tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Hindaste järv

Hindaste järv (myös "Indaste järv") on Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 56 hehtaaria, ja järvi on 1,4 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järveen tai pikemminkin järveä ympäröivälle suokaistaleelle laskee kymmenen metsä- tai pelto-ojaa. Suokaistaleella sijaitsee neljä sinne kuroutunutta pienempää lampea. Sen laskujoki on Veskijõgi (Tullmurru jõgi), joka on suoraksi kaivettuna johdettu Veskijärveen. Järven valuma-alueen laajuus on 6,2 neliökilometriä.
Järvi on luodattu, ja sen keskisyvyys on yksi metri ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00056 kuutiokilometriä eli 0,56 miljoonaa m³. Järven rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä, ja rannat ovat joko suota tai ruovikkoa. Järvi on autio, mutta sinne johtaa muutama polku.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei järven mataluudesta johtuen lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistavat. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Rummu järv

Rummu järv on Virossa Harjumaalla Kuusalun kunnassa Rummun kylässä sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee suuren metsäisen suoalueen Rummun raba etelälaidalla Rummun kylää vastapäätä. Järven pinta-ala on 45 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järveen laskee kolme suo-ojaa suolta. Sillä on laskuojia kaksi ja ne ovat Rummun kraavi ja Tiitsun kraavi. 
Järven valuma-alueen laajuus on 7,1 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00091 kuutiokilometriä eli 0,91 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja pohjoispuolella rannat ovat suota ja etelässä metsää. Kilometrin päässä etelässä järven ohittaa valtatie 1.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Tammemäe järv

Tammemäe järv (myös "Lõuna karjäär") on Virossa Harjumaalla Sakun kunnassa sijaitseva tekojärvi.
Maantietoa.
Järvi on muodostunut toiseen hiekanotossa syntyneeseen kahteen hiekkakuoppaan, joita on alueella myös Männiku järv, Valdeku karjäär ja Raku järv. Järven pinta-ala on 41 hehtaaria. Saaria on kaksi, joista suurin Donquixote saar on 290 metriä pitkä ja 140 metriä leveä ja pienin on halkaisijaltaan vain 30 metriä. Saarien yhteinen pinta-ala on 3,59 hehtaaria. Sillä on ainakin yksi laskuoja, joka lähtee etelärannan niemen juureltä kohti etelää. Järven valuma-alueen laajuus on 1,0 neliökilometriä. Järven rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä ja muut kuin itärannat ovat metsää. Järven ohi kulkevat Tallinna ringtee ja seututie 340.
Kajumeri

Kajumeri on Virossa Hiidenmaan kunnassa Hiidenmaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 16 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Siihen laskee kolme ojaa, joista pisimmät ovat Pihla kylästä ja Rootsin kylästä tulevat pelto-ojat. Järvestä laskee alle 200 metrinen oja Kirikulahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 1,2 neliökilometriä. Järven suurin havaittu syvyys on vain metrin verran. Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja rannat ovat ruovikkoista kosteikkoa tai metsämaata. Pihlan ja Rootsin kylät sijaitsevat puolen kilometrin päässä järvestä.
Luontoarvoja.
Hiidenmaan pohjoisrannikko on Kirikulahden ympäristössä muuttolintujen tunnettuja levähdyspaikkoja.
Tündre järv

Tündre järv (myös "Tõndre järv, Tõõdre järv, Tondre järv") on Virossa Valgamaalla Tõrvan kunnan ja Viljandimaalla Mulgin kunnan välisellä rajalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee Viron eteläosassa Latvina rajan läheisyydessä. Järven pinta-ala on 72 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Siihen laskee noin 10 metsäojaa, joista Tündre oja on huomattavin. Se laskee järven itäpäähän Teringi soolla sijaitsevasta Alatsin järvestä. Sen laskuoja on Jõeveski oja, joka lähtee järven luoteispäästä ja virtaa lounaaseen Latvian rajan yli. Joki yhtyy ensin Atsejokeen ja se yhtyy Ruhjajokeen ja vesi päättyy lopulta Burtniekin järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,1 neliökilometriä ja se levittäytyy sekä Viron että latvian puolelle.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,9 metriä ja suurin syvyys 10,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0035 kuutiokilometriä eli 3,5 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 6,1 kilometriä ja rannat ovat pääosin heikkapohjaista metsää. Järven etelärannalla on asutusta muutaman talon verran.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Luontoarvot.
Järvessä on eniten lahnaa, särkeä, ahventa, kiiskeä ja haukea.
Mäeküla järv

Mäeküla järv (myös "Samblajärv") on Virossa Viljandimaalla Mulgin kunnassa Hirmukülassa, Mäekülassa ja Sudisten kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 64 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Sen laskuoja on Vidva oja (Vidva jõgi), joka lähtee järven luoteispäästä ja laskee 12 kilometrin päässä sijaitsevaan Õisu järveen. Järven tulo-ojia ovat Ora oja, joka laskee järven eteläpäähän tekojärven kautta, ja Longi oja, joka laskee sen eteläpäähän Muti järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 20,2 neliökilometriä. Noin kolmen kilometrin pässä sijaitsee Veisjärv.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,9 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 kuutiokilometriä eli 1,3 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja rannat ovat metsää, jota niityt ja pellot katkaisevat. Järven eteläpuolelta sen ohittaa Karksin ja Anikatsin välinen maantie (seututie 193).
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti saman aikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Kariste järv

