Mestis

Mestis eli Jääkiekkoliiton mestaruussarja (tyyliteltynä "MEST1S") on Suomen toiseksi korkein jääkiekkosarja, joka perustettiin keväällä 2000 korvaamaan jääkiekon I-divisioona. Mestis on Suomen laajin jääkiekkosarja, jota pelataan Jääkiekkoliiton jokaisella alueella. Sarjassa pelaa 10 joukkuetta, joilla on Mestis-lisenssi. 
Vuosina 2000–2008 mestisjoukkueiden ei ollut käytännössä mahdollista nousta vuonna 2000 suljettuun SM-liigaan, mutta putoaminen alemmas Suomi-sarjaan oli sen sijaan mahdollista. KalPa tosin nostettiin keväällä 2005 SM-liigaan, kun liigan joukkuemäärää kasvatettiin 13 joukkueesta 14 joukkueeseen kaudeksi 2005–2006. Kaudeksi 2008–2009 SM-liigakarsinnat palautuivat muutaman kauden ajaksi, mutta kaudella 2013–2014 karsinnat poistuivat uudelleen. Karsintojen poistumisen jälkeen SM-liigaan on nostettu Sport, KooKoo, Jukurit ja Kiekko-Espoo.
Kaudella 2021−2022 Mestiksen sijoille 11.−14. jääneet joukkueet pelasivat Suomi-sarjan kahden parhaan joukkueen kanssa karsintasarjan. Kuuden joukkueen karsintasarjasta kahdelle oli paikka Mestikseen kaudeksi 2022−2023. Mestis-joukkueiden määrän piti supistua 14:stä 12:een, mutta näin ei käynytkään, sillä mukaan otettiin latvialainen HK Zemgale. Mestiksessä pelataan 49 runkosarjaottelua per joukkue, ja pudotuspelit pelataan runkosarjan kymmenen parhaan joukkueen kesken.
Mestisjoukkueiden sisäisen pistepörssin kärkisijalla olevan pelaajan tunnistaa pelitilanteessa eri värisestä kypärästä. Kuten SM-liigassakin, tällä hetkellä käytetään kultaiseksi värjättyä kypärää.
Keväällä 2024 Iisalmen Peli-Karhut voitti ensimmäisen Mestis-mestaruutensa.
Keväällä 2025 Helsingin Jokerit voitti ensimmäisen Mestis-mestaruutensa ja eteni SM-liigan karsintoihin.
Laajentuminen ulkomaille.
Vuonna 2022 Mestis laajeni latvialaisella HK Zemgale -seuralla ja tulevina vuosina myös mahdollisesti muilla ulkomaisilla joukkueilla. Mestiksen hallinto on käynyt keskusteluja myös muiden ulkomaisten seurojen kanssa sarjaan osallistumisesta tulevina kausina ja vuosina.
Mestiksen kehittäminen ja päätös laajentumisesta ulkomaille on lähtöisin Mestis-seuroilta, sillä ne ovat halunneet aikaisempaa kansainvälisemmän ja avoimemman sarjan, jotta Mestis-joukkueet, sarja ja suomalainen jääkiekkokulttuuri kehittyisivät. Kaudella 2023−2024 Zemgale ei jatkanut Mestiksessä.
Mestis kausittain.
2000–2001.
Ensimmäinen Mestiksen sarjakausi pelattiin 2000–2001, jolloin mestaruuden voitti Jukurit. Jukurit kukisti viidennessä loppuottelussa runkosarjan voittaneen TuTon Kupittaalla pelatussa ottelussa.
2001–2002.
Kaudella 2001–2002 mestaruuden ja runkosarjan voitti Jukurit.
2002–2003.
Kaudella 2002–2003 mestaruuden ja runkosarjan voitti Jukurit.
2003–2004.
Kaudella 2003–2004 mestaruuden voitti KalPa. Myös virolaisen Golden Lionsin piti osallistua tällä kaudella Mestikseen, mutta se joutui luopumaan suunnitelmista taloudellisten ongelmien vuoksi.
2004–2005.
