Sanna Marin

Sanna Mirella Marin (s. 16. marraskuuta 1985 Helsinki) on suomalainen poliitikko. Hän oli Suomen pääministeri vuosina 2019–2023 ja kansanedustaja vuodesta 2015 syyskuuhun 2023. Tampereen kaupunginvaltuutettuna Marin toimi vuosina 2012–2023. Hän aloitti syyskuussa 2023 Tony Blairin instituutin strategisena neuvonantajana.
Marinin hallituksen toimikauden tapahtumia olivat koronaviruspandemian aikana tehdyt toimet, F-35-hävittäjien hankinta puolustusvoimille, Suomen Nato-jäsenhakemus, oppivelvollisuuden pidentäminen sekä sote-uudistus, jossa Suomen sosiaali- ja terveydenhuolto siirtyi hyvinvointialueiden järjestettäväksi. Marin itse nousi kansainväliseen julkisuuteen pääministerikautensa aikana.
Tausta.
Marinin perhe oli köyhä ja työväenluokkainen. Hän oli perheessään ensimmäinen, joka pääsi opiskelemaan yliopistossa. Marin kirjoitti ylioppilaaksi Pirkkalan yhteislukiosta vuonna 2004 ja aloitti 2007 opinnot Tampereen yliopistossa. Hän valmistui hallintotieteiden kandidaatiksi vuonna 2012 ja maisteriksi 2017. Hänen pääaineensa oli kunta- ja aluejohtaminen ja sivuaineitaan hallinto- ja oikeustieteet. Pro gradu -tutkielmansa Marin teki kuntien poliittisen johtamisen ammattimaistumisesta. Otsikko oli "Pormestarien Suomi: Tarkastelussa poliittisen johtamisen ammattimaistuminen viidessä Suomen kaupungissa".
Poliittiset näkemykset.
Marin sanoo arvojensa olevan vapaus, tasa-arvo ja solidaarisuus. Ne tarkoittavat hänelle yhdenvertaisten mahdollisuuksien turvaamista, yhteisvastuuta ja yhteisöllisyyttä sekä vastuuta ympäristöstä. Marin kertoo lähteneensä politiikkaan yhdenvertaisuuden ja ihmisoikeuksien vuoksi.
Marinin katsotaan edustavan sosiaalidemokraattien vasenta laitaa. Marin on kertonut harkinneensa politiikkaan lähtiessään SDP:n lisäksi vasemmistoliittoa ja vihreitä mutta päätyneensä valitsemaan SDP:n sen ”tekojen historian” vuoksi. Vihreisiin Marin ei liittynyt, koska puolueella ei ollut hänen mukaansa selkeää linjaa talous- ja sosiaalipoliittisissa kysymyksissä. Hänen mukaansa 2000-luvulla SDP ei kuitenkaan ole puuttunut riittävästi tuloerojen kasvuun ja ihmisten eriarvoistumiseen.
Marinin mukaan Suomen keskeinen tavoite on pohjoismaisen hyvinvointivaltion uudistaminen ilmastollisesti ja ympäristöllisesti kestäväksi. Lisäksi on varmistettava pärjääminen kansainvälisessä kilpailussa vahvistamalla taloutta, työllisyyttä ja osaamista. Tuottavuutta on parannettava sijoittamalla koulutukseen, tutkimukseen ja tuotekehitykseen.
Ylen vuoden 2015 vaalikoneessa Marin vastusti lisäydinvoimaa. Hänen mukaansa sosiaaliturvan tasoa tulisi parantaa ja sosiaaliturvajärjestelmää yksinkertaistaa. Hän kannatti eutanasian sallimista. Marin on ollut tyytyväinen translain etenemisestä eduskunnan käsittelyyn.Suomen Natoon liittymistä Marin ei aikaisemmin kannattanut. Tammikuussa 2022 Marin sanoi pitävänsä Suomen Nato-jäsenyyttä ”erittäin epätodennäköisenä” virkakautensa aikana. Hän myös totesi, että ”jos Venäjä lisää aggressiotaan Ukrainassa, me reagoimme kovin ottein” ja ”meillä on kykyä reagoida erittäin nopeasti ja erittäin voimakkaasti, ja tämän viestin haluamme välittää Venäjälle”. Marin kertoi toukokuussa vuonna 2022 yhdessä tasavallan presidentti Sauli Niinistön kanssa kannattavansa Suomen Nato-jäsenyyttä Venäjän hyökättyä helmikuussa Ukrainaan. Kesällä 2022 Marin sanoi, että Suomen jäsenyys Natossa lähentää suhdetta Viroon. Marinin mukaan Suomen olisi aiemmin pitänyt kuunnella Viroa ja muita Baltian maita tarkemmin Venäjän suhteen.