Kariste järv (myös "Vana-Kariste, Suur Kariste järv, Väike Kariste järv") on Virossa Viljandimaalla Mulgin kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on kaksialtainen ja altaita yhdistää useassa paikoissa 400 metriä pitkä ja kymmenen metriä leveä salmi tai virta. Suurempi allas on 1,4 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä Kariste järv. Pienempi allas on 950 metriä pitkä ja 280 metriä leveä ja sitä kutsutaan Väikejärveksi. Kaksialtaisen järven pinta-ala on yhteensä 61 hehtaaria (ha). Kariste järvessä on kaksi saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 0,46 ha. Saarten pituudet ovat 130 metriä ja 30 metriä. Järveen laskee toistakymmentä ojaa, joista Paluoja on huomattava oja. Järven läpi idästä länteen virtaa Halliste jõgi. Järven valuma-alueen laajuus on 128,0 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,3 metriä ja suurin syvyys 7,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00160 kuutiokilometriä eli 1,60 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä ja rannat ovat metsää, jota niityt tai suot katkaisevat. Järve ympäristön pohjoisosia hallitsee 35 metriä vedenpintaa korkeammalle kohoavan harjun rinne. Rinteen yläpuolella on laaja peltoaukea, joka jatkuu pohjoiseen useita kilometrejä. Etelässä ei ole vastaavaa muodostelmaa, vaan seutu on siellä alavampaa. Siellä sijaitsee kilometrin päässä Abja-Paluojan taajama.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kovavetiseksi järveksi ja eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja järvi on samalla silloin rehevöitynyt.
Suur Pehmejärv

Suur Pehmejärv (myös "Pehmejärv") on Virossa Võrumaalla Antslan kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 49 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Sen läpi virtaa Ahelo jõgi (Ahli oja), joka lähtee kolmen kilometrin päästä Ähijärvestä ja yhtyy kymmenen kilometrin päässä Mustjõgeen. Järveä ympäröivällä metsäalueelle on kaivettu suuri määrä ojia, jotka on koottu ja ohjattu Suur Pehmejärven lounaisrantaan. Myös viereinen Väikene Pehmeejärvi laskee samaan rantaan. Järven valuma-alueen laajuus on 31,0 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00083 kuutiokilometriä eli 0,83 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja rannat ovat suota, jota katakisee muutama metsäinen rantaosuus. Järvi on autio ja lähin asutus sijaitsee 500 metrin etäisyydellä.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluudestaan johtuen lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kovavetiseksi järveksi ja miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.
Painonnoston Suomen-mestaruuskilpailut 2009

Painonnoston Suomen-mestaruuskilpailut 2009 kilpailtiin 14.–15. maaliskuuta 2009 Tampereella Nääshallilla. Järjestävänä seurana toimi Tampereen Pyrintö.
Mitalistit.
Miehet.
Lähde
Naiset.
Lähde
Suur-Apja järv

Suur-Apja järv (myös "Koobassaare järv") on Virossa Valgamaalla Valgan kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee Koobasaaren kylän harjujakson kaakkoispuolella ja Koobasaaren raban luoteispuolella. Järven pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järveen laskee kaksi lyhyttä metsäojaa. Sen laskuoja on Hargla oja, joka laskee Väiku-Apja järven läpi ja yhtyy kahdeksan kilometrin päässä Harglan eteläpuolella Mustjõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 4,5 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 4,9 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00083 kuutiokilometriä eli 0,83 miljoonaa kuutiometriä .
Aution järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven kaakkoispuolella kulkee Haglan ja Lüllemägin yhdistävä maantie.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Luontoarvoja.
Järvi sisältyy Karulan kansallispuistoon.
Kahrila järv

Kahrila järv on Virossa Rõugen kunnassa Võrumaalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 40,3 hehtaaria ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 270 metriä leveä. Se sijaitsee syvässä viime jääkauden loppuvaiheessa syntyneeseen laaksoon, joka päättyy järven luoteispäässä. Järven rannat seuraavat laakson muotoja ja ympäristön peltomaat päättyvät järveen viettäviin rinteisiin, jotka kohoavat järven kaakkoispäässä 
45 metrin ja luoteispäässä 15 metrin korkeuteen. Rinteet ovat joko niittyjä tai rantametsää. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,3 metriä ja suurin syvyys 16,4 metriä. Siinä ei ole saaria. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0021 kuutiokilometriä eli 2,1 miljoonaa neliömetriä . Järveä ympäröivä asutus muodostaa pieniä kulmakuntia: Kahrila-Mustahamba, Kiidi, Raudsepä, Lauri, Simmuli ja Nursi. Tiet seuraava kumpaakin järven rantaa muutaman sadan metrin etäisyydellä. Järven rantaviivan pituus on 5,54 kilometriä.
Järven luokittelu ja luontoarvoja.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti kovavetiseksi järveksi ja eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Järvi on yksi Rõugen järvialueen seitsemästä järvestä, joka sijaitsee viime jääkauden loppuvaiheessa syntyneessä jäätikköjokilaaksossa (). Siinä virtaa nykyään Rõuge jõgi, jonka läpivirtausjärvi järvi on. Laakson kaikille järville yhteisiä ominaisuuksia ovat lähteiden runsaus, karbonaattipitoinen vesi ja rantojen vehmas luonto. Järvialue kuuluu osana Haanjan luontopuistoon.
Kahrila on kalastuksen kannalta hyvämaineinen järvi. Järvessä elää lahna, ahven, hauki, pasuri, sorva, salakka, kiiski, made, ruutana, ankerias, karppi, "Coregonus maraenoides" ja peledsiika. Järveen on istutettu siikaa. Ruutanista voi kasvaa parikiloisia yksilöitä.
Vesistösuhteita.
Järveen tulee viiden ojan vedet ympäröiviltä pelloilta, joista Ennin oja putoaa Hinnin kanjonin läpi. Järven läpi virtaa Tõugjärvestä tuleva Rõuge jõgi, joka yhtyy alempana seitsemän kilometrin päässä Vagula järveen laskevaan Võhandun jõgeen. Valuma-alueen laajuus on 45,4 neliökilometriä. Rõuge jõgi on Võhandu jõen sivu-uoma. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Pikkjärv (Karula)

Pikkjärv (Karula) (myös "Jaaska järv, Karula Pikkjärv, Pikkerijärv") on Virossa Valgamaalla Valgan kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on syntynyt viimeisen jääkauden loppupuolella syntyneeseen jäätikköjokiuomaan. en pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 3,0 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siihen laskee monia ojia, joista huomattavimmat ovat Lõksu ojan ja Vissi ojan yhteinen laskuoja, joka laskee järven länsipäähän, etelärantaan laskeva Ruuna kraav, joka tulee siihen etelästä, ja itäpäähän laskeva ja myös etelästä tuleva Sanna kraav. Järven läpi virtaa Vareseoja (Varõssõ oja), joka saa aluunsa viiden kilometrin päässä ja laskee järven itäpäähän. Se jatkaa kulkuaan järven keskikohdassa pohjoiseen työntyvän Vesijärven (Myllyjärvi) lahden pohjoispäästä, ja yhtyy kolmen kilometrin päässä Väherun kylässä Ämu jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 30,4 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,9 metriä ja suurin syvyys 12,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0019 kuutiokilometriä eli 1,9 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 8,2 kilometriä ja rannat ovat peltojen, niityjen ja metsärantojen vuorottelua. Järven kummatkin päät ovat suomaata. Jäven lähiympäristössä sijaitsee kymmen maatilaa.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Ubajärv

