Pentatoninen asteikko

Pentatoninen asteikko on sävelasteikko, jossa on vain viisi säveltä oktaavia kohti toisin kuin länsimaisessa musiikissa yleisimmin käytetyissä diatonisissa duuri- ja molliasteikoissa. Tavallisimmat pentatoniset asteikot voidaan myös käsittää duuri- tai molliasteikon muunnelmiksi, joissa puuttuu kaksi asteikon sävelistä.
Pentatoninen asteikko on musiikissa laajalti käytössä eri puolilla maailmaa. Se esiintyy muun muassa kelttiläisessä musiikissa, unkarilaisessa ja kreikkalaisessa kansanmusiikissa, monissa eurooppalaisissa lastenlauluissa, saamelaisten joiuissa, negrospirituaaleissa, eräissä jazz- ja rock-musiikin muodoissa, länsi- ja pohjoisafrikkalaisessa musiikissa sekä erityisesti itäaasialaisessa kuten kiinalaisessa, korealaisessa, vietnamilaisessa ja japanilaisessa musiikissa. Klassisista länsimaisista säveltäjistä sitä on käyttänyt muun muassa Claude Debussy ja Antonín Dvořák useissa sävellyksissään.
Erilaisia pentatonisia asteikkoja.
Hemitoniset ja anhemitoniset asteikot.
Erilaiset pentatoniset asteikot voidaan jakaa "hemitonisiin" ja "anhemitonisiin" asteikkoihin. Anhemitonisissa asteikoissa eivät asteikon sävelet koskaan ole vain puolisävelaskelen päässä toisistaan, hemitonisissa ovat. 
Pentatoninen duuriasteikko "(anhemitoninen)".
Laajimmalle levinnyt pentatoninen asteikko "anhemitoninen" duuriasteikko, jossa neljäs ja seitsemäs sävel eivät esiinny. Se voidaan konstruoida myös kvinttiympyrän avulla lähtien C:stä, jolloin muut sävelet ovat G, D, A ja E. Jos perussävelenä käytetään Fis-säveltä, asteikon muut sävelet ovat Gis, Ais, Cis ja Dis. Viimeksi mainitussa tapauksessa se voidaan pianolla ja muilla kosketinsoittimilla soittaa pelkästään mustia koskettimia käyttämällä.
Tunnettuja duuripentatonisia melodioita ovat esimerkiksi:
Pentatoninen molliasteikko "(anhemitoninen)".
On olemassa useita asteikkoja, joita voidaan sanoa pentatonisiksi molliasteikoiksi. Niistä yleisin on luonnollisen mollin "anhemitoninen" muunnelma, josta asteikon toinen ja kuudes sävel puuttuvat. Jos perussävelenä on A, muut sävelet ovat C, D, E ja G. (C:stä lähdettäessä Es, F, G ja B) Jos perussävelenä on Dis, muut sävelet ovat Fis, Gis, Ais ja Cis, ja asteikko voidaan soittaa pelkästään mustia koskettimia käyttämällä. Täten asteikko eroaa duuripentatonisesta vain siinä, että eri sävel katsotaan perussäveleksi.
Mollipentatoninen asteikko esiintyy esimerkiksi kanadalaisessa kansanlaulussa "Land of the Silver Birch" ja George Gershwinin laulussa "Summertime".
Hemitoniset pentatoniset molliasteikot.
"Hemitoninen" pentatoninen asteikko esiintyy muun muassa länsi- ja pohjoisafrikkalaisessa musiikissa. Eräs sellainen asteikko voidaan käsittää mollin muunnelmaksi, josta neljäs ja seitsemäs sävel puuttuvat ja toinen sävel on alennettu. Jos asteikko alkaa C:stä, muut sävelet ovat siis Des, Es, G ja As. Jos taas A:sta, muut sävelet ovat B, C, E ja F.
Lähinnä japanilaisessa musiikissa esiintyy myös "hemitoninen" molliasteikko, josta molliasteikosta on jätetty pois neljäs ja seitsemäs sävel. Jos tällöin perussävelenä on A, asteikon muut sävelet ovat H, C, E ja F. Tämä esiintyy esimerkiksi japanilaisessa laulussa Sakura. C:tä perussävelenä käyttäen muiksi säveliksi tulisivat D, Es, G ja As.