tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Circuit of the Americasin 6 tunnin ajo 2013

Circuit of the Americasin 6 tunnin ajo 2013 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2013 viides osakilpailu, joka ajettiin 22. syyskuuta Circuit of the Americasin radalla Austinissa.
Kilpailun voitti Audilla ajaneet Allan McNish, Tom Kristensen ja Loïc Duval.
Fujin 6 tunnin ajo 2013

Fujin 6 tunnin ajo 2013 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2013 kuudes osakilpailu, joka ajettiin 20. lokakuuta Fuji Speedwayn radalla Japanissa.
Kilpailun voitti Toyotalla ajaneet Alexander Wurz, Nicolas Lapierre ja Kazuki Nakajima.
Voimakkaat sateet pakottivat aloittamaan kilpailun turva-auton takaa ja kahdeksan ajetun kierroksen jälkeen kilpailu keskeytettiin väliaikaisesti, koska rataolosuhteet eivät parantuneet. Kahden tunnin viiveen jälkeen kisa käynnistettiin uudelleen turva-auton alla, kierrettäen vielä kahdeksan kierrosta ennen kuin tuomarit pysäyttivät kilpailun uudelleen ja päättivät lopulta tapahtuman. Kilpailusta jaettiin vain puolikkaat pisteet.
Kilpailun seurauksena, jossa ei ajettu lainkaan kisakierroksia, FIA määräsi sääntömuutoksen, joka tuli voimaan vuonna 2014, jossa pisteitä kertyy vain, jos kaksi kierrosta ajetaan vihreän lipun olosuhteissa, jotta Fujissa tapahtuneet eivät toistu.
Tulokset.
Tulokset:
Shanghain 6 tunnin ajo 2013

Shanghain 6 tunnin ajo 2013 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2013 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 9. marraskuuta Shanghai International Circuitin radalla Kiinassa.
Kilpailun voitti Audilla ajaneet André Lotterer, Marcel Fässler ja Benoît Tréluyer.
Bahrainin 6 tunnin ajo 2013

Bahrainin 6 tunnin ajo 2013 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2013 kahdeksas osakilpailu, joka ajettiin 30. marraskuuta Bahrain International Circuitin radalla Bahrainissa.
Kilpailun voitti Toyotalla ajaneet Anthony Davidson, Sébastien Buemi ja Stéphane Sarrazin.
Silverstonen 6 tunnin ajo 2016

Silverstonen 6 tunnin ajo 2016 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2016 ensimmäinen osakilpailu, joka ajettiin 17. huhtikuuta Silverstonen moottoriradalla radalla Englannissa.
Kilpailun voitti Porschella ajaneet Marc Lieb, Romain Dumas ja Neel Jani.
Span 6 tunnin ajo 2016

Span 6 tunnin ajo 2016 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2016 toinen osakilpailu, joka ajettiin 7. toukokuuta Circuit de Spa-Francorchamps'n radalla Belgiassa.
Kilpailun voitti Audilla ajaneet Loïc Duval, Lucas di Grassi ja Oliver Jarvis.
Nürburgringin 6 tunnin ajo 2016

Nürburgringin 6 tunnin ajo 2016 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2016 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 24. heinäkuuta Nürburgringin radalla Saksassa.
Kilpailun voitti Porschella ajaneet Timo Bernhard, Mark Webber ja Brendon Hartley.
Kyynäröinen (Hämeenlinna, Viiala)

Kyynäröinen eli myös Kyynäräjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Viialan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se sijaitsee Vaimaroisen eteläpuolella kahden yli 20 metriä korkean mäen välissä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa . Järvellä on luotomainen pieni saari etelärannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat kangasmetsää lukuun ottamatta itäpään maatilan maita. Rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,7 metriä mpy. Järveen laskee parin suon kuivatusojat ja se on yhdistetty Vaimaroiseen kahdella ojalla, jossa on pudostusta 10 senttimetriä.
Suolikkojärvi

Suolikkojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Viialan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi on käytännössä paljon kapeampi ja sen länsipäässä järven melkein katkaisee niemi, jonka kohdalla järvi on enää yli 10 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Pohjoisrannalla on yksi maatila ja muilla rannoilla yhteensä neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Viialan kylästä. Järvi on saareton.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järveen laskee pohjoisesta muutama metsien kuivatusoja. Järven laskuoja lähtee järven itäpäästä ja se laskee Vaimaroiseen, joka on 1,8 metriä alempana. Järven vedenpinnan korkeus on 122,4 metriä mpy.
Keskilammi (Hattula)

Keskilammi tai myös Keskilampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvessä on yksi saari itärannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa soistunutta metsämaata. Rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet suoraan valtatieltä 10 tai Viialan kylän kautta.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Renkajoen keskiosan alueeseen se kuuluu. Siihen laskee muutama kuivatusoja ympäröivästä metsästä sekä Takalammin ja Kakarilammin yhteinen laskuoja. Lammen oma laskuoja on 200 metriä pitkä ja se laskee Vaimaroisen länsirantaan. Sen vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy. eli pudotusta tulee pari metriä.
Takalammi (Hattula)