Marin arvosteli vuonna 2010 sitä, että Suomi kasvatti sadalla miljoonalla eurolla rokotevalmistajien sikainfluenssarokotteista saamia tuloja. Hänen mukaansa kyseisten rokotteiden vaikutuksesta terveyden laatuun ja tilaan oli heikosti näyttöä ja rokotteita markkinoitiin perusteettoman pelon ja uhan tunteilla. Vuonna 2009 Marin kysyi blogikirjoituksessaan, onko Tampereen kaupunki lääkevalmistaja Pfizerin ”lahjonnan” kohteena. Kirjoituksessaan Marin viittasi Yhdysvaltain oikeusministeriön määräämään korvaukseen, joka Pfizer velvoitettiin maksamaan lääkepetoksista ja terveysalan päättäjien lahjomisista.
"Helsingin Sanomien" politiikan toimittaja Marko Junkkari arvelee Marinin ”ennen kaikkea [olevan] pragmaatikko”.
Tammikuussa 2023 eduskuntavaaleihin liittyvässä politiikan toimittajien tentissä Marin sanoi, että ”joidenkin kansanedustajiensa puheiden perusteella perussuomalaiset on avoimesti rasistinen puolue”.
Poliittinen ura.
Kunnallispolitiikka.
Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa Marin sai Tampereella 160 ääntä eikä tullut valituksi. Hän oli Tampereen kaupunginvaltuuston ja -hallituksen varajäsen vuosina 2009–2012. Seuraavissa kunnallisvaaleissa 2012 Marin tuli valituksi kaupunginvaltuustoon ja tammikuussa 2013 sen puheenjohtajaksi. Marin toimi valtuuston johdossa koko valtuustokauden aina kevääseen 2017 saakka. Marin oli jäsenenä myös Pirkanmaan maakuntavaltuustossa vuosina 2013–2016. Kuntavaaleissa 2017 hän oli kaupunkinsa ääniharava 5 783 äänellä.
Marin kertoi lokakuussa 2023 muuttaneensa hiljattain pysyvästi Tampereelta Helsinkiin. Samalla päättyy Marinin oikeus toimia Tampereen kaupunginvaltuutettuna. Marin ilmoitti hakevansa eroa valtuuston jäsenyydestä.
Eduskunta.
Marin valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuonna 2015, jolloin hän oli vaalipiirinsä Pirkanmaan ääniharava 10 911 äänellä. Marin uusi paikkansa eduskunnassa vuonna 2019, jolloin hän sai 19 088 ääntä ja oli siten jälleen vaalipiirinsä ääniharava.
Vaalikaudella 2015–2019 Marin toimi varsinaisena jäsenenä suuressa valiokunnassa ja lakivaliokunnassa 2015–2017 ja ympäristövaliokunnassa 2018–2019. Eri pituisia varajäsenyyksiä hänellä oli myös valtiovarain-, hallinto- ja tulevaisuusvaliokunnissa.
Marin erosi eduskunnasta syyskuussa 2023 siirtyäkseen Tony Blairin instituutin strategiseksi neuvonantajaksi.
Valtioneuvosto.
Liikenne- ja viestintäministerinä 2019.
Marin toimi ensimmäisen kerran valtioneuvoston jäsenenä Rinteen hallituksessa liikenne- ja viestintäministerinä vuonna 2019.
Pääministerinä 2019–2023.
SDP:n puoluevaltuusto valitsi hänet 8. joulukuuta 2019 puolueen seuraavaksi pääministeriehdokkaaksi Antti Rinteen erottua aiemmin samalla viikolla pääministerin tehtävästä. Marin valittiin Suomen pääministeriksi 10. joulukuuta 2019, jolloin Marinin hallitus astui virkaan.