Mestiksen 5. kaudella pelattiin 12 joukkueen nelinkertainen sarja. KalPa uusi mestaruutensa ja nostettiin SM-liigaan liigaporttien ollessa väliaikaisesti auki. Mikään liigajoukkue ei pudonnut Mestikseen, vaan SM-liigan joukkuemäärä kasvoi 13:sta 14:een kaudeksi 2005–2006. Runkosarjan pistepörssin voitti KalPan Tomi Mustonen. NHL:n työsulun myötä Mestiksessä nähtiin NHL-pelaajia kuten Kimmo Timonen, Sami Kapanen ja Adam Hall. Juhani Tamminen aloitti Sportin valmentajana.
2005–2006.
Mestiksen sarjamuoto muuttui viime kausista. KalPan noustua liigaan joukkueita oli jäljellä vain 11. Mestiksen runkosarjassa pelattiin yhdentoista joukkueen nelinkertainen sarja, yhteensä 40 ottelua. Lisäksi kahdessa kolmen joukkueen välisarjassa pelattiin kaksinkertainen sarja sekä yhdessä viiden joukkueen lohkossa yksinkertainen välisarja. 
Välisarjalohkossa A pelasivat Jokipojat, Jukurit ja KooKoo. Lohkon B muodostavat Kokkolan Hermes, Hokki ja Sport. Viiden joukkueen lohkossa C pelasivat FPS, Haukat, K-Vantaa, Salamat ja TuTo.
Tämän lisäksi kukin mestisjoukkue pelasi yhden kotiottelun Suomen 20-vuotiaiden maajoukkuetta vastaan. Näin runkosarjan otteluiden kokonaismäärä oli 45 ottelua.
Jukurit voitti runkosarjan ja mestaruuden. TuTon Tero Forsell voitti runkosarjan pistepörssin.
2006–2007.
Edellisen kauden joukkueista Haukat luovutti sarjapaikkansa, ja Hermes putosi Mestis-karsinnoissa. Joukkuemäärä nostettiin takaisiin vanhaan kahteentoista, ja uusina joukkueina mukaan Suomi-sarjasta nousivat Heinolan Kiekko Heinolasta, KOO-VEE Tampereelta sekä SaPKo Savonlinnasta. Tasamäärä joukkueita tarkoitti, että joukkueet pelasivat keskenään nelinkertaisen sarjan, ja välisarjasta luovuttiin. Kukin mestisjoukkue pelasi viime kauden tapaan vielä yhden kotiottelun nuorten maajoukkuetta vastaan, joten runkosarjan otteluiden kokonaismäärä oli 45. 
Toisin kuin SM-liigassa, Mestiksessä sai voitosta edelleen kaksi pistettä ja häviöstä nolla. Pelin päätyttyä tasan varsinaisen peliajan jälkeen kumpikin joukkue sai yhden pisteen, jonka jälkeen seurasi neljällä kenttäpelaajalla pelattu viiden minuutin jatkoaika. Mikäli toinen joukkue teki maalin jatkoajalla, kyseinen joukkue sai ylimääräisen pisteen.
Pudotuspelit pelattiin vanhaan tapaan, eli kahdeksan parasta joukkuetta jatkoi paras viidestä -pelisarjoista ensin puolivälieriin, sitten välieriin ja lopulta loppuottelusarjaan ja kerrasta poikki -pronssipeliin. Kauden lopuksi järjestettiin myös liigakarsinnat. Neljä joukkuetta, TuTo, Sport, Jukurit ja Kiekko-Vantaa, jättivät alkavan kauden aluksi liigakelpoisuusselvityksen, joka oli edellytys SM-liigaan nousemiseen. Kiekko-Vantaa tosin veti pois selvityksensä kesken kauden.
Pudotuspelien rinnalle Mestiksessä otettiin käyttöön ensimmäistä kertaa Suomessa niin sanottu play out -pelisarja. Pudotuspelien puolivälierävaiheen pudonneet joukkueet pelasivat runkosarjan sijoille 9.–12. sijoittuneita joukkueita vastaan siten, että sijoitettu kohtasi huonoiten sijoittuneen. Paras viidestä -pelisarjojen voittajien kausi päättyi, häviäjät jatkoivat seuraavalle play out -kierrokselle. Tämän kierroksen voittajien kausi päättyi, kahden häviäjän pelit jatkuivat Mestis-karsinnoissa Suomi-sarjan parhaiden kanssa. 