Ubajärv on Virossa Võrumaalla Rõugen kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee loivassa painanteessa, jossa järven etelä- ja pohjoispäät ovat soistuneet. Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Siihen laskee kolme metsäojaa sekä entisen maatilan lyhyet pelto-ojat. Järven vanha laskuoja Vanaoja ei enää ole pidetty auki järven rantaan asti, vaan se tehtäviä hoitamassa on uusi ja varsin suoraksi kaivettu Ubajärven oja. Se yhtyy Ahelo jõgeen, joka on Suur Pehmejärven laskujoki. Ahelo yhtyy Mustajõgeen Kallasten kylän kohdalla. Järven valuma-alueen laajuus on 5,3 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 2,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00057 kuutiokilometriä eli 0,57 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja rannat ovat suota tai metsämaata lukuun ottamatta järven pohjoispäässä, missä rantaan ulottuu niittyjä.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Luontoarvoja.
Järvessä kasvaa vaalealahnanruoho, joka on Pohjois-Euroopassa harvinaistunut viime vuosikymmeninä ja siinä elää hauki, särki, ahven, ruutana, suutari ja allikkosalakka. Järvi sisältyy Karulan kansallispuistoon (Karula rahvusparkiin).
Lasva järv

Lasva järv (myös "Kääpa Palujärv, Linaleo järv" ) on Virossa Võrumaalla 
Võrun kunnassa Kasvan ja Pässän kylissä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 13 hehtaaria. Se sijaitsee Võhandu jõen eteläpuolella Lasvan taajamassa olevassa painaumassa. Lasvaa ympäröi peltoaukea, joka sijaitsee metsäalueella pienen Kurõpalon mäen eteläpuolella. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,0 metriä ja suurin syvyys 19,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000545 kuutiokilometriä eli 0,545 miljoonaa kuutiometriä. Järven rannat ovat osin peltomaata ja osin asutusta, joka muodostuu Lasvan ja Pässän kylistä. Sen eteläpäässä oli aikaisemmin suota, josta Obinitsan ja Võmmorskin välinen maantie on nykyään katkaissut erilleen Kaurisuun suona ja josta järvenpuoleinen osa on sitten kuivunut.
Luokittelu ja luontoarvoja.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.
Painauma, jossa järvi sijaitsee, on syntynyt viime jääkauden loppuvaiheessa, kun mannerjäätikön sulamisvedet kuluttivat tulevalle järvelle paikkaa. Järven rannat ovat yleensä savea, mutta pohjoisrannoilla on myös hiekkaa. Järven pohjoispuolen rannat ja järven pohja ovat kovaa hiekkaa, mutta muualla ovat rannat ja niiden pohja mutaiset. Syvemmällä on järvellä mutapohja. Vedenväri on kellertävän vihertävä ja näkösyvyys on 2,3 metriä. Vuonna 1961 tutkittiin järven vesikasvillisuus, jonka lajimäärä todettiin keskinkertaiseksi. Se on hyvä kalajärvi ja siinä elää yleisinä ainakin särki ja ahven sekä lisäksi myös pasuri, hauki, sorva, kiiski, salakka, ruutana, suutari ja säyne.
Vesistösuhteita.
Järveen laskee vain muutama oja, mutta rantojen rinteet viettävät järveen kaikista suunnista. Suurin oja laskee Kaurisuun kautta järven eteläpäähän. Laskuoja alkaa järven luoteispäästä ja se yhtyy suoraksi kaivettuna suoraan Mõduojaan, joka päätyy 1,5 kilometrin päässä järvestä Võhandu jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on vain 3,0 neliökilometriä ja sen veden vaihtuvuus on laskennallisesti kaksi kertaa vuodessa eli 180 vuorokautta. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Paidra järv

Paidra järv on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa Paidran ja Pindin kylissä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 11 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys on 9,8 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000411 kuutiokilometriä eli 0,411 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja rannat ovat hiekkapohjaista metsämaata. Pohjoispäässä on rannassa yksi talo, mutta muuten se on autio. Järven pohja on savipohjaista mutaa.
Järven ekologia ja luontoarvoja.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (). Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.
Järven ympäristössä on merkittyjä kävelypolkuja. Itärannalla sijaitsee tulentekopaikka, jonka yhteydessä on kuivakäymälä. Järven vedenpintaa on joskus alennettu hieman.
Eristäytyneenä oligotrofisena järvenä siitä on löydetty joitakin harvinaisia kasvi- ja eläinplanktonin lajeja, minkä vuoksi sitä on tutkittukin. Pohjassa kasvaa harvinainen tummalahnanruoho. Kalastoon kuuluu lahna, ahven, sorva, särki, kiiski, ruutana, pasuri ja hauki sekä piikkinuoliaisiin kuuluva mutakala ("Misgurnus fossilis").
Vesistösuhteita.
Järveen laskee yksi metsäoja, jonka tuoma vesi on korkeussuhteiden vuoksi merkityksetön. Sen pohjoispäässä järven pohjassa on lähde . Järvelle ei ole merkitty laskuojaa. Järven valuma-alueen laajuus onkin vain 0,6 neliökilometriä. Järven vesi vaihtuu laskennallisesti arvioiden 0,4 kertaa vuodessa eli sen viipymä on 913 vuorokautta. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Pikkjärv (Tsolgo)