34-vuotiaasta Marinista tuli tuolloin maailman nuorin istuva pääministeri (vuotta nuorempi Sebastian Kurz astui virkaan Itävallan liittokanslerina kuukausi myöhemmin) ja Suomen kaikkien aikojen nuorin pääministeri.
Marin teki pääministerikautensa ensimmäiset vierailut Ruotsiin 8. tammikuuta ja Viroon 10. tammikuuta 2020.
Marin on Suomen kolmas naispuolinen pääministeri Anneli Jäätteenmäen ja Mari Kiviniemen jälkeen. Marin on toiminut pääministerinä vuorokautta, mikä on enemmän kuin aiempien naispuolisten pääministerien kaudet yhteensä.
Hallituskauden puolivälissä Marin arvioi hallituksen saavuttaneen keskeisimmät tavoitteensa. Vuoden 2022 alussa Marin sanoi: ”tämä hallitus on tehnyt poikkeuksellisen paljon rakenteellisia uudistuksia yhteiskunnassa ja sen lisäksi vielä hoitanut talous- ja työllisyystilannetta sekä koronakriisiä hyvin.”
Vaaleja edeltävän vuoden 2022 syksyllä Marin oli suomalaisten ykkössuosikki seuraavaksikin pääministeriksi.
Toiminta SDP:ssä.
Marin oli vuosina 2010–2012 Sosialidemokraattisten Nuorten ensimmäinen varapuheenjohtaja, ja keväällä 2012 hän oli ehdolla yhdistyksen puheenjohtajaksi muttei tullut valituksi.
Marin oli SDP:n puoluevaltuuston jäsen vuosina 2010–2014. Huhtikuussa 2014 Marin ilmoitti tavoittelevansa SDP:n varapuheenjohtajan paikkaa toukokuussa pidettävässä puoluekokouksessa, jossa hänet valittiin puolueen toiseksi varapuheenjohtajaksi. Helmikuun 2017 puoluekokouksessa hänet valittiin puolueen ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi. Vuoden 2019 alussa Marin toimi myös SDP:n puheenjohtajan Antti Rinteen sijaisena tämän sairausloman ajan.
SDP:n puheenjohtajaksi hänet valittiin 23. elokuuta 2020. Marin ilmoitti 5. huhtikuuta 2023, ettei aio asettua ehdolle puheenjohtajistoon syyskuun 2023 puoluekokouksessa. Hän ilmoitti myös, että aikoo jättää hallituksen eronpyynnön tasavallan presidentille 6. huhtikuuta 2023.
Ura pääministeriyden jälkeen.
Marin perusti vuonna 2023 MA/PI Oy -yrityksen, jonka kautta hän laskuttaa puhujapalkkioitaan. Vähemmistöosakkaana yrityksessä oli myös Marinin entinen erityisavustaja Tuulia Pitkänen, mutta Pitkänen jättäytyi yhtiöstä vuoden 2024 lopussa. Puhetoiminnan lisäksi yrityksen toimialoihin kuuluu julkaisutoiminta ja konsultointi. Marin lisättiin 2023 vaalien jälkeen myös yhdysvaltalaisen The Harry Walker Agency -toimiston puhujalistalle. Toimisto välittää Marinia kansainvälisten yritysten ja järjestöjen tilaisuuksiin puhujaksi. 
Lehtitietojen mukaan Marin allekirjoitti syyskuussa 2023 sopimuksen Range Media Partners -manageritoimiston kanssa hankkiakseen työmahdollisuuksia elokuva-, TV-, audio- ja brändiyhteistöiden parissa.
Syyskuussa 2023 Marin aloitti Tony Blairin instituutin strategisena neuvonantajana. Instituutin tehtävissä Marin on kertonut osallistuvansa Ukrainan tukemiseen erityisesti Euroopan unionin jäseneksi hakemisessa.
Ennen presidentinvaaleja 2024 spekuloitiin Marinin presidenttiehdokkuudella, mutta hän sanoi jo kesäkuussa 2022, ettei ole käytettävissä SDP:n ehdokkaaksi. Marin tuki vaaleissa Jutta Urpilaisen kampanjaa ja osallistui tämän kampanja-avaukseen Helsingissä. Hän tuki MA/PI Oy -yrityksensä kautta Urpilaisen vaalikampanjaa 50 000 eurolla.