Takalammi, tai myös Takalampi , on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Vaimaroisen länsipuolella kangasmaastossa. Sen pinta-ala on 7,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat alavaa metsämaata. Lammen etelärannalla sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa, jonne johtaa tie valtatieltä 10 Hämeenlinnan Nummenkylän suunnalta.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,8 metriä mpy. Lyhyt laskuoja laskee Keskilammiin, jonka vedenpinta on 10 senttimetriä alempana. Takalammiin laskee kaksi suo-ojaa, jotka tuovat Kaivettusuon kuivatusvesiä ja Kakarilammin vesiä.
Kakarilammi (Hattula, Myllykylä)

Kakarilammi , tai myös Kakarlampi , on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Kaivettusuolla Vaimaroisen luoteispuolella. Sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistunutta kangasmetsää. Se on autio eikä sinne johda tietä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Siihen on johdettu Kaivettusuolta sen kuivatusojia ja siitä laskee yksi osin luontaiselta vaikuttava oja Takalammiin. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,0 metriä mpy., joten laskuojalle tulee pudotusta 9,2 metriä. Laskuojan vedet jatkavat vielä Keskilammin kautta Vaimaroiseen.
Raitalammi

Raitalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon taajaman Muurilassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Rengon taajama-alueella Renkajärveltä alkavalla ja Tunturivuorelle jatkuvalla harjujaksolla. Se on muodostunut yhteen taajama-alueen sisällä olevista supista . Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Rannat ovat yksityisomistuksessa tai vanhainkodin kohdalla kaupungin omistuksessa. Renkajoki tekee siinä olevan laajentuman jälkeen mutkan, jossa joessa on koski. Siinä kohdassa kadut muodostavat risteyksen, jossa sijaitsee Rengon kirkko. Kadut, jotka ohittavat lammen sen vierestä, ovat Kappelintie ja Rengonraitti. Nämä yhdessä lammen takana kulkevien katujen Raitalammintie ja Tuikontie sulkevat lammen sisäänsä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Vaikka Renkajoki ohittaa sen läheltä, yhtyy sen laskuoja jokeen yli 400 metriä alempana. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,1 metriä mpy.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa joen rannat oli raivattu niityiksi. Muu seutu ”Rengon” ympäristössä oli peltomaata. Myös Raitalammin pohjois- ja itärannat olivat peltoa. Lammen etelärannalla sijaitsi torppa. Tähän karttaan oli piirretty vain ”Rengonraitti”.
Vuoden 1961 peruskartassa Raitalammin rannat olivat muuten peltomaata lukuun ottamatta kunnalliskodin tonttia ja joidenkin asuintalojen tontteja.
Likolammi (Renko)

Likolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylässä Isomäen eteläsivulla sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 100 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Rengon kautta kulkevalla harjujaksolla, joka erottuu selvimmin Renkajärveltä Rengon taajaman kautta Tunturivuorelle olevalla osuudella, ja se on ilmeisesti suppa . Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsää, jonne on rakennettu asuintaloja.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,4 metriä mpy. Vuoden 1961 peruskartassa lammelle on piiretty laskuoja viereiseen Renkajoessa olevaan laajentumaan, mutta uusissa kartoissa sitä ei enää näy. Lampeen ei tule muualta ojia.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on piirretty nimettömänä metsälampena. Vuoden 1962 peruskartassa lammen rannoille oli rakennettu kolme asuintaloa ja alue oli tuolloin metsää.
Kirkkojärvi (Renko)

Kirkkojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon taajamassa Rengon kirkon vieressä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee harjujaksolla, joka kulkee Rengon kautta, ja se sijaitsee aivan Renkajoen rinnalla . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven rannoille on rakennettu asuinrakennuksia ja sen kaakkoispäässä sijaitsee Rengon kirkko ja hautausmaa. Sen luoteispäässä on uimaranta. Järven pohjoispuolelta sen ohittaa valtatie 10 ja eteläpuolelta Kappelintie. Rengonraitti ohittaa järven sen länsipuolelta ja siellä on joitakin taajamakeskuksen yleisiä rakennuksia.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,5 metriä mpy. Järven laskujoki on 150 metriä pitkä ja se yhtyy Renkajokeen kirkon eteläpuolella. Siihen ei tule muualta ojia.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Rengon kirkko oli merkitty Kirkkojärven ja joenuoman laajentuman välissä kulkevan maantien pohjoispuolelle. Kyseisen tie on edelleen osittain olemassa. Järven eteläpäässä on sijainnut kolmitaloinen Muurilan kylä. Niiden pellot sijaitsivat järven eteläpäässä ja järven pohjoispäähän asti ulottui pohjoisessa sijainneen kylän pellot.
Vuoden 1961 peruskartassa järven rannoille ulottui vielä joitakin peltoja, mutta rannat olivat jo osittain rakennettuja. Vuoden 1979 kartassa olivat pellot jääneet rakennuksien ja pihamaiden alle.
Korpilammi (Renko)

Korpilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 12 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lampi sijaitsee lähes ojittamattoman suoalueen sisällä. Lampeen on johdettu vain yksi lyhyt suo-oja. Keskellä lampea sijaitsee yksi halkaisijaltaan lähes 60 metrinen saari. Lammen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen lounaispuolella on yksi vapaa-ajan asunto, jonne tulee metsäautotie. Valtatielle 10 on matkaa 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,5 metriä mpy.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimeksi on kirjoitettu ”Mehtalampi” ja se sijaitsi silloinkin Kilpilammen vieressä. Lammen nykyinen laskuoja oli silloinkin sen laskuojana, joka kiemurteli suomaastossa suon reunalle. Lampi oli tuolloin autio.
Vuoden 1961 peruskartassa oli lampi vielä autio ja sen eteläinen ympäristö ojittamaton. Vanajan raja ylitti järven pohjoispään. Vapaa-ajan asunto ja sinne johtava tieilmaantuivat vasta vuoden 1979 karttaan.
Kilpilammi (Renko)

Kilpilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Korpilammensuolla Korpilammen vieressä ja avosuon laidalla noin 150 metriä valtatieltä 10. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat pelkästään suota. Lampi on alle 100 metrin päässä olevaa mökkiä lukuun ottamatta autio eikä sinne johda tietä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,5 metriä mpy. Lammella ei ole tulo- eikä laskuojia.
Historiaa.
Sekä vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa että vuoden 1961 peruskartassa lampi oli autio ja koskematon.
Alijärvi (Renko)

Alijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan . Siinä on kaksi saarta, joista toisessa on rakennus. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Sen rannat ovat kangasmetsää, jonka itärannat sivuavat asutusaluetta. Rannoille on rakennettu vain kymmenisen rakennusta, joista osa on vapaa-ajan asuntoja.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,2 metriä mpy, joka on 2,6 metriä alempana kuin järven yläpuolella sijaitsevassa Ylijärvessä. Ylijärvi laskee Alijärveen Kuittilankosken kautta, jossa on kuitenkin vedenpintaa säännöstelevä pato. Molemmat järvet ovat Renkajoen läpivirtausjärviä ja ne erottaa toisistaan Kuittilanharju .
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on merkitty karttaan nimettömänä ja sen vesistöjärjestely vaikuttaa samantapaiselta kuin nykyäänkin.
Ylijärvi (Hämeenlinna)

Ylijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon ja Kuittilan kylän lähellä sijaitseva järvi. Sen vedenpinta on samassa tasossa kuin Myllyjärvelläkin, mutta näitä järvialtaita pidetään eri järvinä.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 10,1 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvi sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen etelärantoja reunustavat peltomaat ja pohjoisrantaan laskee Kuittilanharjun rinteet. Rannoilla on haja-asutusta ja vapaa-ajan asutusta.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy, mikä on sama korkeus kuin yläpuolisella Myllyjärvelläkin. Järviä yhdistää toisiinsa Viljaankoski , joka on jäänyt vedenpinnan alle. Syy vedennousuun on Yläjärven lasku-uomana toimineen Kuittilankosken patoaminen. Ylijärveen laskee viereinen Pieru, johon vuorostaan laskee Naarajärvestä Naarajärvenoja. Naarajärvi kerää mukaansa ojitettujen soiden kuivatusvesiä ja Kakarilammin laskuojan. Järvi on Renkajoen läpivirtausjärvi, joka laskee Kuittilankosken kautta Alijärveen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Ylijärvi vaikuttaa olevan osa ”Myllyjärveä”. Myllyjärveen saattoi kuulua muitakin Renkajoen ympäristön järviä, mikä viittaa korkeampaan vedenkorkeuteen.
Pieru (Renko)

Pieru on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Renkajärveltä Renkoon kulkevan harjujakson sivussa ja se on siten osa harjujakson jäätikköjokimuodostumaa. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen pohjoisrannat ovat harjunrinteitä ja etelärannat peltomaata ja rakennuksien pihamaata.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,4 metriä mpy. Järveen laskee Naarajärven laskuoja Naarajärvenoja, johon yhtyy alajuoksulla suo- ja pelto-ojia. Yläjuoksulla Naarajärvenojaan yhtyy ojitettujen soiden kuivatusojia sekä Kakarilammin laskuoja.
Naarajärvi (Hämeenlinna, Viiala)

Naarajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä Viialan kulmakunnalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 12,2 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa metsäautotiet Viialasta ja valtatieltä 10.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119 metriä mpy. Järveen laskee metsä- ja suo-ojia eri suunnilta. Länsipäähän laskee metsäoja, joka kerää vedet pääasiassa Isosuolta, jossa sijaitsee Mustalammi. Sen johto-oja juoksee Naaralammin läpi ja siihen yhtyy alajuoksulla etelästä Perilammin laskuoja. Järven etelärantaan laskee johto-oja Kallioahonsuolta, jossa sijaitsee pieni Kallioahonlammi.Naarajärven laskuoja on Naarajärvenoja, joka laskee Pieruun.
Mustalammi (Hämeenlinna, Viiala)

Mustalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä Viialan kulmakunnalla sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee ojitetulla Isosuolla turvetuotantoalueen reunalla. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovatkin metsittynyttä suota. Lampi on autio, mutta sen luoteispään ohittaa Rengon suunnalta tuleva metsäautotie.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,8 metriä mpy. Lammen laskuoja laskee Naaralammiin.
Myllyjärvi (Renko)

Myllyjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi. Viereisten järvien Ylijärven ja Matokosken vedenpinnan korkeudet ovat samalla tasolla ja ne voidaan ajatella muodostavan yhden suuremman järvialtaan.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se on Renkajoen läpivirtausjärvi, jossa Renkajoki virtaa Renkajärven ja Rengon välisessä harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujen välissä on mahdollisia suppia, jotka ovat harjun rinteisiin jääneitä painaumia . Kun Ylijärven luusuassa oleva Kuittilankosken pato on nostanut vedenpintaa, ovat vesialtaat yhdistyneet pitkäksi järvialtaaksi. Myllyjärven rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoilla sijaitsee yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille tulee metsäautotiet Rengon suunnalta. Saaria sillä on järven luoteispäässä yksi.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy. Alajuoksulla sijaitsee Ylijärvi, jonne Viljaankosken salmen vedet laskevat. Yläjuoksulla sijaitsee Matoksken järviallas, joka laskee Myllyjärveen Kärmekosken salmen kautta. Järveen laskee vielä pohjoisesta ojitetun heinisuon Kivisenojaa myöten, saman rannan tuntumasta Sammakkolammin laskuoja, ja vielä luoteisrantaan Kortejärven kahden erillisen altaan vedet.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimenä käytettiin ”Myllyjärveä” ja se oli piirretty nykyistä laajemmaksi. Siinä olivat samana järvialtaana Ylijärvi ja Myllyjärvi sekä Kortejärven molemmat järvialtaat, mutta Matokoski oli piirretty erillisenä järvenä.
Vuoden 1961 peruskartassa oli Myllyjärven toiseksi nimeksi merkitty Ylijärvi, mutta vuoden 1979 sitä kutsuttiin Yläjärveksi ja vuoden 1989 kartassa taas Ylijärveksi. Kansalaisen karttapaikan kartassa se on Myllyjärvenä ja alajuoksulla on käytössä Ylijärven nimi.
Kortejärvi (Renko)

Kortejärvi tai myös Yli-Kortejärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi. Alueella on toinenkin Kortejärvi, jota kutsutaan Ali-Kortejärveksi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 12,0 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järven ympäristö sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Se on ilmeisesti syntynyt harjun sivulle jääneeseen painaumaan eli suppaan . Järven rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa harjujen rinteitä. Pohjoisrantaa kiertää harju ja eterantaa reunustaa mahdollinen sanduritasanne . Järvellä on kolme saarta, joista kaksi ovat rannassa ja yksi keskellä järveä. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,8 metriä mpy. Siihen ei laske ojia, mutta järvi on yhdistetty viereiseen samalla korkeudella olevaan Ali-Kortejärveen, joka laskee mahdollisesti Myllyjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Kortejärvet on piirretty yhdistyneenä Myllyjärveen . Vuoden 1961 peruskartassa järviä kutsuttiin yhteisellä nimellä Kortejärvet, joiden vedenpintojen korkeusero oli 20 senttimetriä. Järvistä oli laskuoja Myllyjärveen. Vuoden 1979 kartassa järvien välistä ojaa oli levennetty niin, ettei Ali-Kortejärvellä ollut enää omaa vedenpinnan korkeutta.
Saikko (Renko)

Saikko on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 7,0 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Renkajärven ja Rengon välisen harjujakson vieressä Myllyjärven luoteispään lähellä. Harjujakson ympäristö sisältyy sen synnyttämään jäätikköjokimuodostumaan ja järvi on ilmeisesti muodostunut siinä olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etenkin järven lounaisrannat vaikuttavat deltamuodostumilta ja muut rannat harjujen tai moreeniselänteiden rinteiltä . Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet yhdystieltä 2855.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,8 metriä mpy. eikä sillä ole laskuojaa. Eteläiseltä Saikonsuolta on johdettu kuivatusojia järven suuntaan.
Matokoski (Renko)

Matokoski tai myös Kärmekoski on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi. Sen vedenpinta on samalla tasolla Myllyjärven kanssa ja näitä voidaankin pitää saman järven eri altaina.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on Renkajoen läpivirtausjärvi, jonka vedenpintaa on keinotekoisesti nostettu Ylijärven luusuassa olevalla padolla. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjulla olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen eteläranta on jyrkkää harjun rinnettä, mutta pohjoispuolen rannat ovat tasalakisten deltamuodostumien rinteitä. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2855.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy.
Tammilammi (Renko)

Tammilammi tai myös Taimilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvi sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun sivussa olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen etelärannassa veteen laskeutuu harjun jyrkkä rinne ja pohjoisrannassa veteen laskeutuu tasalakisen deltamuodostuman rinteitä. Siinä on kaakkoispäässä pieni saari ja rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Lammen luusua on padottu.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110 metriä mpy. Lampi on Renkajoen läpivirtausjärvi, johon tulee vettä Vahteristolta ja josta menee vettä Matokoskeen.
Historiaa.
Vuoden 1961 peruskartassa lammen nimi kirjoitettiin vielä ”Taimilammi” eikä sen luusuaa ollut padottu. Siihen on ilmaantunut pato vuoden 1979 karttaan, jolloin myös vedenpinta on kohonnut. Lammella oli tuolloin kaksi saarta. Lammella oli nykyinen nimi vuoden 1989 kartassa.
Paskolammi (Renko)

Paskolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä Hiitankankaalla sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. lampi sijaitsee tasaisenmaan suolla, jota on hieman ojitettu. Hiitankangas kuuluu Salpausselän kolmosvaiheen muodostumiin, jossa Paskolammi on syntynyt Renkajoen murroslaakson jäätikköjokimuodostuman loivaan painaumaan. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat suomaata paitsi etelärannassa, missä ne ovat metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Lammen vierestä kulkee Hiitan tilalle johtava tie, joka haarautuu yhdystieltä 2855.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,7 metriä mpy.
Historiaa.
Vuoden 1961 peruskartassa ympäröivä suo oli ojittamatta, mutta vuoden 1979 kartassa Rapalammin puoleinen osa suota oli tiheästi ojitettu.
Rapalammi (Renko, Hiitankangas)

Rapalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun sivulle kasautuneen deltamuodostuman päälle jääneeseen loivaan painaumaan . Lammen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. Lammen länsirantaan on rakennettu mökki, jolle johtaa yhdystieltä 2855 haarautuva metsäautotie.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,3 metriä mpy. ja se on yhdistetty suon kuivatusojiin.
Miekolammi (Hattula)

Miekolammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 6,0 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvi sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostuman välittömässä läheisyydessä. Jääkauden loppuaikojen jäätikön sulaminen on vaikuttanut merkittävästi järven muodostumiseen . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat osittain soistunutta metsämaata. Se lähellä sijaitsee entinen maatila ja rannoilla on neljä vapaa-ajan asuntoa Hämeenlinnan ja Hattulan välinen raja ylittää lammen sen keksikohdasta niin, että kaakkoispää kuuluu Hämeenlinnalle.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,6 metriä mpy. Järvestä on johdettu oja metsäojiin, jotka risteilevät tasaisella Hiitankankaalla. Kankaan vedet kulkeutuvat lopulta Miekonojaan, ja siitä eteenpäin Kalkasojaan, joka yhtyy Renkajokeen Rengon Kuittilassa.
Vahteristo (Hämeenlinna)

Vahteristo on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Rengon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi ja sen ympäristö sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun vereen jääneeseen painaumaan eli suppaan, joka syntyi jäävuoren sulettua harjunvieressä . Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoispuolella sijaitsee maatila, jonka pelto on järven vaikutuspiirissä. Eteläranoilla harjun rinteet laskeutuvat jyrkkinä suoraan veteen. Järvi on Renkajoen läpivirtausjärvi ja sen vedenpinnan korkeutta on nostettu Vahteriston koskeen rakennetulla padolla. Järvessä on yksi saari.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,2 metriä mpy. Siihen ei laske muita ojia.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa nykyisen padon kohdalla toimi Hiittan saha (”Hiitta säg”). Vuoden 1961 peruskartassa Vahteristo vaikuttaa pienemmältä kuin nykyään eikä sillä ole kartassa saarta, mutta vuoden 1979 kartassa tilanne on nykyisenkaltainen.
Niittylammi (Hämeenlinna)

Niittylammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Renkon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 100 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lampi ja sen ympäristö kuuluu Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Lampi on ilmeisesti syntynyt jäätikköjoen vesien purkautumisalueen keskellä olevaan alankoon. Lammen lähiympäristöä reunustaa muutamassa suunnassa tasalakisten deltamuodostumien jyrkät rinteet . Sen rantaviivan pituus on 350 metriä ja sen rannat ovat suota. Vaikka suo on ojitettu, saa lampi vetensä pääosin pohjavedestä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen keskiosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,7 metriä mpy. Lammella ei ole tulo- tai laskuojia. Siihen on johdettu vain oman suon kuivatusojia.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ”Suo lampi”. Nykyinen nimitys viittaa niittyjen raivaamiseen, mutta tässä kartassa ei ole merkkejä ihmistoiminnasta. Vuoden 1961 peruskartassa oli jo merkitty metsässä kulkeva tie, joka johti Mustalammille ja ohitti Niittylammin läheltä. Tieltä tulee suolle kärrypolku.
Tuomisto (Hämeenlinna)

Tuomisto on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Hattulassa Rengon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 16,0 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvi ja sen ympäristö sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumalla. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun viereen jääneen jäävuoren painaumaan eli suppaan . Järvi on Renkajoen läpivirtausjärvi eikä siihen laske muita ojia kuin sen etelärannan tuntumassa olevan lammen oja. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven etelärannat ovat lähes koko pituudeltaan harjun jyrkkää rinnettä ja sen pohjoisrannat ovat Korkeamäen harjumuodostumien tai deltamuodostuman rinnettä. Rannoille on rakennettu parikymmentä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa yhdystieltä 2855 haarautuvat tiet. Järvessä on yksi saari, jonak alapuolella sijaitsee Vahresalmen kapeikko. Kapeikossa kulkee Hattulan ja Hämeenlinnan välinen raja. Hattulalle kuuluu järven yläpää.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,2 metriä mpy.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli piirretty kunnanrajan kohdalta poikki ja siinä kulki vain Renkajoen uoma. Alajuoksulla Hiittan sajan pato piti järven vedenpintaa niin korkealla, että Tuomiston kaakkoispäässä vesi oli mahdollisesti koholla. Vielä myöhemminkin on järven vedenpinta vaihdellut. Vuoden 1961 peruskartassa oli järvelle meritty yksi saari, mutta seuraavassa vuoden 1979 kartassa niitä oli kaksi. Vaikuttaa siltä, että vedenpinta olisi noussut ja sitten vuoden 1989 kartan jälkeen taas laskenut.
Veittijärvi (Hattula)