Pikkjärv (myös "Tsolgo Kõverjärv") on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa Tsolgon kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu niin kutsuttuun Tsolgon järviketjuun.
Maantietoa.
Järvi on 630 metriä pitkä, 190 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,8 hehtaaria. Järven luoteispuolella sijaitsee Tsolgon haja-asutusalue. Järvi on luodattu, ja sen keskisyvyys on 5,3 metriä ja suurin syvyys 19,2 metriä. Pikkjärv on yksi Viron syvimmistä järvistä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00046 kuutiokilometriä eli 0,46 miljoonaa kuutiometriä. Rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja rannat ovat kahta poikkeusta lukuun ottamatta peltomaata. Tsolgon ja Paidran välinen maantie ohittaa järven koillispuolelta.
Luokittelu ja luontoarvoja.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea (). Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.
Järven rannat ovat loivat ja matalat. Rannan pohja on usein hiekkaa, mutta syvemmällä se on mutaa. Vesi vaihtuu järvessä hitaasti. Vedenväri on vihertävän keltainen ja näkösyvyys on 1,4–1,7 metriä. Vesi lämpötilakerrostuu kesäisin ja talvisin selvästi. Vuonna 1961 kartoitettiin järven vesikasvillisuutta ja silloin löydettiin 18 eri lajia. Järvessä elää ainakin ahven, hauki, lahna, särki, kiiski, allikkosalakka ja mutakala. Järven virkistysarvo, kelpoisuus kalastukselle ja uimiselle ovat kaikki hyviä.
Vesistösuhteita.
Pikkjärv kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, jossa sen lasku-uoma on Sandisuu peakraavin sivuhaara. Järveen laskee yksi erittäin lyhyt tulo-oja. Laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se yhtyy suoriksi kaivettuihin kuivatusojiin yhtyen lopulta Võhandu jõgeen parin kilometrin päässä järvestä. Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen eli Peipsijärven keskiosaan. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Vana-Koiola järv

Vana-Koiola järv on Virossa Põlvamaalla Põlvan kunnassa Vana-Koiolan kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 550 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 7,1 hehtaaria. Vana-Koilolan kylän haja-asutus on kerääntynyt järven ympärille alueen laajan peltoaukean keskelle. Põlvan ja Võrun välinen maantie risteää kylässä poikittaisen Tilsin ja Tsolgon välisen kylätien kanssa ja järvi jää heti risteyksen kaakkoispuolelle. Järvi on luodattu ja sen syvyydeksi on saatu 13,2 metriä. Järven keskisyvyys on 5,1 metriä ja se on saareton. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00037 kuutiokilometriä eli 0,37 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen lähiympäristöön on rakennettu yli kymmenen taloa.
Luontoarvoja.
Järven rannat ovat paikoin jyrkät, mutta myös matalat. Rantapohja on pääasiassa hiekkaa ja soraa, mutta kaakkoispäässä on mutapohja ja sen rannalla on suota. Vedenväri on kellertävän vihreä ja näkösyvyys on 0,9 metriä. Järven syvyydestä johtuen vesi on talvisin ja kesäisin lämpötilakerrostunutta. Veden happipitoisuus on talvisin ollut hyvä sekä päällysvedessä että alusvedessä, mutta kesäisin on alusvesi kärsinyt happivajauksesta. Vuonna 1961 tutkittiin järven vesikasvillisuutta, jolloin löydettiin vain yhdeksän eri kasvilajia. Sen sijaan planktonia on paljon ja järvestä on löytynyt Virossa harvinainen vesipunkkilaji. Järvestä saadaan hyvin kalaa. Yksilömäärältää yleisimmät lajit ovat lahna, särki, ahven ja kiiski. Yleisiä ovat myös hauki ja suutari. Järveen Tamulasta tuotu ja siihen istutettu kuha viihtyy järvessä hyvin.
Vesistösuhteita.
Vana-Koiola järv kuuluu Kariojan valuma-alueeseen, jossa Karioja on Võhandu jõen sivu-uoma. Järveen laskee kaksi lyhyttä metsäojaa. Sen laskuoja alkaa järven lounaispäästä ja se virtaa kaakkoon päin suoraksi kaivettuna Vana-Kojola ojana laskien 2,7 kilometrin päässä Lauga järveen. Oja jatkaa samannimisenä 1,2 kilometriä kohti lounasta yhtyen Oleskin kulmakunnalla Kariojaan. Karioja puolesta yhtyy kuuden kilometrin päässä Võhandu jõgeen, joka laskee Kuumajärveen ja joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Mustjärv (Tsolgo)

Mustjärv ("Tsolgo Mustjärv" ) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa Tsolgon kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu niin kutsuttuun Tsolgon järviketjuun.
Maantietoa.
Soikea järvi on 350 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,1 hehtaaria. Se sijaitsee Tsolgon kylässä, jonka asutus on keskittynyt kolmen pikkujärven ympärille. Puolet Mustjärven rannoista on talojen pihoja, loput peltomaata tai metsää. Rannat ovat korkeahkot. Järven suurin syvyys on 29,7 metriä ja keskisyvyys 9,1 metriä. Siten järvi on Viron neljänneksi syvin. Syvänne sijaitsee keskikohdasta hieman luoteeseen. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00055 kuutiokilometriä eli 0,55 miljoonaa kuutiometriä . Järvessä ei ole saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen kaakoisrannan ohittaa kylätie. Rannoilla on asutuksen lisäksi meijeri.
Järven luokittelu ja luontoarvoja.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, ja sekä sen ravinnepitoisuudet että humuspitoisuudet ovat korkeat.
Rantojen pohjat ovat pääasiassa hiekkaa tai soraa, mutta luoteessa on rannoilla mutapohja. Vedenväri on kellertävän ruskeaa ja näkösyvyys on 1,3–2,0 metriä. Kesäisin ja talvisin vesi lämpötilakerrostuu. Vuonna 1961 tutkittiin järven vesikasvillisuutta, jota löydettiin vain 9 lajia. Silloin havaittiin järvessä myös leväkukintaa. Järvessä elää ainakin ahven, allikkosalakka, särki, lahna, hauki, suutari ja made.
Vesistösuhteita.
Mustjärv kuuluu Kariojan valuma-alueeseen, jossa Karioja on Võhandu jõen sivu-uoma. Järveen laskee kaksi lyhyttä metsäojaa. Sen laskuoja alkaa järven lounaispäästä ja se virtaa suoraksi kaivettuna metsäojana yhtyen Kariojaan kolmen kilometrin päässä järvestä. Karioja puolesta yhtyy myöhemmin Võhandu jõgeen, joka laskee Kuumajärveen ja joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Põlva järv

