöskään Orpon hallitus ei ottanut kotihoidon tuen leikkauksia ohjelmaansa.