Tammikuussa 2024 Marinin kerrottiin aloittavan uudessa Ukrainan turvallisuutta ja euroatlanttisia suhteita käsittelevässä työryhmässä (), jonka päätavoitteena on "kehittää systeeminen näkemys Ukrainan tiiviimmästä integroitumisesta euroatlanttiseen turvallisuusalueeseen". Ryhmää johtavat sen perustajat Ukrainan presidentin kansliapäällikkö Andriy Yermak ja Anders Fogh Rasmussen. Työryhmän jäseninä toimii heidän lisäkseen 15 entistä eurooppalaista ja pohjoisamerikkalaista valtiojohtajaa, diplomaattia sekä upseeria (muun muassa Boris Johnson ja Hillary Clinton).
Keskuussa 2024 Marin valittiin Ukrainassa vuosittain järjestettävän Yalta European Strategy -konferenssin hallituksen jäseneksi.
Kansainvälinen maine.
Marinin on saanut toiminnastaan paljon myönteistä kansainvälistä huomiota. Australialaisella ABC-televisiokanavalla Marinia kutsuttiin vuonna 2022 yhdeksi maailman mielenkiintoisimmista nuorista johtajista. Ohjelmassa kehuttiin Marinia myös ”edistyksellisen johtajuuden idoliksi”. Saksalainen lehti "Bild" taas on kutsunut Marinia ”maailman cooleimmaksi poliitikoksi”.
Talouslehti "Financial Times" valitsi Marinin maailman 25 vaikutusvaltaisimman naisen joukkoon vuonna 2022. Lehti on kutsunut Marinia pelottomaksi johtajaksi. Se myös nosti esiin, että Marin oli pääministeriksi astuessaan 34-vuotiaana maailman nuorin johtaja.
Vuonna 2020 Marin valittiin BBC:n sadan innostavan ja vaikuttavan naisen listalle, ja helmikuussa 2021 yhdysvaltalainen "Time" nosti hänet Time 100 Next -listalle, jolle valitaan tulevaisuuden vaikuttajia. Marin on talouslehti "Forbesin" mukaan maailman 83:nneksi vaikutusvaltaisin nainen. Hänet on myös valittu ranskalaisen naistenlehti Marie Clairen voimanaisten listalle 2022.
Marin on saanut paljon näkyvyyttä ulkomaisessa mediassa. Hänen lausuntojaan on nostettu etusivulle muun muassa BBC:llä, "The Guardianissa", Reutersilla ja Deutsche Wellellä. Marinin lausunto Venäjän ja Ukrainan sodasta on saanut yli 4 miljoonaa katselukertaa.
"Helsingin Sanomien" Annamari Sipilän mukaan Marin on toiminnallaan nostanut Suomen arvostusta maailmalla enemmän kuin Suomen maabrändityöryhmä. Sipilän mukaan Marinilla on taito keksiä mieleen jääviä poliittisia "one-linereitä", eli iskulauseita. Marin pystyy Sipilän mukaan tiivistämään monimutkaisia asioita helposti ymmärrettävään muotoon, joita toimittajat lainaavat uutisissa mielellään.
Tyyli.
Marin on herättänyt huomiota tyylivalinnoillaan, ja hänen tyyliään on kehuttu myös kansainvälisesti. Marin itse on kertonut pyrkineensä pitämään vaatteensa ja hiustyylinsä säännönmukaisina ja pukeutumaan usein mustaan, jotta ulkonäköön ei kiinnitettäisi erityistä huomiota. Vuosien saatossa tyyli on kuitenkin muuttunut rennompaan suuntaan, ja hänen sanotaan pukeutuvan eri tavoin kuin pääministereillä on yleisesti tapana. Marin julkaisee sosiaalisessa mediassa silloin tällöin myös glamour-kuvia. Marin sanoo tiedostavansa, että naisen ulkonäkö on aina keskustelunaihe.