Liigakarsintojen ja play out -pelien takia Mestis päättyi tällä kaudella aiempaa selvästi aikaisemmin, ja runkosarja päättyy jo helmikuussa 2007. Runkosarjan voitti Sport ja runkosarjan pistepörssin jälleen Tero Forsell. Hokki voitti Jukurit loppuottelusarjassa suoraan voitoin 3–0. Koska Hokki ei ollut jättänyt ennen kauden alkua liigakelpoisuusselvitystä, SM-liiga karsinnoissa pelasi heidän sijastaa Mestiksessä hopeaa saavuttanut Jukurit. Jukurit hävisi ottelusarjan KalPalle voitoin 0–4. Vaikka Jukurit olisi voittanut KalPan, heidän liigapaikkansa olisi ratkaistu vasta 31. maaliskuuta pidetyssä kokouksessa. Karsintaa kutsuttiin SM-liigan tasonmittaukseksi. 
2007–2008.
Edelliskauden Mestis-karsinnoissa Kotkan Titaanit ja Lempäälän Kisa nousivat täksi kaudeksi Mestikseen, ja FPS ja KOO-VEE putosivat. 
Kaudella 2007–2008 Mestiksessä otettiin käyttöön sama pistelaskujärjestelmä kuin SM-liigassakin, eli tasapelejä ei enää ollut. Jos peli päättyi varsinaisen peliajan jälkeen tasan, pelattiin viiden minuutin jatkoaika siten, että kummallakin joukkueella on neljä kenttäpelaajaa. Jos jatkoaikakin päättyi tasan, suoritettiin rangaistuslaukauskilpailu. Varsinaisella peliajalla saavutetusta voitosta joukkue sai kolme pistettä, jatkoaika/rangaistuslaukauskisan voitosta kaksi pistettä ja jatkoaika/rangaistuslaukauskilpailun häviöstä yhden pisteen.
Jo sovitut liigakarsinnat peruttiin ennen kauden alkua. Play out -järjestelmä poistui, ja sarjan kaksi viimeistä joukkuetta joutui Mestis-karsintaan Suomi-sarjan kahden parhaan joukkueen kanssa.
TuTo voitti ensimmäisen mestaruutensa, Hokki oli toinen ja kolmas oli Jukurit. Mestiksen pistepörssin voitti jälleen TuTon Tero Forsell, ja maalipörssin TuTon Jouni Virpiö.
2008–2009.
Edelliskauden Mestis-karsinnoissa D Team nousi täksi kaudeksi Mestikseen ja Kirkkonummen Salamat putosi. 
Kaudeksi 2008–2009 SM-liigakarsinnat palautuivat ja Mestiksen mestarilla oli mahdollisuus nousta SM-liigaan voittamalla liigan viimeiseksi tullut joukkue sekä lunastamalla tältä niin sanottu liigaosake, jonka hinta julistettiin salaiseksi. Myöhemmin hinnan paljastettiin olevan noin 1,5 miljoonaa euroa vuonna 2009. Runkosarjan voitti Jokipojat, joka kuitenkin hävisi loppuottelusarjassa Sportille. Sport kohtasi liigakarsinnoissa Ässät, joka piti liigapaikkansa otteluvoitoin 4–3. Mestis-karsinnoissa Titaanit putosi ja Mestikseen nousi RoKi.
2009–2010.
Uutena joukkueena sarjaan lähti edelliskeväänä noussut RoKi. Runkosarjan voittanut KooKoo sai pronssia, kun loppuottelusarjaan pääsivät Jokipojat ja D Team. Mestaruuden voitti Jokipojat otteluvoitoin 3–0. 16 ottelun voittoputken tehnyt Jokipojat kohtasi SM-liigakarsinnassa Ilveksen, joka säilytti liigapaikan otteluvoitoin 4–1. Mestiskarsinnoissa oululainen Kiekko-Laser pudotti uusintaottelussa Rovaniemellä sarjatulokkaan RoKin ja nousi Mestikseen.
2010–2011.
