Halloween

Halloween on erityisesti anglosaksisissa maissa 31. lokakuuta vietettävä juhlapäivä. Nimi tulee englannin sanoista "All Hallows’ Eve" eli pyhäinpäivän aatto.
Halloweenin syntyyn on vaikuttanut muinaisten kelttien "samhain"-juhla, talven alkamisen päivä, jolloin vainajahenkien uskottiin liikkuvan. Halloweenia on vietetty Euroopassa perinteisesti kelttiläisen kulttuuriperinteen maissa, kuten Skotlannissa ja Irlannissa. Yhdysvaltoihin juhlan toivat irlantilaiset ja skotlantilaiset siirtolaiset. 1900-luvulla Halloweenista tuli Yhdysvalloissa yksi merkittävimmistä juhlista, erityisesti lasten keskuudessa. Esimerkiksi Suomessa juhla tunnetaan ennen muuta amerikkalaisessa muodossaan.
Amerikkalaiseen halloweenin viettoon kuuluvat kauhuteemaiset naamiaisasut ja makeisten jakaminen. Luurankojen ja mustien kissojen ohella juhlan tunnuksia ovat aaveet, noidat ja vampyyrit. Yleinen koriste on myös kurpitsalyhty. 
Suomessa on vietetty syksyllä kekriä sadonkorjuujuhlana. Kylissä on voinut liikkua kekrihahmoiksi naamioituneita ihmisiä. Suomeksi halloweenista voidaan puhua myös marrasjuhlana.
Historia.
Halloween pohjautuu jossain määrin kelttiläisten kulttuurien syksyllä, maanviljelyskauden lopussa vietettyyn vuoden vaihtumisen ja sadonkorjuun juhlaan "samhainiin". Sana tarkoittaa kesän loppua. Kelttien uskomusten mukaan tämän maailman ja yliluonnollisen maailman väliset rajat katosivat luonnon kuihtuessa ja kuollessa, ja henget saattoivat yrittää houkutella ihmisiä tuonpuoleiseen. Sen vuoksi juhlan aikana poltettiin kokkotulia asutusten ympäristössä, koska tulien uskottiin antavan suojaa henkien hyökkäyksiä vastaan.
Suomessa vastaava juhla on kekri, satovuoden taitekohtaan sijoittuva työnjuhla. Karja tuotiin kekrinä laitumilta sisälle, ja osa teurastettiin talven varalta. ”Sieluinpäivän iltana eli kekri-iltana naapurit kutsuivat toisiaan vieraiksi, lihaa syötiin ja viinaa juotiin ja yönvalvojaisia piettiin. Painittiin ja veisata völlötettiin.” (Valtimo). Vainajille tarjottiin juhlaruokaa ja heidän odotettiin kylpevän saunassa.
Kristinuskon levitessä lähetystyöntekijöitä kehotettiin sulauttamaan kristittyjä tapoja pakanallisiin juhliin niiden kieltämisen sijasta. Niinpä tämäkin pakanallinen juhla korvattiin kristinuskon marttyyreille omistetulla juhlalla (). Paavi Gregorius III (731–741) siirsi kaikkien pyhien juhlan vietettäväksi Roomassa 1. marraskuuta, ja 800-luvulla paavi Gregorius IV laajensi sen koko lännen kirkkoon. Englanninkielisissä maissa päivän aattoa alettiin kutsua nimellä All Hallows’ Eve, ”kaikkien pyhimysten päivän aatto”. Marraskuun ensimmäinen päivä oli varsinainen juhlapäivä "All Saints’ Day" tai "All Hallows’ Day".
Suomessa juhlan nimeksi tuli "pyhäinmiestenpäivä", jonka nimi vaihtui pyhäinpäiväksi vuonna 1955. Kansanuskossa vanhat kekriperinteet ja kristilliset uskomukset sulautuivat yhteen. Uskottiin, että pyhäinmiestenpäivän aattoyönä pyhät miehet, autuaat marttyyrivainajat, olivat joukolla liikkeellä.
Halloween yhdistyy vainajiin liittyviin perinteisiin. Meksikossa samaan aikaan vietetään kuolleiden päivää (). Vanhoissa eurooppalaisissa tavoissa vuoden pimein aika yhdistettiin aaveisiin ja esivanhempien henkiin. Englannissa aaveet liitettiin ennen läheisemmin jouluun kuin halloweeniin. Ajan myötä joulu keskittyi valoon ja perheeseen, ja halloween pimeyteen.
Juhlapäivän vietto.