Põlva järv on Virossa Põlvamaalla Põlvan kunnassa ja siellä Põlvan kaupungissa sijaitseva padottu järviallas.
Maantietoa.
Tekojärvi on muodostunut sen pohjoispäähän tehdyn padon eteläpuolelle. Järven pinta-ala on 36 hehtaaria. Saaria on vain yksi Roosaar ja sen pituus on 130 metriä ja sen pinta-ala on 0,59 ha. Järvellä mainitaan toinenkin saari Mäntysaar, mutta se puuttuu kartasta . Järven läpi virtaa Ora jõgi, joka yhtyy pohjoisessa Ahja jõgeen. Ora jõgi saa alkunsa 13 kilometrin päässä Lahedan Roosissa. Järven valuma-alueen laajuus on 154 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00100 kuutiokilometriä eli 1,00 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä ja rannat ovat melko jyrkät ja korkeat. Põlvan tajaman asuin- ja teollisuusalueet ympäröivät järven jokaiselta suunnalta. Lähes järven etelärantaan ulottuu Põlvan kirkon hautausmaa. Sitä vastapäätä toisella rannalla on yleinen uimaranta laitureineen.
Luontoarvot.
Tekojärvi syntyi 1960-luvulla, jon Prajõen uomaa kasvatettiin patoamalla se jokilaaksoonsa. Sen ravinnetilanne on ollut vaikea, jolloin vesikasvillisuutta on ollut runsaasti ja vedessä on kukkinut sinilevää. Järvi voidaan luokitella ainakin eutrofiseksi ellei peräti hypertrofiseksi järveksi. Järvessä elää särki, ahven, hauki, lahna, kiiski, ruutana ja turpa. Rannoilla pesii myös piisami.
Kiidjärv

Kiidjärv (myös "Padari paisjärv") on Virossa Põlvamaalla Põlvan kunnassa Kiidjärven kylässä sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 13 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järveen ei ole johdettu tulo-ojia, mutta siinä on pohjassa lähteitä. Vesi onkin kirkkaan keltaista ja sen näkösyvyys oli vuonna 1977 1,9 metriä. Sen laskuoja Rihma kraavi lähtee järven pohjoispäästä ja se yhtyy Ahja jõgeen 700 metriä järvestä. Järven valuma-alueen laajuus on 1,7 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys 10 metriä, joka sijaitsee järven kaakkoispäässä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00054 kuutiokilometriä eli 0,54 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja se on peltomaata ja metsää vuorotellen. Järven rannat ovat yleensä mutaa, mutta itäpuolella rannat ovat soraa. Kiidjärven kylän asutusta on järven lähiympäristössä ja harjulla sijaitsee pieni teollisuusalue. Järven yleinen uimaranta sijaitsee kaakkoisrannan puistossa Keljomäellä Kiidjärven kartanon vieressä. Ranta ei ole luontainen vaan se on rakennettu rantaan.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on kirkas ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehemeävetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, PE). Silloin veden kalkkipitoisuus on vähäinen, mutta järvi on rehevöitynyt.
Luontoarvoja.
Järvessä on ollut runsaasti kalaa, mutta 1970-luvulla toistunut happikato on vähentänyt niiden määrää. Järvessä elää yleisesti särki, ahven, hauki, sorva, allikkosalakka ja ruutana. Harvinaisempia ovat kiiski, lahna, suutari, törö, ankerias ja piikkinuoliaisiin kuuluva pikkukala (Misgurnus fossilis). Järveltä on tavattu harvinainen hoikkasinikorento.
GeoServer

GeoServer on avoimen lähdekoodin palvelinohjelmisto, jonka tarkoituksena on mahdollistaa "geospatiaalisen" tiedon jakaminen, käsittely, muokkaus ja hallinnointi. 
GeoServer tukee huomattavaa määrää avoimista standardeista. Näihin lukeutuvat esimerkiksi Web Feature Service (WFS), Web Map Service (WMS), Web Coverage Service (WCS) ja Web Processing Service (WPS).
GeoServer tukee spatiaalisia tietokantoja, kuten PostGIS, Oracle Spatial, MySQL.
Les Diablerets (kylä)

Les Diablerets on kylä Sveitsissä, Vaud’n kantonissa, Ormont-Dessusin kunnassa. Kylä sijaitsee Rhônen sivujoen Grande Eau’n laakson perukassa noin 1 200 metrin korkeudessa, pari kymmentä kilometriä Genevenjärven kaakkoisimmasta kulmasta kaakkoon. Kylän kautta kulkee maantie Aiglesta Col du Pillon -solan (1 546 m mpy.) yli Saanen laaksoon, Gsteigin kautta Gstaadiin.
Les Diablerets on Ormont-Dessusin kunnan hallinnollinen ja taloudellinen keskustaajama.
Kylän nimi oli 1800-luvun loppupuolelle asti "Le Plan des Isles".
Kupreanof Island

Kupreanof Island on saari kaakkois-Alaskassa, Alexandersaaristossa. Saari on 84 km pitkä ja 32 km leveä ja sen kokonaispinta-ala on 2802,84 km2. Se on Yhdysvaltain 13. suurin saari ja 170. suurin maailmanlaajuisesti. Saaren kaakkoisosassa oleva Lindenberg Peninsula lasketaan osaksi saarta. Sen ja varsinaisen saaren välissä on kapea Duncanin kanaaliksi kutsuttu salmi. Vuoden 2000 väestönlaskennassa saarella asui 785 henkilöä.
Saaren kartoittivat ensimmäisenä James Johnstone ja Joseph Whidbey vuosina 1793–94. He kuuluivat George Vancouverin tutkimusretkikuntaan. Saari sai nimensä vara-amiraali Ivan Kupreianovin mukaan. Hän toimi Venäjän Amerikan siirtomaiden kuvernöörinä vuosina 1836–1840. Nimi mainittiin ensimmäisen kerran Venäjän Hydrografisen osaston kartoissa muodossa "Os(trov) Kupreianova".
Saaren suurin yhdyskunta on nimeltään Kake, ja se sijaitsee saaren luoteisosassa. Ainoa toinen taajama on Kupreanof saaren itälaidalla. Saari kuuluu Tongassin kansallispuiston alueeseen
Les Diablerets (matkailualue)

