Toiminnantarkastus

Toiminnantarkastus on Suomessa asunto-osakeyhtiöissä ja rekisteröidyissä yhdistyksissä vuodesta 2010 alkaen käytössä oleva yhteisön talouden ja hallinnon tarkastusmenetelmä, jonka tarkoituksena on korvata entinen maallikkotilintarkastajien suorittama ei-ammattimainen tilintarkastus. Tällaisen maallikkotarkastajan uusi nimitys on toiminnantarkastaja.
Toiminnantarkastus asunto-osakeyhtiöissä.
Asunto-osakeyhtiöiden toiminnantarkastuksesta säädetään heinäkuussa 2010 voimaan tulleessa asunto-osakeyhtiölaissa. Sen mukaan asunto-osakeyhtiössä on oltava toiminnantarkastaja, jos sillä ei ole tilintarkastajaa ja yhtiöjärjestyksessä ei toisin määrätä. Toiminnantarkastajan valitsee yhtiökokous. Toiminnantarkastusta koskevia säännöksiä sovelletaan sellaisen tilikauden tarkastukseen, joka alkaa 1.7.2010 tai myöhemmin.
Toiminnantarkastajan valinta.
Yhtiökokouksen on valittava toiminnantarkastaja, jos yhtiössä ei ole asunto-osakeyhtiölain, tilintarkastuslain, yhtiöjärjestyksen määräyksen tai yhtiökokouksen erikseen tekemän päätöksen perusteella KHT-tai HTM-tilintarkastajaa. Yhtiöjärjestyksessä voidaan kuitenkin määrätä, että yhtiössä ei ole toiminnantarkastajaa.
Jos valitaan vain yksi toiminnantarkastaja, lisäksi on valittava ainakin yksi toiminnantarkastajan sijainen. Sijaiseen sovelletaan toiminnantarkastajasta annettuja säädöksiä.
Vanhat yhtiöjärjestysmääräykset.
Yllä olevat säännökset koskevat vain sellaisia yhtiöjärjestyksiä ja niiden määräyksiä, jotka on rekisteröity ennen uuden asunto-osakeyhtiölain voimaantuloa eli ennen 1. heinäkuuta 2010.
Toimikausi.
Toiminnantarkastajan toimikausi päättyy (ja uuden toiminnantarkastajan toimikausi alkaa) uuden toiminnantarkastajan valinnasta päättävän varsinaisen yhtiökokouksen lopussa. Yhtiöjärjestyksessä tai uutta toiminnantarkastajaa valittaessa voidaan kuitenkin määrätä toisenlaisesta toimikaudesta, joko määräaikaisesta tai toistaiseksi jatkuvasta.
Toiminnantarkastuksen sisältö.
Toiminnantarkastus sisältää yhtiön talouden ja hallinnon tarkastuksen yhtiön toiminnan laadun ja laajuuden kannalta riittävällä tavalla. Toiminnantarkastuksen tavoitteena on nykyistä maallikkotilintarkastuskäytäntöä vastaava tarkastus, jossa tarkastetaan osakkeenomistajien kannalta riittävällä tavalla yhtiön taloudenpitoa ja hallintoa toiminnan asianmukaisuuden toteamiseksi.&lt;ref name="HE-24/2009"&gt;Hallituksen esitys 24/2009, s. 176–177.&lt;/ref&gt; 
Tarkoituksena on, että toiminnantarkastus on lähtökohtaisesti vuositarkastusta.
Käytännössä asunto-osakeyhtiön toiminnantarkastajan tehtävänä on ensisijassa arvioida yhtiön hallinnon järjestämistä, kirjanpidon ja tilinpäätöksen yleistä asianmukaisuutta, johdon saamien etuuksien ja lähipiiritoimien asianmukaisuutta sekä osakkeenomistajien yhdenvertaisen kohtelun toteutumista.
Kirjanpidon ja tilinpäätöksen tarkastus.
Tässä tarkastetaan lähtökohtaisesti, että 
Toimintakertomuksen tarkastus.
Tavoitteena on selvittää, että 
Hallinnon tarkastus.
Tarkoituksena on selvittää, 
Toiminnantarkastuskertomus.
Toiminnantarkastajan on annettava kultakin tilikaudelta päivätty ja allekirjoitettu toiminnantarkastuskertomus. Toiminnantarkastuskertomuksessa on yksilöitävä sen kohteena oleva tilinpäätös.
Toiminnantarkastus yhdistyksissä.
Yhdistysten toiminnantarkastuksesta säädetään yhdistyslain uudessa 38 a §:ssä, joka tuli voimaan 1.9.2010. Kyseessä on aivan uusi tarkastusmuoto, jonka tarkoituksena on korvata maallikoiden tekemä tilintarkastus. Lain säännöksiä sovelletaan tilikauteen, joka alkaa 1. syyskuuta 2010 tai sitä myöhemmin.
Toiminnantarkastajan valinta.
Yhdistyksellä on oltava toiminnantarkastaja, jos yhdistyksellä ei ole tilintarkastajaa. Tilintarkastajalla tarkoitetaan tilintarkastuslaissa määritettyä ammattimaista tilintarkastajaa eli keskuskauppakamarin tai kauppakamarin hyväksymää KHT- tai HTM-tilintarkastajaa. Toiminnantarkastajan valitsee yhdistyksen kokous ("vuosikokous"). Toiminnantarkastajaa ei siis tarvitse valita ollenkaan, mikäli yhdistyksellä on ammattimainen tilintarkastaja.
Jos valitaan vain yksi toiminnantarkastaja, on lisäksi valittava varatoiminnantarkastaja. Varatoiminnantarkastajan oikeudet ja velvollisuudet ovat samat kuin varsinaisella toiminnantarkastajalla, mutta hän astuu toimeensa vain jos toiminnantarkastaja on estynyt. 
Toiminnantarkastajaa ei voi valita, jos yhdistyksen koko on niin suuri, että se edellyttää valitsemaan tilintarkastuslain mukaisen tilintarkastajan. 
Vanhat sääntömääräykset.
Yllä olevat säännökset koskevat vain sellaisia yhdistyksen sääntöjä ja niiden määräyksiä, jotka on rekisteröity ennen yhdistyslain muutoksen voimaantuloa eli ennen 1.9.2010.
Toiminnantarkastuspakko.
Jos toiminnantarkastajaa ei ole valittu yhdistyslain tai yhdistyksen sääntöjen mukaisesti, aluehallintovirasto määrää ilmoituksesta yhdistykselle toiminnantarkastajan.