Kurpitsalyhdystä on muodostunut tärkein halloweenin tunnus. Irvistävä kurpitsa tunnetaan myös nimellä "Jack O’Lantern". Irlantilaisen tarinan mukaan lyhty on saanut nimensä Jack-nimiseltä juopolta. Hän kiristi pirulta lupauksen, ettei hänen sielunsa joutuisi helvettiin. Jackia ei kuitenkaan hyväksytty taivaaseenkaan. Piru heitti Jackille helvetistä hiilen, jonka mies säilöi lyhdyksi evääksi ottamansa nauriin sisään. Siitä lähtien Jackin sielu on etsinyt itselleen sopivaa lepopaikkaa pienen lyhdyn valossa. Yhdysvalloissa nauris on vaihtunut kurpitsaan.
Lyhtyjen lisäksi halloweenin kuvastoa ovat vainajat, aaveet, vampyyrit, noidat ja mustat kissat. Yhdysvalloissa halloweenina ovelle saattaa ilmestyä joukko kummitus- tai muihin naamiaisasuihin pukeutuneita lapsia, jotka huutavat: "Trick or treat!" eli ”karkki vai kepponen”. Tällöin heille tulisi tarjota makeisia. Nykyisin keppostelu ei enää kuulu suositeltuihin tapoihin. Aikuiset voivat järjestää halloweenina omia naamiaisjuhliaan. Omenat ovat olleet perinteinen lahja ja tarjoiltava.
Uuspakanat saattavat viettää samhainia, kekriä tai kuolleiden yötä. Wicca-uskonnossa samhain on suuri pyhäpäivä. Halloween on yksi satanistisen yhteisön The Satanic Templen juhlapäivistä. TST luonnehtii halloweenia yltäkylläisyyden juhlaksi, jossa omaksutaan pimeys ja sen estetiikka.
Katolinen kirkko on paikoin arvostellut juhlan pakanallisia piirteitä. Esimerkiksi Ranskassa kirkko on pelännyt halloweenin syrjäyttävän pyhäinpäivän vieton. Ortodoksinen kirkko suhtautuu halloweenin viettoon kielteisesti sen sisältämien pakanallisten ainesten vuoksi.
Ympäristövaikutukset.
Vuonna 2025 yhdysvaltalaiset käyttivät halloweenin juhlintaan arviolta 13,1 miljardia dollaria. Tästä summasta noin 4,3 miljardia kulutettiin naamiaisasuihin, 4,2 miljardia koristeisiin ja 3,9 miljardia makeisiin. Suurin osa halloween-asuista valmistetaan ympäristölle haitallisista keinokuiduista. Myös halloween-koristeet valmistetaan tyypillisesti synteettisistä aineista. Arviolta neljää asua kymmenestä käytetään vain kerran. Myös osa koristeista on kertakäyttöisiä.
Brittiläisen ympäristöjärjestö Hububin vuoden 2019 arvion mukaan vuotuiset kierrätyskelvottomat halloween-asut vastaavat kahta miljoonaa kiloa muovijätettä tai 83:a miljoonaa muovipulloa. Yhdysvalloissa asuista kertyy arviolta yli viisi miljoonaa kiloa muovijätettä. Makeiset ovat usein muovikääreissä. Yhdysvalloissa käyttämättä jääneitä kurpitsoja kertyy yli 400 miljoonaa kiloa. Kaatopaikoilla ne tuottavat metaania, joka on voimakas kasvihuonekaasu.
Suomessa.
Suomessa halloweenia ei ole toistaiseksi merkitty almanakkaan, mutta perinteisesti sitä vietetään lokakuun viimeisenä päivänä eli 31.10. Alkuperäisen perinteen mukaan talojen ovilla saa kierrellä vain lokakuun viimeisenä päivänä rajoitettuna aikana. Erikoiskaupan Liitto suositteli vuonna 1999, että halloweenia juhlittaisiin Suomessa kansainvälisen tavan mukaan aina 31.10.
Sanan halloween suomalaisiksi vastineiksi on ehdotettu sanoja "marrasyö", "kekrijuhla", "hämärän juhla", "hallainyö", "kurpitsajuhla" ja "haamuaatto". Kekrinä voi kulkea kekripukkeja, kekrittärejä, kekrimörköjä tai kekrikyöpeleitä.
Perinteisesti kun pyhäinpäivä on 1. marraskuuta, sen aatto on 31. lokakuuta. Vuoteen 1772 asti pyhäinpäivä oli Suomessa aina 1. marraskuuta. Vuodesta 1955 lähtien pyhäinpäivää on Suomessa vietetty 31. lokakuuta ja 6. marraskuuta välisenä lauantaina. Tällöin pyhäinpäivän aatto on edeltävä perjantai. Suomessa karnevaalimaista halloween-juhlaa ei ole haluttu sitoa kristilliseen pyhäinpäivään.
Halloweenin toi Suomeen Helsingin sotainvalidien naisjaosto, joka järjesti "Halloween Partyn" Helsingin Kalastajatorpalla vuonna 1950. Juhla alkoi yleistyä Suomessa 1990-luvulla. Nykyisin halloween on monilla korvannut pyhäinpäivän vieton, erityisesti nuoremman sukupolven keskuudessa.