Luonetjärvi

Luonetjärvi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Tikkakoskella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 217 hehtaaria eli 2,2 neliökilometriä, se on 3,9 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Järvi on saarien ja niemien rikkoma niin, että järvenselät ovat puolikilometrisinä varsin kapeita. Järvi on muodostunut Särkimäen ja Tuohimäen länsipuolelle sekä Syväojanmäen ja Kaposenmäen itäpuolelle. Luoteispuolella kohoaa Kivikankaan jatkeena harjumainen harjanne. Järven kaakkoispäässä se kapenee Hietasalmessa Hietajärveksi, josta laskujoki Autiojoki alkaa padon takana. Järvellä on mainittava pohjoispään Rupanlahti, keskiosan lounaaseen työntyvä Syvälahti ja koilliseen työntyvä Niemelänlahti sekä Syvälahden vieressä sijaitseva Sulkuniemi, jonka vastarannalla työntyy järvelle Peuraniemi. Rupanlahden pohjukka jää kapean salmen taakse. Sulkuniemen suojaan jää Mansikkahetto, joka on lahtimainen kosteikko.
Järvellä on kartan mukaan 27 saarta. Suurin saarista on Pukkisaari, joka on autio metsäsaari. Se on 400 metriä pitkä ja 340 metriä leveä. Sen pinta-ala on kartasta mitattuna 8 hehtaaria. Sen itäpuolella sijaitsee 200 metriä pitkä Lammassaari. Monet järven saarista sijaitsevat rantojen soiden lähituntumassa.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 10,27 miljoonaa kuutiometriä eli 0,01027 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,7 metriä ja suurin syvyys on 20 metriä. Sulkuniemen ja Peuraniemen välissä sijaitsee järven syvänne, missä sijaitsee myös sen syvin kohta.
Järven rantaviivan pituus on 26,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata tai asuinaluetta. Tikkakoski sijaitsee järven kaakkoispäässä, jossa ovat Itäranta, keskusta ja Länsiranta, jossa sijaitsee Puolustusvoimien Ilmasotakoulu. Muualla asutus on haja-asutusta ja rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa. Tikkakosken kautta kulkevat valtatie 4, yhdystiet 6300 ja 16703, joka seuraa järven etelärantoja.
Luontoarvoja.
Vedenlaatu.
Järven vedenlaatua on tutkittu 1960-luvulta saakka. Sen ekologinen tila on hyvä ja veden ravinnepitoisuuksien perusteella se on lievästi rehevöitynyt. Järven alusvedessä toistuu lämpötilakerrostuneisuuden aikana happivajaus. Veden happamuustaso on yli pH 6.
Eläimistöä.
Järvessä esiintyy ainakin kuhaa, haukea, ahventa, kuoretta, madetta, lahnaa ja särkeä. Siihen on istutettu kuhaa, planktonsiikaa, järvisiikaa, kirjolohta, harjusta ja rapuja. Järven elinehdot eivät sovellu ravuille.
Virkistyskäyttö.
Järven eteläpäässä Tervaskadulla sijaitsee uimaranta ja järvellä on melontareitti, jonka palveluihin kuuluvat laavuja, nuotiopaikkoja ja käymäliä.
Säännöstely.
Järven vedenpinnan korkeus on 134,7 metriä mpy. Järvi on säännöstely siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 134,11 metriä ja 135,06 metriä mpy.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.295) järvi kuuluu. Valuma-alueesta 70 % on kangasmetsää, 20 % turvemaita ja 6 % peltomaata ja 6 % vesistöjä. Järven vedenpinnan korkeus on 134,7 metriä mpy.
Järven lähialueilla on pieniä järviä, jotka laskevat suoraan järveen. Niitä ovat Särkilampi (5 ha), joka laskee Rupanlahteen, Kaakkolampi (1 ha) ja Paskolampi, jotka laskevat Hietajärveen, ja pieni Riuttalampi, joka laskee Mansikkahettoon. Rupanlahteen laskee yhteinen laskuoja Tuomipurolle ja Köntysjoelle. Näiden alajuoksulla sijaitsevat lännessä Keskinen (20 ha), Köntyslampi (3 ha) ja Riihilampi (6 ha), ja pohjoisessa Vääräjärvi (7 ha). Järven laskujoki on Autiojoki, joka laskee lähes seitsemän kilometrin päässä Korttajärveen.