Les Diablerets on matkailualue Sveitsissä, Vaud’n, Valais’n ja Bernin kantoneissa, Ormont-Dessusin, Contheyn, Savièsen ja Gsteigin kunnissa. Matkailualueen keskus on Les Diableretsin kylä Ormont-Dessusissa. 
Historiaa.
Matkailu alueelle alkoi 1800-luvun puolen välin jälkeen; vuonna 1869 Les Diableretsin kylään perustettiin matkailutoimisto ja vuorikiipeilijät rakensivat vuonna 1904 ensimmäisen vuoristomajan. 
Matkailualue.
Talviurheilualueita on kolme: 
Erilaisten hiihto- ja laskettelulajien lisäksi alueella on mahdollista harrastaa muun muassa jäätikkö- ja vuorikiipeilyä, rattikelkkailua ja kävelyä.
Les Diablerets on myös kesämatkailualue, jossa voi harrastaa muun muassa retkeilyä, maastopyöräilyä, vuorikiipeilyä, golfia.
Liikenne.
Alueelle pääsee maanteitse kolmesta suunnasta: lännestä moottoritieltä A9 Aiglen tai Bexin kautta sekä idästä Gstaadin kautta. TPC-yhtiön junayhteys Aiglesta alueelle valmistui vuonna 1914.
DeWalt

DeWalt on yhdysvaltalainen työkaluja valmistava yritys. Sen tuotteita käytetään rakennusteollisuudessa, tuotantotekniikassa ja puuntyöstössä. Vuodesta 1960 Black &amp; Deckerin omistuksessa ollut DeWalt on pyrkinyt 1990-luvulta lähtien profiloitumaan korkealaatuisten työkalutarvikkeiden valmistajana.
Vuodesta 2012 DeWalt on kuulunut maailman suurimman työkaluvalmistajan, Stanleyn ja Black &amp; Deckerin fuusiossa syntyneen Stanley Black &amp; Deckerin merkkeihin. Sen muita tuotemerkkejä ovat Stanley, Black &amp; Decker, Porter-Cable, Craftsman, AeroScout, Bostitch, Lenox, Mac Tools, Irwin Industrial Tools, Facom, Lista, CribMaster, Vidmar, Proto ja Powers.
Bozeman

Bozeman on kaupunki Yhdysvalloissa Montanan osavaltiossa. Se on Gallatinin piirikunnan hallintokeskus. Vuonna 2015 Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto arvioi kaupungin väkiluvun olevan 43 405 ja sitä ympäröivän piirikunnan 100 739.
Kaupunki sai alkunsa elokuussa 1864 ja siitä tuli virallisesti kaupunki huhtikuussa 1883. Nykyisen hallintorakenteensa kaupunki sai vuonna 1922. Nimensä kaupunki on saanut John M. Bozemanilta, joka oli avainhenkilö kaupungin perustamisessa.
Kaupungissa sijaitsee Montanan osavaltionyliopisto. Bozemanissa ilmestyy paikallislehti "Bozeman Daily Chronicle". Kaupunkia lähin lentokenttä Bozeman Yellowstone International Airport sijaitsee 13 kilometrin päässä Belgraden pikkukaupungissa.
Historia.
Gallatin-laakso, missä Bozeman sijaitsee, oli alun perin pääosin Crow-intiaanien aluetta. Vuonna 1863 John Bozeman ja John Jacobs avasivat laakson läpi kulkevan Bozeman Trailin viereisessä piirikunnassa sijaitsevaan kaivoskaupunki Virginia Cityyn. Elokuussa 1864 John Bozeman, Daniel Rouse ja William Beall tonttikartoittivat alueen. Vuonna 1868 intiaanisotiin kuuluva Red Cloudin sota sulki Bozeman Trailin, mutta pikkukaupungin hedelmällinen maaperä houkutti pysyvää uudisasutusta.
Montanan osavaltionyliopisto perustettiin kaupunkiin vuonna 1893.
Vuonna 1957 kaupunkiin perustettiin paleontologisesta kokoelmastaan tunnettu Museum of the Rockies -museo. Museossa on laaja kokoelma dinosaurusten fossiileja, mukaan lukien Tyrannosaurus rexin luuranko. 
Vuonna 1992 ensi-iltansa saanutta elokuvaa "Ja keskellä virtaa joki" kuvattiin Bozemanin keskustassa ja vanhassa postitoimistossa.
Maantiede ja ilmasto.
Bozeman on 1 468 metriä merenpintaa korkeammalla. Kaupunkia ympäröivät Bridger Mountains -vuoret pohjoiskoillisessa, Tobacco Root Mountains -vuoret länsilounaassa, Big Belt Mountains -vuoret luoteessa, Horseshoe Hills -vuoret luoteessa, Gallatin Range -vuorijonon Hyalite Peaks -vuoret etelässä ja Madison Range -vuorijonon Spanish Peaks -vuoret etelälounaassa. Yellowstonen kansallispuisto on kaupungista 150 km etelään.
Kaupungissa vallitsee mannerilmasto (Köppen Dfb). Talvet ovat kylmiä ja lumisia ja kesät melko lämpimiä. Korkeasta ilmanalasta johtuen päivän ja yön väliset lämpötilavaihtelut voivat olla suuria. Korkein mitattu lämpötila kaupungissa on 41 °C (105 °F) ja alin -42 °C (-43 °F).
Vapauden ja demokratian kansanpuolue

Vapauden ja demokratian kansanpuolue (, VVD) on alankomaalainen keskustaoikeistolainen konservatiiviliberalismia edustava puolue. Puolueen puheenjohtajana toimii vuodesta 2023 kurditaustainen Dilan Yeşilgöz-Zegerius, jonka edeltäjä Mark Rutte toimi puheenjohtajana vuodesta 2006 ja maansa pääministerinä vuodesta 2010. VVD sai parlamentin alahuoneeseen 33 paikkaa vuoden 2017 parlamenttivaaleissa.
Luginomassaseinä