Uutena joukkueena sarjaan lähti edelliskeväänä noussut Kiekko-Laser. Runkosarjan voittanut Jukurit sai hopeaa, kun se hävisi loppuottelusarjassa Vaasan Sportille. Sport voitti mestaruuden otteluvoitoin 3–2. Pronssille sijoittui D Team, joka voitti pronssiottelussa KooKoon. Sport kohtasi SM-liigakarsinnoissa Pelicansin, mutta hävisi sille voitoin 4–0.
2011–2012.
Sarjaan ei lähtenyt uusia joukkueita. Kiekko-Laser ajautui konkurssiin kesken kauden ja lopetti toimintansa. Vaasan Sport voitti loppuottelusarjassa Jokipojat voitoin 3–0. Pronssiottelussa KooKoo voitti runkosarjan voittaneen Jukurit 2–1 jatkoajalla. Liigakarsinnassa Sport hävisi Ilvekselle voitoin 4–1. Mestiskarsinnan voitti LeKi, mutta koska Kiekko-Laser lopetti toimintansa, toiseksi tullut HC Keski-Uusimaa nousi seuraavaksi kaudeksi Mestikseen.
2012–2013.
Sarjaan lähti uutena joukkueena keravalainen HC Keski-Uusimaa. Vahvaa peliä läpi kauden pelannut Jukurit voitti runkosarjan ilman minkäänlaisia vaikeuksia. Parhaimmillaan ero toisena olevaan joukkueeseen oli lähes 20 pistettä. TUTO Hockey kukisti pronssiottelussa tasaisen väännön jälkeen Jokipojat maalein 6–4. Huikean vireen pudotuspeleissä ja etenkin TUTO Hockey:a vastaan saavuttaneen KooKoon peli tyrehtyi kuitenkin kuin seinään, kun loppuottelusarjassa vastaan asettui kivenkova Jukurit, joka oli selviytynyt loppuottelusarjaan ilman tappioita. Loppuottelusarjassa Jukurit voitti vaisun KooKoon suoraan voitoin 3–0 ja saavutti seurahistoriansa viidennen mestaruuden.
2013–2014.
Kautta spekuloitiin ennakkoon paljon. Mestis-lisenssin hakemista harkitsivat korealainen Anyang Halla sekä tallinnalainen HC Panter. Seitsemän seuraa uhkasi poistua sarjasta, mikäli joukkueet olisivat saaneet lisenssin ilman muiden seurojen mielipiteen kuulemista. Tämä aiheutti suurta keskustelua ja mediakohun, jonka myötä "kapinaliikkeen" huhuttiin jopa perustavan Mestiksen kanssa kilpailevan sarjan. Suomen jääkiekkoliitto myönsi Hallalle luvan hakea Mestis-lisenssiä kaudelle 2013–14, mutta hakemusta ei jätetty. Joukkueen omistava samanniminen yhtiö osti kuitenkin puolet Kiekko-Vantaan osakkeista ja pääsi tätä kautta vaikuttamaan suomalaiseen jääkiekkoon. Liigakarsinnat poistuivat, ja Vaasan Sport nostettiin Liigaan kaudeksi 2014–2015 niin sanotulla kabinettipäätöksellä paikkaamaan KHL:ään lähteneitä Jokereita.
KooKoo voitti mestaruuden otteluvoitoin 4–1. Toiseksi sijoittunut Jukurit eteni loppuotteluihin runkosarjan 7. sijalta voittaen ensin kauden päätteeksi SM-liigaan nousseen Sportin ja sitten runkosarjan voittaneen TUTO Hockeyn. Mestaruuden voittanut KooKoo nostettiin Liigaan kaudeksi 2015–2016. Vuonna 2016 kerrottiin Sportin ja KooKoon maksavan liigaosakkeestaan 1,8 miljoonaa euroa.
2014–2015.
Sarjaan nousi uutena joukkueena keuruulainen KeuPa HT. Kyseessä oli Mestiksen ensimmäinen kausi, jolla Vaasan Sport ei pelannut. Vahvaa peliä läpi kauden pelannut Jukurit voitti Mestiksen runkosarjan 112 pistellä. Toiseksi tuli KooKoo, joka keräsi 109 pistettä. Kolmanneksi tuli TuTo Hockey, joka keräsi 99 pistettä. 25. maaliskuuta pelattu välieräottelun Hokki–Jukurit ratkaissut jatkoerämaali syntyi ajassa 151.31, mikä teki ottelusta kaikkien aikojen pisimmän Suomessa pelatun jääkiekko-ottelun. Hokki voitti pronssiottelussa TuTo Hockeyn maalein 5–2. Loppuottelusarjassa Jukurit voitti KooKoon voitoin 4–1 ja saavutti seurahistoriansa kuudennen mestaruuden. Voiton myötä Jukurit sai hakea kaudelle 2016–2017 liigapaikkaa, joka myös myönnettiin.