Huomiota on kansainvälisestikin herättänyt muun muassa biker-tyylinen nahkatakki, johon Marin pukeutui Ruotsin valtiovierailullaan keväällä 2022. Ruotsalaisen "Aftonbladetin" mukaan kukaan ruotsalainen poliitikko ei uskaltaisi pukeutua samalla tavoin. Nahkatakin käyttö Ruisrockissa kesällä 2022 keräsi myös kansainvälistä huomiota ja tuhansia kuvan jakamisia sosiaalisessa mediassa. Myös Instagramin virallinen tili jakoi Marinin kuvan. Saksalainen "Der Spiegel" kutsui Marinia nuoreksi ja cooliksi valtionjohtajaksi Ruisrockin asun vuoksi. Lehti vitsaili, ettei tiennyt mitä yhtyeitä Marin kuunteli ja kävikö hän moshpitissä. Lehti näki mahdottomaksi saksalaisen poliitikon pukeutua samalla tavoin. Marin teki myös videolla leuanvetoja sama nahkatakki päällä, ja "Iltalehti" neuvoi, miten tyylin voi kopioida.
Marinin vuoden 2022 Pridessä käyttämä korallinpunainen mekko herätti myös ihastelua sosiaalisessa mediassa. Monet yrittivät keskustelupalstoilla ja Jodelissa selvittää, mistä vaate on hankittu. "Iltalehden" mukaan monet halusivat kopioida Marinin tyylin. Monet tiedustelivat hänen käyttämänsä Devotion Twins -vaatemerkin mekon perään liikkeestä, josta se oli hankittu, ja vaate loppuunmyytiin. Liikkeen myyjän mukaan ”linjat kävivät kuumina.” Pukeutumista kehuivat julkisesti myös laulaja Benjamin Peltonen ja "Big Brother" -ohjelman osallistuja Ella Toiviainen. "Ilta-Sanomissa" stylisti Vesa Silver kommentoi asua raikkaaksi, kesäiseksi ja tyylikkääksi. Silverin mukaan Marin oli onnistunut valitsemaan täydellisen mekon juhliin, koska se myös kuvasti Marinin arvoja. Asusta uutisoitiin ulkomailla, muun muassa Saksassa.
Flow-festivaalien paneelikeskustelussa Marinilla oli Natalia Kallion suunnittelema kultainen saapaskoru. Korun sanoma on ”astu aina isompiin saappaisiin” eli ole kunnianhimoinen. Myös koru loppuunmyytiin. "Iltalehti Tyylin" mukaan osa Flow-festivaalien kävijöistä halusi kopioida Marinin pukeutumistyyliä.
Julkinen arvostelu.
Tiedotusvälineissä käsiteltyjä tapauksia.
Syksyllä 2020 Marin esiintyi "Trendi"-lehden kannessa bleiserissä ilman paitaa. Kuva sai tiedotusvälineiden huomiota muun muassa Ruotsissa, Ranskassa, Italiassa ja Isossa-Britanniassa. Myös yhdysvaltalainen CNN noteerasi asian. "A-lehtien" Mari Paalosalo-Jussinmäen mukaan kuva herätti sosiaalisessa mediassa positiivista huomiota naisilta, mutta miehiltä tuli puolestaan kriittisiä kommentteja. Negatiivisen huomion seurauksena monet naiset laittoivat sosiaaliseen mediaan kuvan, joissa he pukeutuivat vastaavalla tavalla. Marinille tukensa antoivat muun muassa muusikko Paula Vesala ja elokuvaohjaaja Dome Karukoski.
Toukokuussa 2021 lehdistössä kerrottiin, että Marin perheineen oli käyttänyt verotonta elintarvike-etua asuessaan pääasiassa virka-asunnossaan Kesärannassa. Edussa oli kyse aamiaistarvikkeiden ja kylmänä toimitettavien muiden aterioiden hankkimisesta Kesärantaan. Marinin ja valtioneuvoston kanslian mukaan kyseessä oli Kesärannan vakiintunut tapa, jota aiemmat pääministeritkin olivat käyttäneet. Valtioneuvoston kanslian ja Marinin oikeuskanslerille joulukuussa 2021 antaman selvityksen mukaan Marinin kulut ovat olleet paljon suuremmat kuin edellisillä pääministereillä. Kanslia pani vireille pääministerin virka-asuntoa koskevan ohjeistuksen tarkistamisen. Verottaja antoi lausunnon, jonka mukaan ateriaetu on veronalaista tuloa. Marin kertoi maksaneensa edun takaisin ja korjasi veroilmoituksensa Verohallinnon lausunnon mukaisesti.