Veittijärvi tai myös Veitsijärvi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 9,3 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järven ympäristö sisältyy Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostumaan. Järvi on ilmeisesti syntynyt harjun ja sanduritasanteiden välissä olevaan painaumaan eli suppaan . Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven pohjoisrannassa veteen laskeutuu jyrkkä harjun rinne, mutta sen etelärannat ovat alavaa maata. Niitäkin reunustavat rinteet, jotka ovat sandurin aikaansaamia. Rannoille on rakennettu parikymmentä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa Myllykylältä tiet. Hämeenlinnan puoleinen raja ohittaa järven kaakkoispään 50 metrin etäisyydeltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä mpy. Sen ainoa tulo-oja laskee järven luoteispäähän. Se tulee harjujakson eteläpuolelta suoalueelta ja se virtaa turvetuotantoalueen vierestä. Laskuoja alkaa Väärälammista ja virtaa kolmen pienen lammen läpi ennen Veittijärveen laskemistaan. Tuotantoalueen kuivatusojassa on saostusallas ennen ojaa. Veittijärvi laskee Renkajokeen alle 50 metristä ojaa myöten.
Väärälammi (Hattula)

Väärälammi tai myös Väärälampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa ja Hämeenlinnassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat kokonaan suota. Hieman pohjoisessa alkaa kuitenkin metsämaasto.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123 metriä mpy. Siihen on johdettu vain lyhyitä suon kuivatusojia.
Historiaa.
Vuoden 1956 peruskartassa luki lammen nimen vieressä toinenkin nimi ”Veril.” eli Verilammi. Suo vuoden 1956 ja 1979 kartoissa luonnontilainen ja lammin laskuoja luontainen puro. Turvetuotanto oli aloitettu ja viety varsin pitkälle vuoden 1989 kartassa.
Pikku Valkealammi

Pikku Valkealammi eli Läntinen Valkealammi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi sijaitsee Renkajärvestä Rengon kautta Tunturivuorelle ja siitä edelleen kaakkoon jatkuvaan harjujakson jäätikköjokimuodostuman välittömässä läheisyydessä. Jääkauden loppuaikojen jäätikön sulaminen on vaikuttanut merkittävästi järven muodostumiseen . Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat autiota metsämaata. Lammen etelärantaan johtaa tie Myllykylään johtavalta tieltä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Renkajoen yläosan valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,4 metriä mpy. ja se on yhdistetty itäiseen vieruslampeen, jolla on sama vedenpinnan korkeus.
Méxicon 6 tunnin ajo 2016

Méxicon 6 tunnin ajo 2016 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2016 viides osakilpailu, joka ajettiin 3. syyskuuta Autódromo Hermanos Rodríguezin radalla Meksikossa.
Kilpailun voitti Porschella ajaneet Timo Bernhard, Brendon Hartley ja Mark Webber.
Vaahteraliigan kausi 2016

Vaahteraliigan kausi 2016 oli Vaahteraliigan historian 37. kausi. Kausi käynnistyi 13. toukokuuta 2016 ja Vaahteramalja XXVII pelattiin 3. syyskuuta 2016. Liigan mestaruuden voitti viidennen kerran peräkkäin Helsinki Roosters. Sarjan parhaana pelaajana palkintiin Wasa Royalsin tukimies Chris Young.
Runkosarja.
Kaudella 2016 pelattiin kaksinkertainen sarja.
Circuit of the Americasin 6 tunnin ajo 2016

Circuit of the Americasin 6 tunnin ajo 2016 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2016 kuudes osakilpailu, joka ajettiin 17. syyskuuta Circuit of the Americasin radalla Austinissa.
Kilpailun voitti Porschella ajaneet Timo Bernhard, Brendon Hartley ja Mark Webber.
Fujin 6 tunnin ajo 2016

Fujin 6 tunnin ajo 2016 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2016 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 16. lokakuuta Fuji Speedwayn radalla Japanissa.
Kilpailun voitti Toyotalla ajaneet Stéphane Sarrazin, Mike Conway ja Kamui Kobayashi.
Magomed Ozdojev

Magomed Mustafajevitš Ozdojev (, s. 5. marraskuuta 1992 Groznyi, Venäjä) on venäläinen (ingušialainen) jalkapalloilija. Hän edustaa Venäjän Valioliigassa pelaavaa Zenit Pietaria. Aiemmin hän on edustanut Lokomotiv Moskovaa, Rubin Kazania ja Ahmat Groznyia. Hän on kauden 2020–2021 loppuun mennessä pelannut 223 valioliigaottelua ja tehnyt niissä 15 maalia. Hän on voittanut Zenitissä kolme kertaa Venäjän-mestaruuden ja kerran Venäjän cupin. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Ozdojev on pelannut Venäjän nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi Venäjän A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2014 ystävyysottelussa Azerbaidžania vastaan. Hän on kesäkuun 8. päivään 2021 mennessä pelannut 32 A-maaottelua, joista 21 ottelua avauskokoonpanossa. Hän on tehnyt maaotteluissaan neljä maalia: marraskuussa 2016 ystävyysottelussa Romaniaa, lokakuussa 2019 EM-karsintaotteluissa Skotlantia ja Kyprosta sekä syyskuussa 2020 Kansojen liigan ottelussa Unkaria vastaan.
Shanghain 6 tunnin ajo 2016

