Värnamon kunta

Värnamon kunta () on Jönköpingin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Värnamo.
Kunnan maapinta-ala on 1 215,82 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 34 661 henkeä (31.12.2021).
Kunnan alueella sijaitsee osa Store Mossen kansallispuistosta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 83,54 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 6,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Nykyisen Värnamon kunnan alueella oli vuonna 1863 yhdeksän pitäjää. Värnamon paikkakunnasta tehtiin Jönköpingin kaupungin alainen alakauppala (ruots. "lydköping") ja vuodesta 1859 lähtien vapaakauppala (ruots. "friköping"). Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan 1.1.1863 Värnamon pitäjästä perustettiin Värnamon maalaiskunta, johon Värnamon epäitsenäinen kauppala (ruots. "municipalköping") kuului. Vuonna 1871 Värnamon kauppala erotettiin maalaiskunnasta omaksi kunnakseen. Vuonna 1920 kauppalasta tuli kaupunki, ja vuonna 1947 Värnamon maalaiskunta liitettiin siihen.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Rydaholmin maalaiskuntaan ja Värnamon kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut.
Kuntablokkiuudistuksessa 1962–1977 muodostettiin nykyinen Värnamon kunta keskuksenaan Värnamon kaupunkitaajama. Vuonna 1971 Forshedan, Klevshultin ja Vrigstadin kunnat jaettiin. Forshedasta liitettiin Tannåker Ljungbyn kuntaan ja muut osat Värnamon kuntaan. Klevshultista liitettiin Fryele Värnamon kuntaan ja loput osat Vaggerydin kuntaan. Vrigstadista liitettiin Värnamon kuntaan Nydala, Vaggerydin kuntaan Svenarum sekä Sävsjön kuntaan Hylletofta ja Vrigstad. Forshedan, Klevshultin ja Vrigstadin osien lisäksi Värnamon kuntaan tulivat kuuluvaan kokonaan Bredaryd, Bor ja Rydaholm sekä Värnamon kaupunki.
Vaakuna.
Nykyinen vaakuna on entisen Värnamon kaupungin vaakuna. Myös Borin maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 467 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 622 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 194 996 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 88 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 78,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 161 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Lannan taajamassa on 329 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Gnosjön kuntaan.
Entiset taajamat.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Värnamon kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Värnamon kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Asteriskilla (*) merkitty Kulltorpin seurakunta kuuluu osittain Värnamon kuntaan ja osittain Gnosjön kuntaan.
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.