2015–2016.
KooKoo siirtyi pelaamaan SM-liigaan, ja Suomi-sarjasta nousivat Hermes, Jokipojat sekä RoKi. Hallitsevana mestarina kauteen lähtenyt Jukurit oli alkukaudesta viimeisten joukossa, mutta voitti lopulta runkosarjan 118 pisteellä, 20 pisteen erolla toiseksi tulleeseen Hokkiin. Sarjanousija Jokipojat oli kolmas 90 pisteellä.
Pudotuspeleissä K-Vantaa oli jo lähellä pudottaa Jukurit puolivälierissä tasoitettuaan otteluvoitot 3–0-tilanteesta, mutta Jukurit onnistui voittamaan ratkaisevan 7. ottelun ja etenemään lopulta loppuotteluihin voitettuaan KeuPa HT:n välierissä. Loppuotteluissa kohtasivat Jukurit ja Hokki, joka voitti puolivälierissä TUTO Hockeyn 4–3 ja välierissä Jokipojat 4–2. Jukurit voitti mestaruuden otteluvoitoin 4–0, siirtyen mestarina SM-liigaan.
2016–2017.
Jukurit siirtyi SM-liigaan, ja Suomi-sarjasta nousi IPK. Lisäksi konkurssiin joutuneen Espoo Bluesin tilalle perustettu Espoo United sai paikan Mestikseen, joten kaudella pelasi 13 joukkuetta. JYP-Akatemia putosi kauden päätteeksi Suomi-sarjaan. Kauden mestaruuden voitti SaPKo.
2017–2018.
Ennen kauden alkua Hokki ajautui konkurssiin, ja tilalle nousi karsintasarjassa kolmanneksi sijoittunut Imatran Ketterä. Runkosarjan voitti KeuPa HT 97 pisteellä ja hallitseva mestari SaPKo oli toinen 96 pisteellä. Sarjanousija Ketterä oli kolmas runkosarjassa, mutta hävisi puolivälierissä Jokipojille voitoin 0-4. KeuPa HT voitti LeKin 4–1, SaPKo IPK:n 4–2 ja TUTO Hockey K-Vantaan 4–1.
Välierissä KeuPa HT voitti Jokipojat suoraan voitoin 4–0. TUTO Hockey ja SaPKon välinen sarja ratkesi vasta 7. ottelussa, jonka TUTO voitti. Pronssiottelussa SaPKo voitti Jokipojat maalein 3–1. KeuPa HT saavutti ensimmäisen Mestis-mestaruutensa voittamalla TUTOn loppuotteluissa 4-2. Kauden päätyttyä Espoo United hakeutui konkurssiin talousongelmien vuoksi.
2018–2019.
Espoo Unitedilta vapautunut sarjapaikka myönnettiin Suomi-sarjassa toiseksi sijoittuneelle Kooveelle, koska sarjan voittanut JHT ei halunnut ottaa sitä vastaan. Runkosarjan voitti 95 pisteellä Hermes, joka kuitenkin putosi puolivälierissä kahdeksanneksi sijoittuneelle KeuPa HT:lle voitoin 4–2. Toisena oli LeKi myös 95 pisteellä ja kolmantena Ketterä 87 pisteellä.
Välierissä KeuPa HT voitti toiseksi sijoittuneen LeKin 4–2 ja Ketterä voitti TUTO Hockeyn 4–0. Mestaruuden voitti Ketterä voitoin 4–1. Samat joukkueet olivat kohdanneet aiemmin kauden aikana Suomen Cupin finaalissa, jonka Ketterä myös voitti. Kauden jälkeen LeKille ei myönnetty sarjapaikkaan oikeuttavaa lisenssiä, ja vapautunut paikka annettiin Suomi-sarjan voittaneelle Hokille.