Shanghain 6 tunnin ajo 2016 oli FIA World Endurance Championship -kauden 2016 kahdeksas osakilpailu, joka ajettiin 6. marraskuuta Shanghai International Circuitin radalla Kiinassa.
Kilpailun voitti Porschella ajaneet Timo Bernhard, Mark Webber ja Brendon Hartley.
Marcel Prévost

Marcel Prévost (1. toukokuuta 1862 Pariisi, Ranska – 8. huhtikuuta 1941 Vianne, Ranska) oli ranskalainen tupakkatehtailija ja kirjailija.
Prévost oli naisluonteiden ja epäterveen rakkauselämän kuvaaja. Kaksoisromaanissaan "Les vierges fortes" ("Frédérique" ja "Lea" 1900) Prévost ajaa naisasiaa ja käyttää päähenkilönä suomalaista naista. Kokonaisen naiskasvatuksen ohjelman hän esittää teoksessaan "Lettres à Françoise" (1902). Heikompina pidetään Prévostin näytelmiä.
Bahrainin 6 tunnin ajo 2016

Bahrainin 6 tunnin ajo 2016 oli FIA World Endurance Championship -sarjan yhdeksäs osakilpailu kaudella 2016, joka ajettiin 19. marraskuuta Bahrain International Circuitin radalla Bahrainissa.
Kilpailun voitti Audilla ajaneet Loïc Duval, Lucas di Grassi ja Oliver Jarvis. Mark Webber lopetti kilpa-ajouransa kyseiseen kilpailuun.
Johannes Luukkanen

Johannes Luukkanen (s. 30. maaliskuuta 1999) on suomalainen jalkapallomaalivahti. Hän edusti Veikkausliigassa Ilvestä kausina 2017–2019.
Hajuheinät

Hajuheinät ("Cinna") on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva pieni kasvisuku. Sukuun lasketaan kuuluvaksi nykyisin neljä lajia. Näiden neljän lajin lisäksi sukuun on kuvattu muitakin lajeja, joista ei vielä tiedetä, ovatko ne omia lajejaan vai samaa jonkin jo aiemmin kuvatun lajin kanssa.
Hajuheinät ovat monivuotisia heiniä, joilla on lyhyt juurakko. Hajuheinien varret ovat korkeita sekä pystyjä ja kasvavat löyhinä mättäinä. Lehdet ovat leveitä ja kieleke on kalvomainen. Hajuheinien kukinto on suurikokoinen röyhy, jonka tähkylät ovat 3–4 mm pitkiä ja vihreitä tai violetteja. Kussakin tähkylässä on vain yksi kukka. Tähkylöiden kaleet ovat suunnilleen yhtä suuret. Ulkohelpeet ovat noin kaleiden pituiset ja niissä on lyhyt vihne.
Hajuheinien ("Cinna") sukuun kuuluvista lajeista Suomessa tavataan luonnonvaraisena vain hajuheinää ("Cinna latifolia"), joka kasvaa harvinaisena lähinnä maan keskiosissa.
Aikamme sankari

Aikamme sankari () on venäläisen kirjailijan Mihail Lermontovin romaani. Teos ilmestyi vuonna 1840. Se koostuu viidestä kertomuksesta, joissa on sama päähenkilö. Teoksesta on tehty useita suomennoksia, joista tuorein on Ulla-Liisa Heinon suomennos vuodelta 1959.
Romaanin novelleista kolme oli julkaistu aiemmin aikakauslehdessä "Otetšestvennyje zapiski" (). Kertomukset eivät ole aikajärjestyksessä. Päähenkilö, Venäjän Kaukasian armeijan upseeri, Petšorin on yksinäinen mies, mutta älykäs, lahjakas ja sivistynyt. Tapahtuma-aika on keisari Nikolai I:n valtakausi. Alkuperäisteoksen alkusanoissa Lermontov luonnehtii teostaan: Keisarin ja hovin vihan kohteeksi joutunut Lermontov oli noihin aikoihin karkotettu toistamiseen Kaukasiaan, jossa hän sitten kuoli kaksintaistelussa. Neuvostoaikaan kirja oli hyvin suosittu, ja siitä otettiin miljoonapainoksia. Lermontov ennusti tässä romaanissa kuolevansa kaksintaistelussa.
Vuonna 1967 tuli ensi-iltaan Stanislav Rostotskin romaanin pohjalta ohjaama samanniminen elokuva.
Kirjan kertomus "Taman" on ilmestynyt Vappu Orlovin suomentamana antologiassa "Venäläisiä kertojia" (BTJ/Avain, 2010). 
Vuoden 1959 suomennoksen 2. painoksen sisällys.
Ensimmäinen osa 
Toinen osa
Selityksiä 176
Uefa Super Cup 2017