Luginomassaseinä, puhekielessä kanankakkaseinä tai kananpaskaseinä, on siirrettävän muotin avulla paikalla muovaamalla tai rappamalla tehty kivirakenteinen seinä. Menetelmän kehitti berliiniläinen Albert Lugino, joka sai sille yhdysvaltalaisen patentin vuonna 1903. Kuviopintaisella tai rivoitetulla muotilla saadaan aikaan epätasainen seinäpinta, joka toimii hyvin pintarappauksen tartuntapintana. Noin 6 tunnin kuivumisajan jälkeen muotti poistetaan, jolloin seinä jää pysyyn.
Suomessa luginomassaseinää käytettiin 1920-40-luvuilla betonirakenteisten kerrostalojen ei-kantavien väliseinien rakenteena. Lisenssin valmistusmenetelmään hankki tehtailija Ernst Tilgmann. Suomalaisissa seinissä massan materiaalina käytettiin kipsiä, koksikuonaa ja hiekkaa. Nimensä "Kanasen seinä" sai Tilgmannin työnjohtaja Kanasen mukaan. Äänieristävänä seinänä asuntojen välissä käytettiin yleensä kaksinkertaista luginomassaseinää ilmaraon erottamana. Huonon maineensa seinärakenne on saanut sen pintarappauksessa usein käytetystä heikkorakenteisesta laastista.
Logistikas

Logistikas Oy on vuonna 1997 perustettu suomalainen logistiikka-alan yritys, joka on vuonna 2020 muodostetun konsernin emoyhtiö. Konserniin kuuluvat Logistikas Palvelut Oy, Logistikas Hankinta Oy, Logistikas Vaasa Oy ja Logistikas Tehdaspalvelut Oy.
Konsernin pääomistaja on suomalainen pääomasijoittaja Sievi Capital. Muut omistajat ovat Olderman Oy, Piccolo Group Oy sekä hallituksen jäseniä ja johdon avainhenkilöitä. Yhtiön toimitusjohtaja on Toni Brigatti ja hallituksen puheenjohtaja Tomas Hedenborg.
Logistikas työllistää noin 250 logistiikka-alan ammattilaista. Yritys toimii kymmenellä paikkakunnalla sekä omissa logistiikkakeskuksissa (100 000 m²) että asiakkaiden tiloissa hoitamassa sisälogistiikkatehtäviä. Tulosyksiköt sijaitsevat Raumalla, Jyväskylässä, Nokialla, Olkiluodossa, Porissa, Suolahdessa, Vaasassa, Hämeenlinnassa, Jämsässä ja Saarijärvellä.
Logistikas-palvelukokonaisuus sisältää lähi-, sisä- ja projektilogistiikan, teollisuuspakkaamisen, paikallisvarastoinnin ja kokoonpanon palvelutuotteet, sekä hankinta- ja asiantuntijapalvelut. Vuonna 2022 Logistikas Oy:n liikevaihto oli noin 31,8 milj. euroa.
Logistikas on myös yhtiön rekisteröimä tuotemerkki.
Belgrade

Belgrade on pikkukaupunki Yhdysvalloissa Montanan osavaltiossa. Se kuuluu Gallatin piirikuntaan. Vuonna 2015 Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto arvioi kaupungin väkiluvun olevan 8 029 ja sitä ympäröivän piirikunnan 100 739. Kaupunki on noin 15 kilometrin päässä piirikunnan keskuksesta Bozemanista. Kaupungissa sijaitsee "Bozeman Yellowstone International Airport" -lentokenttä, joka on osavaltion vilkkain ja Yhdysvaltojen 118. vilkkain. Kaupungin pormestarin toimikausi kestää kaksi vuotta. Vuodesta 2003 lähtien pormestarina on toiminut Russell C. Nelson.
Kaupungin perusti vuonna 1882 yrittäjä nimeltä Thomas B. Quaw miellyttyään maa-alueeseen, jonka oli nähnyt matkustaessaan Northern Pacific Railway -rautatiellä. Rautatietä rahoittaneiden Serbialaisten sijoittajien kunniaksi uusi kaupunki nimettiin Serbian pääkaupungin mukaan.
Viimeiset 10 vuotta Belgrade on ollut yksi Montanan nopeimmin kasvavia yhteisöjä. Vuodesta 2000 vuoteen 2010 kaupungin väkiluku kasvoi 5803:sta 7389:ään eli 27,3 %.
Luettelo Oculus Rift -peleistä

Luettelo videopeleistä, jotka tukevat Oculus Rift -virtuaalilaseja.
Luonnollinen liike.
Luonnollisen liikkeen pelit käyttää pään liikkettä ja kiertoa. Ei hiirtä/näppäimistöa kameran liikuttamiseen.
Pelit merkitty tähdellä * on mahdollinen keinotekoinen liike missä voi käyttää virtuaali toimintoja.
Ohjaamoliike.
Cockpit locomotion games use a vehicle with a cockpit to let the players traverse an environment. Whether this causes motion sickness sick varies between individual players, the size of the cockpit, and the intensity of motion. 
Keinotekoinen liike.
These games artificially move the "camera", such as thumbstick player movement or on rails camera movement. They can allow for a wider range of experiences, but can cause motion sickness and can be detrimental to presence.
Luettelo PlayStation VR -peleistä

Luettelo videopeleistä, jotka tukevat PlayStation VR -virtuaalilaseja.
&lt;br&gt;
Saint Matthew Island