2019–2020.
Kajaanin Hokki palasi Mestikseen kahden Suomi-sarja-kauden jälkeen, sijoittuen runkosarjan viimeiseksi. Runkosarjan voitti hallitseva mestari Ketterä 99 pisteellä ja toiseksi tuli IPK 90 pisteellä. Kolmanneksi sijoittui Jokipojat 84 pisteellä, vain pisteen erolla SaPKoon ja kahden pisteen erolla Kooveeseen. Pudotuspelit ja karsinnat peruttiin koronaviruksen vuoksi 12. maaliskuuta 2020.
2020–2021.
Mestis-liigaan liittyi kaksi uutta joukkuetta, jotka ovat uudelleen elvytetty, Espoo Bluesin raunioilta noussut Kiekko-Espoo ja FPS. Kesken kauden kaksi muuta, jotka olivat RoKi ja SaPKo, jäivät kuitenkin pois, sillä laajaa yleisöä ei sarjan peleihin saanut ottaa mukaan. Rajoitukset johtuivat edelleen vallinneesta koronaviruspandemiasta. Joissain peleissä oli kuitenkin esiintynyt, muutamia yksittäisiä henkilöitä yleisönä, enimmillään 20 henkeä. Runkosarjan voitti Kiekko-Espoo. Välieriin menivät IPK, Ketterä, JoKP sekä TUTO:n ja Kiekko-Espoon yllätyksellisesti voittanut Hermes. Hermes voitti oman kahden pelin sarjansa suoraan JoKP:ia vastaan, joten se meni loppuotteluihin. Loppuottelusarjan voitti Imatran Ketterä.
2021–2022.
Kaudella runkosarjan voitti Ketterä. Neljä joukkuetta putosi sarjakarsintaan, jossa haastajina nousivat Suomi-sarjasta JHT ja D-Kiekko. Karsijat ovat: Koovee, Peliitat, SaPKo sekä TuTo, jotka säilyttivät pelipaikkansa seuraavalle kaudelle, joten vaihdoksia ei tapahtunut. Kiekko-Vantaa ja Hermes eivät jatkaneet pudotuspeleihin, sillä nämä joukkueet hävisivät omat villi kortti -kierroksensa. Myöhemmässä vaiheessa putosivat pois Hokki, IPK sekä JoKP. Runkosarjassa vahvasti eli toisena esiintynyt Kiekko-Espoo ylsi loppuottelusarjaan, viime kauden pettymyksen jälkeen. Tämän kauden yllättäjä, FPS meni pronssipeliin. RoKi ja Ketterä etenivät seitsemänteen ja siten ratkaisevaan peliin, josta Ketterä selvisi loppuottelusarjaan. Forssassa pelatussa pronssipelissä kohtasivat näin ollen FPS ja RoKi, jonka RoKi voitti. Kauden Mestis-pelit voitti viidennessä pelissä kotonaan Imatran Ketterä. Kiekko-Espoo saavutti siten hopeaa.
2022–2023.
Kausi alkaa 22. syyskuuta 2022. Mestis laajenee latvialaisella HK Zemgale -seuralla ja tulevina kausina myös mahdollisesti muilla ulkomaisilla joukkueilla. HK Zemgale on perustettu vuonna 2002 ja on pelannut Latvian pääsarjassa 17 kautta. Seura pelaa kotiottelunsa 43 kilometrin päässä Latvian pääkaupunki Riiasta.
Pisimmät ottelut.
Taulukkoon on listattu ne ottelut, joissa on pelattu vähintään 100 minuuttia.
Televisiointioikeudet.
Vuoteen 2009 asti Mestiksen televisioinnista vastasi Urheilukanava. Tämän jälkeen televisioinnista on vastannut Canal+ ja myöhemmin Elisa. Kaudella 2016–2017 otteluita näytettiinn Elisa Viihteen ja Fanseatin lisäksi Yle TV2:lla ja Yle Areenassa. Kausilla 2019–2021 Nelonen Media näytti kaikki Mestis-ottelut. Kaudesta 2021–2022 lähtien Mestiksen televisio-oikeudet ovat olleet MTV:n hallussa.