Uefa Super Cup 2017 oli järjestykseltään 42. Uefa Super Cupin ottelu. Ottelussa kohtasivat kaksi hallitsevaa Euroopan seurajoukkueiden pääkilpailujen mestaria Mestarien liigan voittaja ja Eurooppa-liigan voittaja. Ottelu pelattiin 8. elokuuta 2017 Philip II Arenalla, Skopjessa Makedoniassa. Se oli ensimmäinen maassa järjestetty Uefan alaisen kilpailun loppuottelu.
Ottelu pelattiin ensimmäistä kertaa Real Madridin ja Manchester Unitedin väillä, joista ensimmäiseksi mainittu oli kauden 2016–2017 Mestarien liigan voittaja ja jälkimmäinen kauden 2016–2017 Eurooppa-liigan voittaja.
Tapahtumapaikka.
Philip II Arenan valitsemisesta ottelupaikaksi päätettiin 30. kesäkuuta 2015 järjestetyssä Uefan järjestelykomitean kokouksessa Prahassa, Tšekissä. Stadion on otettu käyttöön vuonna 1947, jonka jälkeen sitä on kertaalleen laajennettu vuonna 2011. Sen nykyinen yleisökapasiteetti on 33 460.
Joukkueet.
Huolimatta siitä, että joukkueet eivät olleet aikaisemmin kohdanneet supecupissa, niillä oli yhteistä historiaa Euroopan cupista ja sen jälkeen perustetusta Mestarien liigasta yhteensä kymmenen ottelun verran. Näistä kohtaamisista neljä oli päättynyt Real Madridin voittoon, neljä kertaa oli päädytty pistejakoon ja kaksi kertaa Manchester United oli onnistunut voittamaan.
Järjestelyt.
Lipunmyynti.
Stadionin yleisökapasiteetti otteluun oli 30 500, joista 23 000 paikkaa oli yleisessä myynnissä. Lipunmyynti kannattajille avattiin 13. kesäkuuta ja se oli avoinna 4. heinäkuuta 2017 asti. Lippuja myytiin kolmessa eri hintakategoriassa, jotka olivat €50, €30 ja €15. Loput lipuista jaettiin paikalliselle järjestäjälle, Uefalle ja kansallisille yhdistyksille, yhteistyökumppaneille sekä medialle.
Ottelu.
Tuomaristo.
20. heinäkuuta 2017 ottelun erotuomariksi valittiin italialainen Gianluca Rocchi.
Yhteenveto.
Ottelun 16. peliminuutilla kotijoukkue Real Madrid kävi ensimmäistä kertaa lähellä maalintekoa, kun keskikenttäpelaaja Casemiro puski Toni Kroosin lähettämän kulmapotkun ylärimaan. Kahdeksan minuuttia myöhemmin Casemirolle avautui jälleen maalintekopaikka, eikä hän tällä kertaa erehtynyt, vaan vei madridilaisseuran 1–0-johtoon. Keskityksen maalin antoi laitapuolustaja Dani Carvajal. Ottelun mentyä jo toiselle puoliajalle, siirtyi Real Madrid 2–0-johtoon Iscon maalilla, joka syntyi 52. peliminuutilla. Maalissa oli vahvasti mukana walesiläislaituri Gareth Bale, joka pelasi Iscon kanssa seinäsyötön rangaistusalueen rajalla, mikä vapautti espanjalaispelaajan maalintekoon. Vajaa kymmenen minuuttia myöhemmin Bale pääsi itse yrittämään maalintekoa, mutta laukoi pallon lähietäisyydeltä ylärimaan. 62. peliminuutilla Manchester Unitedin belgialaishyökkääjä Romelu Lukaku kavensi tilanteeksi 2–1, kun hän ohjasi keskikenttäpelaaja Nemanja Matićin laukauksen jälkeisen irtopallon tyhjään maaliin.
No Love Deep Web

No Love Deep Web (tyylitelty "NØ LØVΣ DΣΣP WПB" tai "NO LOVE DEEP WEB") on Death Gripsin toinen kokopitkä albumi joka julkaistiin yhtyeen nettisivuilla digitaalisena ja ilmaiseksi ladattavana 1. lokakuuta 2012.
Taustaa.
Julkaisu.
1. lokakuuta 2012 bändi julkaisi levyn nettisivuillaan josta sen pystyi lataamaan ilmaiseksi. Myöhemmin samana päivänä Death Grips saavutti ensimmäisen sijan BitTorrentin "List of Most Legally Downloaded Music" listalla 34,151,432 latauskerralla.
Muutama tunti levyn julkaisemisen jälkeen bändin nettisivut kaatuivat. Yhtyeen rumpalituottaja Zach Hillin mukaan sivut kaatoi heidän silloinen levy-yhtiönsä Epic Records, joka puolestaan kiistää kyseisen väitteen. 31. lokakuuta Death Grips julkaisi Facebook sivuillaan Epic Recordsin heille levyn julkaisupäivänä lähettämiä luottamuksellisia sähköposteja. Sähköpostissa Epic Records kertoo olevansa järkyttynyt siitä, että yhtyeen jäsenet julkaisivat albumin internetissä levy-yhtiölle kertomatta ja pyytää heitä poistamaan levyn internetistä. Myöhemmin levy-yhtiö ilmoitti lopettavansa yhteistyöt bändin kanssa. 
Kansi.
Albumin huomiota herättäneessä kansikuvassa on Zach Hillin erektion saavuttanut penis, johon on mustalla tussilla kirjoitettu albumin nimi. Kansikuva on sensuroitu monilla sivustoilla, muun muassa Spotifyssä ja Youtubessa. Siitä on tehty myös monia vaihtoehtoisia sensuroituja meme versioita.
Levyn kannen takia Death Gripsin piti pistää nettivisuilleen varoitus sivulla ilmenevästä materiaalista. Yhtyeen lausuma nettisivuilla kuuluu "U.S law states you must be 18 years of age to view graphic sexual material. We consider this art."