Saint Matthew Island on syrjäinen asumaton kalliosaari Beringinmeressä Alaskassa 295 kilometriä länsiluoteeseen Nunivakin saaresta. Saaren pinta-ala on 357 neliökilometriä, joka tekee siitä Yhdysvaltain 43. suurimman saaren. Saaren eteläkärjessä on 300 metriin merenpinnan yläpuolelle kohoava jyrkkä kallioseinämä, nimeltään "Cape Upright". Saaren pohjoispään Glory of Russia -niemellä on suunnilleen samoihin korkeuksiin kohoavaa maastoa ja saaren korkein kohta, 450 metriä merenpinnan yläpuolella, sijaitsee hieman etelään saaren keskikohdasta.
Saaren luoteispuolella sijaitsee pieni saari, nimeltään "Hall Island". Saaret erottaa toisistaan noin viisi kilometriä leveä salmi, nimeltään "Sarichef Strait". 15 kilometriä etelään pääsaarelta sijaitsee pieni kivisaari, nimeltään "Pinnacle Rock". Saaret kuuluvat osana Alaska Maritime National Wildlife Refuge–luonnosuojelualueeseen. Yhdysvaltain laivasto ylläpiti saarella miehitettyä Loran–asemaa 1940-luvulla.
1944 saarelle tuotiin 29 poroa. Vuoteen 1963 mennessä porojen määrä oli kasvanut 6000 yksilöön, joka oli aivan liian suuri määrä saaren kantokykyyn nähden. Tästä johtuen seuraavana talvena suuri osa poroista kuoli nälkään ja kanta romahti vain 42 yksilöön. Tuoreimpien arvioiden mukaan saarella elinkelpoinen kanta ei voi ylittää 1670 eläintä. 
Saarten syrjäisen sijainnin vuoksi metsänhoitoviranomaiset vierailevat siellä vain joka viides vuosi.
Revolution Software

Revolution Software Ltd on vuonna 1990 perustettu brittiläinen pelitalo. Yritys tunnettiin aluksi nimellä Turnvale Limited.
Yritys on erikoistunut seikkailupelien tekemiseen ja on kehittänyt Virtual Theatre pelimoottorin näiden tekemiseen.
Pelit.
Yrityksen kehittämiin peleihin kuuluvat muun muassa "Broken Sword" -sarja.
"Beneath a Steel Skyn" seuraaja "Beyond a Steel Sky" on julkaistu vuonna 2020.
JoWooD Productions

JoWooD Entertainment AG (ennen JoWooD Productions Software AG, lyhennetty JoWooD) oli itävaltalainen pelitalo. 
Yritys perustettiin vuonna 1995.
Vuonna 2006 JoWooD Productions osti DreamCatcher Interactiven ja The Adventure Companyn kokonaisuudessaan.
Yhtiö ajautui konkurssiin 2011, jolloin yrityksen osti Nordic Games.
Saints Row (pelisarja)

Saints Row on Volitionin kehittämä sarja avoimen maailman toimintaseikkailupelejä.
Pelit kertovat "Third Street Saints" -jengin tarinan.
Vuonna 2022 julkaistu "Saints Row" on sarjan uudelleenkäynnistys ("reboot"). Uuden pelin myötä sarja siirtyi uuteen kaupunkiin ("Santo Ileso") ja henkilöt vaihtuivat.
Pelit.
Enter The Dominatrix.
THQ ilmoitti aprillipilana "" -peliin tulevasta laajennusosasta nimeltä "Enter The Dominatrix". Laajennoksen julkaisu peruttiin ja siitä muodostettiin sarjan seuraava osa "Saints Row IV".
Myöhemmin samanniminen laajennus julkaistiin "Saints Row IV" -peliin.
InXile Entertainment

inXile Entertainment on yhdysvaltalainen videopelien kehittäjä.
Historia.
Yrityksen on perustanut Brian Fargo, joka kuuluu myös Interplay Entertainmentin perustajiin.
Yritys on kehittänyt "The Bard's Tale IV" -pelin, joka rahoitettiin Kickstarter-keräyksellä.
Yhtiö on sopinut Obsidian Entertainmentin kanssa yhteistyöstä työkalujen ja teknologian kehittämisessä.
Vuonna 2018 ilmoitettiin Microsoft Studiosin ostavan yhtiön.
Studion tuleva peli on "Clockwork Revolution".
Relic Entertainment

Relic Entertainment on kanadalainen videopelien kehittäjä, joka on perustettu vuonna 1997.
THQ osti yrityksen vuonna 2004 ja se myytiin Segalle vuonna 2013.
Maaliskuussa 2024 Sega ilmoitti myyvänsä Relic Entertainmentin, joka palaa itsenäiseksi studioksi.
Pelit.
Yritys erikoistuu reaaliaikaisiin strategiapeleihin:
THQ Nordic

THQ Nordic GmbH (ennen Nordic Games GmbH) on itävaltalainen pelitalo. 
Nordic Gamesin emoyhtiöksi perustettiin Nordic Games Publishing AB, joka sai nimen THQ Nordic AB vuonna 2016 kun tavaramerkki siirtyi yhtiön omistukseen. Vuonna 2019 emoyhtiön nimeksi muutettiin Embracer Group AB.
Embracer on myös noteerattu Nasdaqissa ja Tukholman pörssissä.
Yritys omistaa oikeuksia peleihin, jotka ovat aiemmin olleet DTP Entertainmentilla, JoWooD Productionsilla, DreamCatcher Interactivella, Cryo Interactivella, The Adventure Companylla, Digital Realitylla ja NovaLogicilla.
Historia.
Yritys osti konkurssiin menneeltä THQ:lta oikeuden nimen käyttöön ja nimesi itsensä uudelleen vuonna 2016.
Elokuussa 2019 yhtiö ilmoitti emoyhtiön nimeämisestä uudelleen THQ Nordic AB:sta Embracer Group AB:ksi.
Vuonna 2021 yhtiö on hankkinut Kaikon, Appeal Studiosin ja Massive Miniteamin sekä on myös perustanut uusia tytäryhtiöitä kuten THQ Nordic Francen ja Gate 21:n.
Pelit.
Yhtiöllä on oikeudet muun muassa seuraaviin peleihin ja sarjoihin:
Wasteland 2

Wasteland 2 on inXile Entertainmentin kehittämä tietokoneroolipeli, joka on julkaistu vuonna Linuxille, OS X:lle ja Windowsille. Peli on seuraaja vuoden "Wasteland" pelille, jonka oikeudet on ostettu Konamilta vuonna 2003 jatko-osan kehittämistä varten.
Kehittäjät kokeilivat yhteisörahoitusta Kickstarter-palvelussa peliä varten.
Pelin suunnittelijan Brian Fargon mukaan peli on huomattavasti suurempi kuin Fallout 1 tai 2.
Pelille on julkaistu kehitetty versio Wasteland 2: Director's Cut vuonna 2015.