Turun kaupunginmuseo

Turun kaupunginmuseo (ent. Turun museokeskus) kokoaa yhteen Turun kaupungin omistamat kulttuurihistorialliset museot. Se toimii myös Varsinais-Suomen alueellisena vastuumuseona ja jatkaa näin aiemman Turun maakuntamuseon/Varsinais-Suomen maakuntamuseon toimintaa. Kaupunginmuseon toiminta-ajatuksena on huolehtia kulttuuriperinnön säilymisestä ja välittämisestä nykyisille sekä tuleville sukupolville Varsinais-Suomen alueella.
Turun kaupunginmuseo vastaa Turun kaupungin kulttuuri- ja luonnonhistoriallisesta museotoimesta. Se huolehtii kaupungin esinekokoelmista sekä edistää kulttuuriympäristön säilymistä. Tiedon jakaminen näyttelyiden ja tutkimusraporttien ja muiden julkaisujen kautta on museotoiminnan perusta. Näin toimien kaupunginmuseo välittää kulttuuriperintöä kulttuuria osaltaan.
Kaupunginmuseo toimii Varsinais-Suomen alueellisena vastuumuseona alueen antikvaarisena asiantuntijana ja lausunnon antajana kulttuurihistoriallisesti arvokkaita rakennuksia, muinaisjäännöksiä ja kuntien kaavoituksia koskevissa asioissa. 
Turun kaupunginmuseota johtaa museojohtaja Ville-Matti Rautjoki. Rautjoki valittiin tehtävään keväällä 2025. 
Museot.
Turun kaupungin historiallinen museo perustettiin 1881. Vuonna 1981 nimi muuttui Turun maakuntamuseoksi, ja edelleen vuonna 2009 Turun museokeskukseksi. Vuoden 2025 alusta lähtien museo tunnetaan Turun kaupunginmuseona. Sen hallinnoimat museot ovat Turun linna, Luostarinmäen museokortteli, Apteekkimuseo ja Qwenselin talo, Turun biologinen museo sekä Kuralan Kylämäki. Lisäksi kaupunginmuseo vastaa Vanhalla Suurtorilla sijaitsevasta Brinkkalan talon toiminnasta. 
Kaupunginmuseon ulkopuolisia turkulaismuseoita ovat muun muassa Turun taidemuseo, jota hallinnoi Turun taideyhdistys, sekä Turun kaupungin taidemuseo WAM, Sibelius-museo, Aboa Vetus &amp; Ars Nova ja Forum Marinum.
Vuonna 2015 Turun kaupungin museoihin tutustui yhteensä 277 580 kävijää, joista 98 673 vierailijalle kirjattiin ilmaiskäynti. Museoiden toimintatilastot julkaistaan vuosittain Museoviraston Museotilasto-hakupalvelussa. 
Kokoelmat.
Turun kaupunginmuseolla on mittava arkeologinen kokoelma, joka käsittää yli 100 000 alanumeroa. Arkeologisessa kokoelmassa on sekä historiallisen että esihistoriallisen ajan löytöjä. Esinekokoelman perustan muodostavat turkulaisista ja varsinaissuomalaisista säätyläis- ja porvariskodeista sekä Turun ympäristön kartanoista peräisin olevat esineet. Kulttuurihistoriallisissa esinekokoelmissa on noin 130 000 esinettä. Kokoelmaa, jonka juuret ovat 1880-luvulla, kartutetaan suunnitelmallisesti esineistöllä, jolla on merkitystä tutkimus-, näyttely ja opetustoiminnalle. Osa kokoelmista on nähtävänä erilaisissa näyttelyissä museokohteissa.
Valokuvakokoelmaan kuuluu yli miljoona valokuvaa, negatiivia ja diaa 1840-luvulta tähän päivään. Muun muassa varhaisin päivätty Suomessa otettu valokuva kuuluu Turun kaupunginmuseon valokuvakokoelmaan. Nykyään kokoelma karttuu lähinnä museon oman valokuvaustoiminnan tuloksena.
Perinnekasvikokoelma on laaja läpileikkaus perinteisen lounaissuomalaisen maalaispihan koriste- ja hyötykasvillisuuteen. Lisäksi on perinteisten huonekasvien kokoelma Kuralan Kylämäen Iso-Kohmon talossa. Kuralan Kylämäen opetuskokoelmaan kuuluu noin 15 000 esinettä.
Kokoelmiin voi tutustua esimerkiksi muistiorganisaatioiden yhteisessä valtakunnallisessa Finna.fi-palvelussa.
Nykyajan dokumentointi ja tutkimus.
Turun kaupunginmuseossa tehdään nykyajan dokumentointia keräämällä tietoa tämän hetken tavoista ja ilmiöistä. Dokumentointia tehdään vuodesta 2009 alkaen Suomen museoiden tallennus- ja kokoelmayhteistyö TAKOn puitteissa. Turun museokeskus osallistuu aktiivisesti TAKOn poolien 3 (Arki) ja 4 (Tuotanto, palvelut ja työelämä) työskentelyyn. Museokeskus on myös mukana pohjoismaisessa nykyajandokumentoinnin yhteistyöryhmässä Norsamissa.