Joulukuussa 2021 Marin oli juhlimassa yökerhossa koronavirukselle altistuneena. Marinia oli illanvieton aikana aluksi ohjeistettu eduskuntapuhelimeensa, ettei hänen tarvitse olla karanteenissa. Tilanteen päivittyessä häntä yritettiin tavoitella tekstiviesteillä illan aikana kahdesti valtioneuvoston puhelimesta, jota Marinilla ei ollut kuitenkaan mukanaan. Marinilla oli mukanaan yökerhossa vain eduskuntapuhelin. Marinin yökerhoillasta tehtiin kaksi kantelua oikeuskanslerille. Kanslerin selvityksen mukaan virallinen ohjeistus puhelimesta oli ristiriitaista. Pääministeri Marin oli tavoitettavissa toisesta työpuhelimestaan eikä hän menetellyt ohjeiden tai virkavelvollisuuksiensa vastaisesti.
Elokuussa 2022 internetissä julkaistiin videoita, joissa Marin juhlii ja tanssii yksityisasunnossa. Sosiaalisessa mediassa esitettiin arveluja, että videolla joukolla ”Selvä päivä” -kappaletta laulettaessa joku laulajista olisi huutanut sanan ”jauhojengi”. Kansanedustajat Mikko Kärnä ja Riikka Purra ehdottivat, että Marin menisi vapaaehtoisesti huumeseulaan. Marin kiisti väitteet huumeidenkäytöstä ja piti syyttömyysolettaman vastaista epäilyksen lietsontaa kohtuuttomana, mutta kävi oman oikeusturvansa vuoksi huumetestissä. Testissä ei todettu huumausaineita. Marin sai puolustuspuheenvuoroja ulkomaita myöten. Muun muassa yhdysvaltalainen "Newsweek" puolusti Marinia. TikTokissa monet naiset tanssivat osoittaakseen hänelle tukea ja nostaakseen esille kohuun liittyvää seksismiä ja syrjintää. "The Washington Postissa" kohua verrattiin Alexandria Ocasio-Corteziin liittyvään vastaavaan tanssivideokohuun. Myös Hillary Clinton ilmaisi tukevansa Marinia. Suomessa videon käsittelystä tiedotusvälineissä tehtiin lukuisia kanteluita Julkisen sanan neuvostolle.
Kesän 2022 juhlimisen puiminen jatkui mediassa, kun Sabina Särkän 10. heinäkuuta TikTok-tilillään julkaisema kuva nousi mediaan. Ryhmä oli ollut Ruisrockin jälkeen saunomassa ja uimassa Marinin vieraina pääministerin virka-asunnolla Kesärannassa. Kohua herättäneessä kuvassa kaksi vähäpukeista naista suutelee: he pitävät rinnoistansa kiinni ja rintojen peittona heillä on nostettuna "Finland"-kyltti, joka on nähty tiedotustilaisuuksissa pääministerin edessä. Taustalla on tiedotustilaisuuksissa käytetty sininen taustaseinä. Marin ei ole kuvassa. Marin kommentoi kuvaa: ”mielestäni se kuva ei ole asiallinen. Pyydän anteeksi, mielestäni sitä kuvaa ei olisi pitänyt ottaa”. Kuvan sosiaalisen median tilillään julkaissut Särkkä pyysi myös anteeksi kuvan julkaisemista.
Julkisen keskustelun arviointia.
Naton Stratcom-tutkimuslaitos arvioi alkuvuonna 2021, että Marinin hallituksen ministerit ovat olleet poikkeuksellisen vihakampanjan kohteena sosiaalisissa medioissa. Tutkimuksessa todetaan, että jatkuva vihapuhe ja alatyylinen palaute uhkaavat Suomen demokratiaa.
