Tulipolte

Tulipolte on "Erwinia amylovora" -bakteerin aiheuttama kasvitauti, jota voi esiintyä monilla ruusukasvien (Rosaceae) heimon puuvartisilla kasvilajeilla, kuten omenilla ja päärynöillä. Se on kotoisin Pohjois-Amerikasta, mutta on laajasti levinnyt ympäri Eurooppaa ja muuta maailmaa.
Tulipolte on luokiteltu suoja-aluekaranteenituhoojaksi, mikä tarkoittaa sitä, että sen leviäminen Suomeen on estettävä ja havaitut esiintymät hävitettävä. Se aiheuttaa myös vaatimuksia Suomeen tuotaville kasveille.
Tulipolte ei ole haitallinen ihmisille eikä eläimille.
Oireet.
Alkukesällä tulipoltteen oireena on versojen lakastuminen, koska bakteerit estävät nestevirtausta. Myöhemmin lehtiin muodostuu ruskeita alueita, ja myös lehden keskiosa ja kukinnot voivat ruskettua. Lopulta versot, kukinnot ja hedelmät mustuvat ja kuolevat. Kuihtuneet kukinnot, lakastuneet lehdet ja näivettyneet mustuneet hedelmät jäävät kiinni versoihin. Kuolleet versot ovat sitkeitä ja taipuisia. Vähitellen tauti leviää paksumpiin oksiin ja runkoon, joihin muodostuu kuoliolaikkuja. Laikkujen reunoilta erittyy lämpimissä ja kosteissa oloissa bakteerilimaa vaaleina pisaroina. Laikkujen alla puuaines on ruskettunutta. Koko kasvi voi näyttää loppukesällä tulen korventamalta ja kuolla.
Ennuste oireiden näkymiselle.
Sääolosuhteiden sopivuutta tulipoltteen oireiden kehittymiselle voidaan arvioida Maryblyt-mallilla. Pohjois-Amerikassa mallia käytetään tulipoltteen tarkkailun ja torjunnan ajoittamiseen. Suomessa Ruokavirasto julkaisee verkkosivuillaan Maryblyt-malliin perustuvaa ennustetta .
Leviäminen.
Leviämistavat.
Tauti leviää uusille alueille ensisijaisesti ulkomailta tuotavien taimien mukana. Paikallisesti tautia levittävät pölyttävät hyönteiset, linnut ja ihmiset.
Levinneisyysalue.
Havainnot Suomessa.
Ilmasto on koko Suomessa arvioitu soveltuvaksi tulipoltteen asettumiselle ja leviämiselle. 
Tauti on levinnyt Suomeen kaksi kertaa, mutta hävittämistoimenpiteillä sen pysyvä asettuminen on saatu molemmilla kerroilla estettyä. Ensimmäisen kerran tulipolte todettiin Suomessa vuonna 2014 ahvenanmaalaiselta päärynäviljelmältä. Seuraavan kerran sitä havaittiin kesäkuussa 2015 Manner-Suomessa suomalaisesta taimimyymälästä, jonne se oli todennäköisesti tullut päärynäntaimien mukana Virosta.
Torjunta.
Koska tulipolte on karanteenituhooja, Ruokavirasto tai ELY-keskus määräävät toimenpiteet taudin hävittämiseksi ja leviämisen estämiseksi.
Pohjois-Amerikassa sitä torjutaan muun muassa kuparivalmisteilla ja antibioottiruiskutuksilla (streptomysiini).
Lainsäädäntö ja valvonta.
Tulipolte on Euroopan komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2019/2072 luokiteltu suoja-aluekaranteenituhoojaksi, jolle Suomella on suoja-alueoikeus. Tämä tarkoittaa sitä, että sen leviäminen Suomeen pyritään estämään ja kaikki havaitut esiintymät hävittämään välittömästi. Lisäksi se aiheuttaa vaatimuksia Suomeen tuotaville kasveille. 
Lainsäädännön valvonnasta ja taudin kartoittamisesta vastaa Suomessa Ruokavirasto.
Kasvien tuontirajoitukset Suomeen.
Tulipoltteen isäntäkasvien maahantuonti on kokonaan kielletty lähes kaikkialta EU:n ulkopuolelta. 
Toisista EU-maista sen isäntäkasveja saa tuoda vain toisilta suoja-alueilta tai puskurialueilta joilla tulipoltetta ei virallisten tarkastusten perusteella esiinny. Tulipoltteen isäntäkasveja saakin tuoda vain, jos kasveihin on kiinnitetty kasvipassi (Plant Passport), jossa on suoja-aluevaatimusten täyttymisestä kertova merkintä PZ (Protected Zone) sekä "Erwinia amylovora" tai taudista kertova EPPO-koodi ERWIAM.
Ilmoitusvelvollisuus.
Karanteenituhoojaa epäiltäessä on lainsäädännön mukainen velvollisuus ilmoittaa välittömästi Ruokavirastoon. Tämä koskee sekä yrityksiä että kansalaisia.