John Nurmisen Säätiö

John Nurmisen Säätiö on suomalainen säätiö, joka suojelee Itämerta ja sen kulttuuriperintöä. Se perustettiin vuonna 1992 Juha Nurmisen aloitteesta. Säätiön ympäristöhankkeissa vähennetään Itämeren rehevöitymistä leikkaamalla meren ravinnekuormaa ja hillitään haitallisten aineiden pääsyä mereen. Kulttuurihankkeet puolestaan tähtäävät meren kulttuurin ja historian tunnetuksi tekemiseen. Säätiö on käynnistänyt Itämeripäivän, jota vietetään vuosittain elokuun viimeisenä torstaina. Säätiön tilat ovat Huolintatalossa Helsingin Länsi-Pasilassa.
Historia.
Säätiö perustettiin vuonna 1992 John Nurminen -perheyrityksen johtajan Juha Nurmisen aloitteesta. Nurmisen suvun ensimmäinen laivanvarustaja oli Johan Nurminen, joka perusti Nurmisen kauppahuoneen ja laivanvarustamon Raumalla vuonna 1886. Hän oli säätiön perustajan Juha Nurmisen isoisän isä, jonka mukaan myös säätiö sai nimensä. 
Säätiön alkuperäinen tarkoitus oli vaalia Itämeren kulttuuriperintöä. Juha Nurmisen ja Nurmisen perheyrityksen karttakokoelmat siirtyivät lahjoituksina säätiölle. Kulttuuritoiminta on vuosien mittaan keskittynyt etenkin merenkulun, tutkimusmatkailun ja kartografian historiaan. 
Juha Nurminen huolestui Itämeren ekologisesta tilasta 1990-luvun lopulla, kun suuret sinileväkukinnat tekivät meren rehevöitymisen näkyväksi. Säätiö aloitti ympäristöhankkeet vuonna 2004 Juha Nurmisen alkupääoman turvin. Alkuvuosina säätiö puuttui etenkin pistekuormituksesta aiheutuvaan rehevöitymiseen, kuten jätevesien fosforinpuhdistuksen tehostamiseen. Sittemmin säätiö on keskittynyt etenkin Itämeren hajakuormituksen vähentämiseen. 
Itämeren suojelu.
Säätiön ympäristöhankkeissa vähennetään maa- ja metsätalouden fosforikuormaa, poistetaan meressä jo olevia ravinteita, suojellaan meriluontoa, pienennetään ympäristöriskejä ja vähennetään haitallisten kemikaalien sekä lannoitteiden pääsyä mereen. Vuoteen 2023 mennessä säätiö on käynnistänyt 43 ympäristöhanketta, joista 34 on saatu päätökseen. Ympäristöhankkeita tehdään eri puolilla Itämeren valuma-aluetta. 
Rehevöityminen.
Ensimmäiset toimet rehevöitymisen vähentämiseksi toteutettiin 2005–2012 Pietarin jätevedenpuhdistamoilla ja Laukaanjoen lannoitetehtaalla. 
Säätiö vähentää maatalouden ravinnekuormitusta muun muassa peltojen kipsikäsittelyllä. Lisäksi maatalouden ravinnekuormaa leikataan edistämällä kotieläintilojen ja kasvitilojen välistä lantakierrätystä. Metsätalouden ravinnekuormitukseen säätiö puuttuu etsimällä keinoja turvemaiden metsäojitusalueiden vesistökuormituksen vähentämiseksi. 
Säätiö on selvittänyt 2020 alkaen satamien lannoitelaivaukseen liittyviä ravinnepäästöriskejä ja parhaita tekniikoita päästöjen ehkäisemiseksi. 
Hankkeissa on myös edistetty vesistöystävällistä biokaasutuotantoa. 
Säätiö on selvittänyt meressä jo olevia ravinteiden vähentämistä. Itämereen jo sitoutuneita ravinteita on poistettu esimerkiksi niittämällä rannikkoruokoa. Säätiö on myös edistänyt kestävää särkikalan pyytämistä ja kysyntää.
Meriluonnon monimuotoisuus.
Säätiö ennallistaa vedenalaisia meriniittyjä yhdessä Metsähallituksen luontopalvelujen kanssa 2023 alkaneessa Meriniittyhankkeessa. Meriajokas on Itämeren avainlaji, joka toimii myös hiilinieluna. 
Ympäristöriskit ja haitalliset aineet.
John Nurmisen Säätiön johtamassa Tankkeriturva-hankkeessa kehitettiin merenkulun toimijoiden kanssa yhteistyössä vuosina 2009–2014 öljyonnettomuuden riskiä pienentävä ENSI-palvelu (Enhanced Navigation Support Information), jonka jatkokehitys siirtyi Väylävirastolle. 
Vuonna 2022 säätiö aloitti Traficomin kanssa hankkeen kemikaalialusten tankinpesusta aiheutuvien päästöjen vähentämiseksi.
Merikulttuuri.
Säätiö tuottaa merellisiä kulttuurisisältöjä, välittää tietoa meren historiasta ja ylläpitää kokoelmia. Säätiö on kustantanut lähes 50 meriaiheista kirjaa. Suurista merihistoria-aiheisista kirjoista mm. "Mare Balticum", "Meritie" ja "Ultima Thule" on käännetty useille kielille. 
Kokoelmat koostuvat taiteesta, meriantiikista ja merenkulun laitteistosta. Säätiöllä on myös suuri antiikkikartan- ja merikortin kokoelma. Säätiö järjestää ja lainaa kokoelmia näyttelyihin.
Säätiö on tuottanut suomalaisten merimuseoiden kanssa avoimen Loki-verkkopalvelun, joka kokoaa kartalle merellistä tietoa ja tarinoita. Lokihanke laajentui myöhemmin Digimuseo.fi perustamiseen yhdessä Suomen museoliiton kanssa. 
Tuntematon Itämeri oli säätiön hanke Suomenlinnan Levyhallissa kesällä 2023. Näyttely sisälsi merellisiä valokuva-, video- ja ääniteoksia. 
Itämeripäivä.
Itämeripäivän on säätiön vuonna 2019 käynnistämä ja koordinoima päivä Itämeren kunniaksi. Tarkoituksena on tarkastella Itämeren luontoa ja suojelua sekä nauttia sen kulttuurista. Päivää vietetään vuosittain elokuun viimeisenä torstaina erilaisten tapahtumien ja tempauksien muodossa.