SAK:n Harri Järvinen kirjoitti "Demokraatti"-lehden kolumnissa vuonna 2022, että oppositio on usein arvostellut pääministeriä myös täysin asiaankuulumattomalla ja ala-arvoisella tavalla. Marin on kyselyn mukaan 2000-luvun suosituin pääministeri myös hyvätuloisimpien suomalaisten keskuudessa. Tähän monet Marinin vastustajat ovat reagoineet vähättelyllä ja henkilökohtaisuuksiin menemällä. Järvisen mukaan tiedotusvälineistä etenkin "Iltalehti" on omistautunut Marinin ja hänen hallituksensa haukkumiseen.
Katleena Kortesuo arvioi teoksessaan "Journalismin kuolema" (2022), että hallituskauden alkuvaiheessa suomalaisilla tiedotusvälineillä on tapana käsitellä uutta pääministeriä innostuneesti ja kritiikittömästi. Marinin kohdalla tähän liittyi vielä nuorta ja kaunista naispoliitikkoa kohtaan osoitettu ihailu sekä kannattajien taipumus leimata asiallinen kritiikki naisvihamielisyydeksi. Samantapainen ilmiö oli koettu kuitenkin myös Jyrki Kataisen, Alexander Stubbin ja Juha Sipilän kohdalla. Pääministerikauden lopulla julkisuus muuttuu yleensä kielteisemmäksi. Marinin kohdalla kriittinen käsittely yleistyi syksyllä 2021.
Eeva Lehtimäki ja Marko Junkkari arvioivat syksyllä 2023, että Marin oli uransa alussa erittäin suosittu, eikä edes oppositio kovin voimakkaasti arvostellut hänen poliittisia päätöksiään. Taustalla vaikutti voimakas kansallinen yksimielisyys koronatoimien ja Natoon liittymisen suhteen. Yksimielisyyden väistyttyä Mariniin kohdistui jyrkkää ja jatkuvaa kritiikkiä. Korona-ajan poikkeusjärjestelyjen vuoksi Marin oli tiedotusvälineiden saavutettavissa aiempia pääministerejä huonommin ja järjesti tiedotustilaisuudet omilla ehdoillaan. Julkisuuskuvaansa Marin rakensi tarkoin ja antoi haastatteluja melko vähän. Lehtimäen ja Junkkarin mukaan Marin oli suomalaisen politiikan hahmoksi poikkeuksellisen polarisoiva. Kannattajat syyttivät mediaa aiheettomista ajojahdeista, kun taas konservatiivit näkivät median käsittelevän Marinia silkkihansikkain.
Ulkomailla Marinin juhliminen ei herättänyt kielteistä huomiota. Vapaa-ajan vietto nähtiin inhimillisenä tarpeena ja sen herättämä paheksunta merkkinä suomalaisten ahdasmielisyydestä.
Yksityiselämä.
Marin on syntynyt Helsingissä, mutta varttui lapsuutensa ja nuoruutensa Pirkkalassa. Hän kasvoi kahden äidin sateenkaariperheessä. Marin kertoo joutuneensa vaikenemaan sateenkaariperheestä nuoruudessaan 1990-luvulla. Hän kertoo perheensä olleen lämmin ja rakastava ja lapsuutensa ja nuoruutensa olleen hyvä.
Marinin äiti ja isä erosivat hänen ollessaan vielä pieni. Hän muutti äitinsä kanssa pois isän alkoholiongelman vuoksi. Isä ei enää pitänyt häneen yhteyttä tämän jälkeen. Marin ei ole juuri ollut yhteydessä isäänsä aikuisena. Marin ei koe, että isä olisi ollut osa hänen perhettään. Isä on sittemmin kuollut.
Marinilla on vuonna 2018 syntynyt tytär Markus Räikkösen kanssa. Marin avioitui Räikkösen kanssa vuonna 2020. Vuonna 2023 pari erosi 19 vuoden yhdessäolon jälkeen.
Marin asuu Helsingin Etu-Töölössä. 
Marin harrastaa luonnossa liikkumista, lenkkeilyä ja tennistä. Hän on kasvissyöjä. Marin on kertonut olevansa Eurovision laulukilpailun suuri fani. SDP:n kansanedustaja Ilmari Nurminen on hänen läheinen ystävänsä.
Kunnianosoituksia.
Monet ulkomaalaiset mediat ovat myös huomioineet Marinin seuraavasti: