tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kunta

Kunta on paikallistasolla toimiva julkishallinnon yksikkö, jolla on oma rajattu alueensa ja väestönsä.
Etymologia.
Sanaa "kunta" arvellaan suomalais-ugrilaisissa kielissä omaperäiseksi sanaksi. Sanalle on esitetty myös indoeurooppalaisia lainaetymologioita, mutta niitä pidetään epätodennäköisinä.
Sana kuuluu moniin yhdyssanoihin, jotka yleensä viittaavat suurehkoon joukkoon, kuten kirkkokunta, maakunta, kansakunta, eläinkunta, kymmenkunta (noin kymmenen) ja eduskunta. Etäsukukielissä sanan vastineet merkitsevät myös esimerkiksi sotajoukkoa, valtakuntaa ja ihmistä.
Hallinto.
Useimmiten kunnan hallinnosta vastaa vaaleilla valittava kunnanvaltuusto. Kaupungeissa sitä voidaan kutsua kaupunginvaltuustoksi. Suomessa ja Ruotsissa kunnallista toimeenpanovaltaa käyttää kunnanvaltuuston nimittämä kunnanhallitus, jonka alaisuudessa kunnan hallintoa johtaa kunnanjohtaja, jota kaupungeissa voidaan kutsua kaupunginjohtajaksi. Kuntalaki mahdollistaa myös pormestarimallin, jolloin virkajohtajan sijaan henkilöstöorganisaation johdossa on luottamushenkilöistä valtuustokaudeksi valittu pormestari. Joissakin maissa kaupunginjohtajasta käytetään suoraan nimitystä pormestari. Useimmissa maissa kunta on pienin julkishallinnon yksikkö, jolla on vaaleilla valittava edustajisto.
Tehtävät.
Kunnan tehtävien, velvollisuuksien ja itsehallinnon määrä ja laatu vaihtelevat maittain. Useimmiten kuntien tehtävänä on järjestää ja ylläpitää tiettyjä peruspalveluita. Varsinkin Pohjoismaissa kuntien tehtäväkenttä on laaja: kuntien pitää järjestää muun muassa koulutus- ja kulttuuripalvelut. Tehtävien lisäksi kuntien asema valtionhallinnon osana vaihtelee maittain. Joissakin maissa on useita erilaisia kuntamuotoja: esimerkiksi Kanadan Québecin provinssissa on sekä alueellisella (aluekunnat) että paikallisella tasolla (paikalliskunnat) toimivia kuntia. Esimerkiksi paikallisella tasolla toimivia kuntia on kaikkiaan kuutta eri tyyppiä.
Kuntaa vastaavan paikallishallinnon yksikön nimitys vaihtelee maittain. Pohjoismaissa (myös Suomessa ruotsin kielessä) ja muualla Euroopassa käytetään usein sanaa "kommun" tai vastaavaa (&lt; 'yhteinen').
Kuntien väkiluku ja pinta-ala vaihtelevat suuresti. Esimerkiksi Helsinki on väkimäärältään Suomen suurin kunta (657 674 asukasta, vuonna 2020). Pinta-alaltaan Suomen suurin kunta on Inari, jonka pinta-ala on 17 333,89 km². Pinta-alaltaan maailman suurimmat kunnat sijaitsevat Grönlannissa ja Pohjois-Kanadan harvaanasutuilla alueilla. Esimerkiksi Kanadan Québecissä sijaitsevan Baie-Jamesin kunnan pinta-ala on 297 330 km², joten se on pinta-alaltaan suurempi kuin esimerkiksi Iso-Britannia. Myös kuntien kaupunkimaisuusaste vaihtelee, jotkut kunnat ovat rakenteeltaan maaseutumaisia ja hyvin harvaan asuttuja, kun taas osa kunnista on kaupunkimaisia ja tiheään asuttuja. Esimerkiksi Helsingin väestötiheys on yli 3000 as./km², mutta Savukosken vain 0,16 as./km².
Kuu (yleisnimi)

Yleisnimenä kuu on planeetan, kääpiöplaneetan tai pienkappaleen luonnollinen kiertolainen, eli satelliitti. Kaikilla aurinkokuntamme neljällä uloimmalla planeetalla, eli kaasujättiläisillä Jupiterilla, Saturnuksella, Uranuksella ja Neptunuksella on useita kuita. Näillä planeettoilla on myös renkaat, jotka ovat myös joukko hyvin pieniä kiertolaisia, mutta renkaankappaleita ei yleensä pidetä varsinaisina kuina. Myös kentauri-tyyppisellä pikkuplaneetalla Chariklo on kaasuplaneettojen tavoin renkaat.
Kuulla kuu.
Teoreettisesti kuilla voi olla kuu. Kuun ja sen kuun välinen matka täytyy olla pienempi kuin formula_1, &lt;BR&gt;
missä R on kuun ja planeetan välinen matka, m kuun massa ja M planeetan massa. Mikäli välimatka olisi suurempi, kuun kuu sinkoutuisi avaruuteen tai kiertämäänsä planeettaa päin. Aurinkokunnassa ei ole tunnettuja kuita, jotka kiertäisivät kuuta. Teoriassa aurinkokunnan neljä kuuta on saattanut kosmisessa historiassaan omata kiertolaisen: maan Kuu, Jupiterin Callisto ja Titus sekä Saturnuksen Japetus.
Kuulla voi olla myös yhteisiä kuita sen kiertämän suuremman kappaleen kanssa. Muun muassa kaksoiskääpiöplaneetoilla Plutolla ja sen kuulla Kharonilla on neljä yhteistä kuuta Hydra, Styx, Kerberos ja Nix. Pluton lisäksi tunnetaan myös muita kaksoispikkuplaneettoja kuiperin vyöhykkeellä, esimerkiksi Borasisi ja Teharonhiawako. Myös osa asteroideista kuten Antiope on kaksoisjärjestelmiä. Pluto ja Kharon ovat kuitenkin suurimmat tällaiset kappaleet.
Keskustapuolue (täsmennyssivu)

Keskustapuolue voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Kansallislaulu

Kansallislaulu on kansallista yhteistuntoa ilmentävä, tietyissä virallisissa ja juhlatilaisuuksissa esitettävä laulu. Joissain maissa kansallislaulu on vahvistettu lainsäädännöllä. Toisten maiden, esimerkiksi Suomen, lainsäädännöissä ei ole mainintaa kansallislaulusta, vaan se perustuu käytäntöön. Kansallislaulu on monella sellaisellakin kansakunnalla, jolla ei ole omaa valtiota.
Kansallislaulut ovat suhteellisen uusi keksintö. Ison-Britannian "God Save the King" esitettiin ensimmäisen kerran Lontoossa vuonna 1745 Prestonpansin taistelun voiton kunniaksi. Laulun melodia otettiin sen jälkeen käyttöön kansallislauluissa esimerkiksi Saksassa ja Tanskassa. Ranskan "Marseljeesia" laulettiin Tuileries’n valtauksessa 1792, minkä kautta siitä tuli suosittu vallankumouslaulu.
Kansallisuusaatteen nousun myötä 1800- ja 1900-luvuilla useimmat maat omaksuivat itselleen kansallislaulun. Kansallislaulun sanoitus on usein voimakkaan kansallismielinen, ja siinä viitataan maahan ja kansaan tavalla, jolla kansa ne kokee. Kansallislaulun melodia voi olla alkuperäinen tai lainattu jonkin toisen maan laulusta.
Kesäkuu

Kesäkuu on gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuoden kuudes kuukausi. Suomessa sitä pidetään yleisesti ensimmäisenä kesäkuukautena. Kesäkuussa on 30 päivää. Toukokuu edeltää kesäkuuta ja heinäkuu seuraa sitä. Suomessa kesäkuu on etelässä lämpenevien kesäsäiden ja alkukesän ja keskikesän valoisten öiden aikaa, pohjoisessa se on yöttömän yön ja kesän alkamisen aikaa.
Kesäkuun nimi.
Kesäkuun nimi ei tule lämmintä vuodenaikaa tarkoittavasta "kesä"-sanasta, vaan suomen lounaismurteiden kesantoa tarkoittavasta sanasta "kesä". Kesantopelto kynnettiin ensimmäisen kerran kesäkuussa. Lämmintä vuodenaikaa lounaismurteissa tarkoittaa sana "suvi". Kesäkuun latinankielinen nimi "Iunius" tulee roomalaisen jumalattaren Junon nimestä. Juppiterin puoliso Juno oli avioliiton, äitiyden ja naisten suojelija.
Sääolot kesäkuussa.
Keskilämpötila.
Kesäkuun keskilämpötilat eri puolilla Suomea vaihtelevat. Vantaalla kesäkuun keskilämpötila on noin +15 °C, Lahdessa noin +14,8 °C, Tampereella noin +14,5 °C, Kuopiossa noin +14 °C, Oulussa noin +13,5 °C ja Sodankylässä noin +11 °C. Etelä-Suomessa tyypillinen päivälämpötila kesäkuun alussa on hieman alle 20 °C ja kesäkuun loppupuolella hieman yli 20 °C. Pohjois-Suomessa päivälämpötilat ovat kuun alussa noin 15 °C ja kuun lopussa noin 20 °C. Myös hellejaksot ja pohjoisen kylmänpurkaukset ovat kummatkin tähän aikaan vuodesta mahdollisia, mutta kuitenkaan mitään takatalvia ei enää kesäkuussa onnistu syntymään Suomessa, vaikkakin räntäsateet ovat mahdollisia. Etelä-Suomessa on kesäkuussa keskimäärin 5–6 hellepäivää ja Lapissa 2–3 hellepäivää.
Sädemäärät.
Kesäkuussa Pohjolan ilmasto alkaa jo hiljalleen kostua kevään jäljiltä, mikä näkyy etenkin iltapäivän rankkasateiden lisääntymisenä. Lämmin ilmamassa on yleensä kosteaa, mutta sateet kuuroluonteisempia kuin viileän ilmamassan. Tästä aiheutuu myös ukonilmoja. Sateisuuden lisääntymisestä huolimatta kesäkuu lienee koko Suomessa vuoden aurinkoisin kuukausi.
Kasvien kukinta.
Kesäkuinen luonto Suomessa on hyvin rehevä ja monet kukkakasvit kukkivat juuri kesäkuussa. Kesäkuun alussa luonnossa kukkivat muun muassa pihlaja, metsämarjat ja orvokit. Kesäkuun lopulla huomion arvoisin kukkiva kasvi on lupiini, joka on nykyään varsinkin Etelä-Suomessa hyvin runsaslukuinen, etenkin teiden varsilla. Puutarhoissa kukkivat kesäkuussa esimerkiksi omenapuut, juhannusruusu, alppiruusu ja pihasyreeni. Pohjois-Lapin tunturikoivikot tulevat lehteen yleensä vasta kesäkuun alussa. Lapin tunnuskukka, kullero kukkii juhannuksen tienoilla. Keväällä laulantansa aloittaneet laululinnut jatkavat yleensä laulantaansa läpi kesäkuun. Kesäkuussa monilla linnuilla on jo pesäpoikasia. Suurten nisäkkäiden keväällä syntyneet jälkeläiset kasvavat ja voimistuvat kesäkuulla.
Muuta.
Vanha kansa kutsui juhannusta edeltävää kesää lyhyeksi eli pikkukesäksi. Sen jälkeen alkoi pitkä eli isokesä. Koululaisten lomakausi Suomessa alkaa touko-kesäkuun vaihteessa. Kesäkuussa Lapissa on selvä yötön yö, ja Etelä-Suomenkin yöt ovat hyvin valoisia.
Konservatiivisuus

Konservatiivisuus tai konservatiivinen tarkoittaa yleismerkityksessään vallitsevien olojen säilyttämisen kannattamista.
Kreationismi

Kreationismi eli luomisusko on uskonnollinen oppi, jonka mukaan kaikkeus ja sen elolliset olennot ovat syntyneet luomistapahtumassa. Kreationismilla voidaan suppeimmillaan tarkoittaa nk. "nuoren maan kreationismia", laajimmillaan sillä voidaan tarkoittaa uskoa jonkinlaiseen luomistapahtumaan.
Kreationismin lajit.
Kreationismin eri lajien luokittelemiseksi on tehty useita yrityksiä. Taulukossa alla on lueteltu erilaisten kreationistien näkemyksiä.
Arvostelu.
Kreationismin arvostelijoiden mukaan kreationismi on näennäistiedettä. Heidän mielestään kreationistien väitteet on tehty tukemaan perusteetonta oletusta kaikkeuden luojasta. Euroopan neuvoston päätöslauselman 1580 (vuonna 2007) mukaan kreationistit käyttävät kirjoituksissaan tunnettujen tieteenharjoittajien lausuntoja valikoivasti ja vääristellen. He käyttävät myös niiden tutkijoiden lausuntoja, jotka eivät ole asiantuntijoita asiassa, jonka kreationisti esittää.
Tunnettuja kreationismin julkisia arvostelijoita ovat muun muassa Eugenie Scott, Richard Dawkins ja Massimo Pigliucci Yhdysvalloissa National Center for Science Education on vastustanut kreationistien pyrkimyksiä kieltää evoluution opettaminen kouluissa tai rajoittaa sitä.
Kuukausi

Kuukausi (lyhenne kk) on ajanlaskun yksikkö, joka perustuu Kuun kiertoaikaan Maan ympäri. Yleensä sillä tarkoitetaan nykyisen kalenterin kalenterikuukautta (28–31 vrk). Muissa kalentereissa on myös muun mittaisia kuukausia. Lisäksi tähtitieteessä on määritelty muutamia erilaisia kuukausia.
Kuukausi ajanlaskussa.
Yleisessä kielenkäytössä kuukausi on gregoriaanisen kalenterin 28–31 kalenterivuorokauden mittainen nimetty ajanjakso eli "kalenterikuukausi". Sekä gregoriaanisen että juliaanisen kalenterin mukaan vuodessa on 12 kuukautta, joiden latinalaiset nimet ovat kummassakin kalenterissa "Ianuarius", "Februarius", "Martius", "Aprilis", "Maius", "Iunius", "Iulius", "Augustus", "September", "October", "November" ja "December". Nämä latinalaiset nimet ovat yhä käytössä yleensä vain vähän muuntuneina useimmissa eurooppalaisissa kielissä. 
Suomen kielessä kuukausilla on kuitenkin täysin omakieliset nimet tammikuu, helmikuu, maaliskuu, huhtikuu, toukokuu, kesäkuu, heinäkuu, elokuu, syyskuu, lokakuu, marraskuu ja joulukuu. 
Kuukausi on alun perin tarkoittanut kahden uudenkuun välistä ajanjaksoa. Tämä "synodinen kuukausi" on keskimääräiseltä pituudeltaan 29,53 vuorokautta. Monissa kulttuureissa eri puolilla maailmaa on tai on ollut käytössä kuukalenteri tai yhdistetty aurinko- ja kuu­kalenteri eli lunisolaarinen kalenteri, jossa kalenteri­kuukauteen kuuluu tosin aina kokonainen määrä vuorokausia mutta sen keski­määräinen pituus on mahdollisimman lähellä synodista kuukautta ja kuukausi vaihtuu näin ollen aina uuden­kuun aikoihin. Sitä vastoin aurinko­kalentereissa kuten gregoriaanisessa kalenterissa kuu­kausi on hieman pitempi eikä sillä ole suoraa yhteyttä kuun vaiheisiin.
Tähtitieteelliset kuukauden määritelmät.
Tähtitieteessä käytetään useita erilaisia kuukauden määritelmiä:
The Voice (radioasema)

The Voice oli suomalainen radioasema, joka toimi vuosina 2007–2016.
Kanavan pääkohderyhmä oli 20–39-vuotiaat naiset, ja sen kuuluvuusalueella asui yli 80 % suomalaisista. Voicen kuulijaprofiilissa suurin ikäryhmä oli 25–44-vuotiaat, joiden osuus kuulijoista oli 41,3 %. Kanavan omisti Bauer Media Groupin tytäryhtiö Bauer Media Oy, ja toimilupayhtiön nimi oli Pro Radio Oy. Lähinnä listahittimusiikkia soittava kanava aloitti internetlähetykset 26. kesäkuuta 2007.
The Voice -kanavan juuret olivat 9. maaliskuuta 1995 aloittaneessa Kiss FM:ssä, joka tunnettiin myös nimillä Uusi KISS ja KISS. Emoyhtiö SBS päätti monien vaiheiden jälkeen vuonna 2007 yhdistää KISS-radiokanavan The Voice -monimediabrändiin, ja 5. maaliskuuta 2007 kanavan nimeksi tuli The Voice. Monimediabrändiin kuuluivat lisäksi Voice.fi-sivusto sekä The Voice -tv-kanava. The Voice on valittiin vuoden musiikkimediaksi kahdesti vuosina 2007 ja 2008.
14. helmikuuta 2016 kanavan nimeksi vaihtui Kiss. Kiss on suunnattu ”hittimusiikista nauttiville nuorekkaille aikuisille”. Voice.fi jatkaa itsenäisenä lifestyle- ja viihdesivustona. Sekä osa Voicen entisistä juontajista että Retroperjantai-ohjelma siirtyivät kanavan lopettaessa Radio Novalle.
The Voicen toimitus sijaitsi Helsingissä Kaapelitehtaalla.
The Voice -radiokanavia on yhä Ruotsissa (The Voice of Hip Hop, Dance &amp; RnB), Tanskassa ja Bulgariassa. Norjassa toiminut The Voice lopetti toimintansa vuonna 2015.
Musiikki ja tunnuslauseet.
Voicen soittama musiikki oli uutta ja uudehkoa hittimusiikkia koostuen pääasiassa tyylilajeista pop sekä pop-rock. Kanavan soittamia artisteja ovat esimerkiksi Coldplay, The Killers, Muse, Linkin Park, Robbie Williams, Kylie Minogue, Lady Gaga, Katy Perry, Irina, Jenni Vartiainen, Apulanta ja Happoradio sekä Avicii. Voicella soitettavaan musiikkiin pystyi vaikuttamaan liittymällä kanavan hittiraatiin.
Kanavan tunnuslauseita vuosien varrella olivat:
Huhtikuusta 2010 alkaen kanavan soittamat kappaleet julkaistiin kanavan kotisivuilla. Soittolista-palvelu kattoi seitsemän viimeisimmän päivän aikana soitetut kappaleet. Elokuun 2010 alusta alkaen kanavan soitetuimmat kappaleet löytyivät reaaliaikaisesti kanavan kotisivuilta.
Kanavan musiikkipäällikkönä toimi vuoteen 2015 asti Jussi Mäntysaari.
Muuta.
Voice julkaisi "Me rakastamme musiikkia" -kokoelmalevyjä kerran vuodessa. Lisäksi se on julkaissut "Livenä Vieraissa" -levyn, jossa tunnetut artistit esittävät omia versioitaan toisten artistien tunnetuista kappaleista. "Livenä Vieraissa" -kappaleet esitettiin myös Voicen radio- ja televisiokanavilla. Kesällä 2010 julkaistiin "Voicen Kesähitit 2000–2010" -kokoelma.
Syksyllä 2008 Voice lanseerasi Garage Countdown -palvelun, jonka avulla Suomen harrastebändit voivat laittaa musiikkivideonsa nettipalveluun ja saada julkisuutta. Palveluun ladattuja videoita esitettiin myös Voice TV:ssä.
The Voice järjesti vuodesta 2007 alkaen Suomen Virallinen Kesähitti -äänestyksen. Voittajakappaleet ovat:
Voicen lopetettua vuonna 2016 Kesähitti-äänestystä on jatkettu Kiss-radioasemalla.
Palkinnot.
The Voice palkittiin vuoden 2010 Radiogaalassa kategorioissa:
Keski-Eurooppa

Keski-Eurooppa on alue keskellä Eurooppaa. Aluetta ei ole määritelty yksiselitteisesti, mutta usein siihen sisällytetään Itävalta, Liechtenstein, Puola, Saksa, Slovakia, Slovenia, Sveitsi, Tšekki ja Unkari sekä Venäjän Kaliningradin alue. Nämä kaikki mukaan lukien Keski-Euroopan asukasluku on yli 165 miljoonaa.
Historia.
Keski-Eurooppa tunnettiin käsitteenä 1800-luvulla, mutta jo keskiajalla, vuonna 1335 järjestettiin Unkarin, Puolan ja Böömin kuninkaiden kokous. Nykyaikaisen Keski-Euroopan syntymisenä voisi pitää 21. tammikuuta, vuonna 1904, jolloin perustettiin Keski-Euroopan talousyhdistys. Tämän päätarkoituksena oli Saksan ja Itävalta-Unkarin taloudellinen yhteistyö. Muutenkin Keski-Eurooppa pitkälti yhdistettiin Saksaan ja sen taloudelliseen, kulttuurilliseen sekä poliittiseen vaikutusympäristöön.
Maantiede.
Maantieteellisesti Keski-Eurooppa sijoittuu Alppien, Karpaattien, Itämeren ja Reinin joen rajaamalle alueelle. Kasvimaantieteellisenä alueena Keski-Eurooppa ulottuu Alpeilta Itämerelle. Lännessä se ulottuu pitkälle Ranskan puolelle.
Kiinan kansantasavallan valtioneuvosto

Kiinan valtioneuvosto on Kiinan kansantasavallan valtionhallinnon ylin toimeenpaneva elin. Se koostuu pääministeristä, varapääministereistä, ministereistä, valtion valtuutetuista, päätilintarkastajasta ja pääsihteeristä. Presidentti nimittää pääministerin ja kansankongressi hyväksyy nimityksen. Presidentti voi myös erottaa pääministerin. Pääministeri nimittää muut valtioneuvoston jäsenet ja kansankongressi tai sen pysyvä toimikunta hyväksyvät nimitykset. Presidentti voi erottaa heidätkin. Virkakausi valtioneuvostossa kestää viisi vuotta eikä kukaan voi olla valtioneuvostossa enempää kuin kaksi peräkkäistä kautta.
Pääministeri on vastuussa valtioneuvostosta ja kukin ministeri on vastuussa omasta ministeriöstään tai komissiostaan. Ulkopolitiikassa valtion valtuutetut voivat hoitaa tärkeitä toimia pääministerin puolesta mikäli pääministeri uskoo heille tällaisen tehtävän. Päätilintarkastaja johtaa valtion tilintarkastushallintoa ja vastaa talouden valvonnasta ja tilintarkastuksista. Pääsihteeri toimii pääministerin alaisuudessa ja on vastuussa valtioneuvoston työstä ja johtaa valtioneuvoston päätoimistoa.
Valtioneuvosto on vastuussa Kiinan kommunistisen puolueen periaatteiden ja politiikan sekä kansankongressin hyväksymien lakien ja säädösten noudattamisesta ja sellaisista asioista kuin Kiinan sisäpolitiikka, diplomatia, kansallinen puolustus, talous, kulttuuritoimi ja koulutus.
Nykyisen perustuslain voimassa ollessa valtioneuvostolla on hallinnollisen lainsäädännön valta, valta esittää ehdotuksia, hallinnollisen johdon valta, taloudenhoidon valta, diplomatian hallinnon valta, sosiaalihallinnon valta ja muut vallat jotka kansankongressi tai sen pysyvä toimikunta sille myöntää.
Valtioneuvoston johto 2013-.
Maaliskuusta 2013 alkaen valtioneuvostoa ovat johtaneet
Ministeriöt ja niistä vastuussa olevat ministerit.
Vuonna 2014 ministereinä olivat
Kvartsiitti

Kvartsiitti on metamorfoitumalla eli Maan kuoressa kovassa paineessa ja kuumuudessa pääasiassa kvartsihiekkakivestä syntynyt kivilaji, jossa alkuperäinen, hiekkakivelle ominainen kerrosrakenne on usein säilynyt. 
Kvartsiitti voi olla myös voimakkaasti liuskeista. Väriltään se voi olla vaalea, harmaa, punertava tai vihertävä. Suomen kallioperässä kvartsiitti on varsin yleinen kivilaji, ja monet Keski-Lapin tuntureista koostuvat kvartsiitista. Joillakin alueilla, mm. Pohjois-Savon joillakin vaaroilla, sitä esiintyy myös puhtaana ortokvartsiittina. Kauneutensa ja puhtautensa vuoksi kvartsiitti on suosittu rakennusaineena, erityisesti verhouskivenä.
Kebab

 
 
Kebab on mausteinen liharuoka, jota myydään enimmäkseen pikaruokana. Nykyään tarjoiltu hampurilaista muistuttava kebab on alun perin kotoisin Lähi-idän ja Keski-Aasian kansojen keittiöistä, ja se on kuulunut jo kauan myös useiden muiden Välimeren kansojen ruokavalioon.
Lajityypin monista muunnelmista turkkilaistyylinen "döner-kebab" on yleisin. Kebabissa kartionmuotoista, jopa metrin korkuista, hiljalleen kääntyvää lihavarrasta paistetaan hiljaisella tulella niin, että ylhäältä valuva rasva voitelee alemmat kerrokset pitäen lihan mureana. Tarjoilemista varten kartiosta veistellään suikaleita veitsellä. Joitakin versioita voi ostaa tavallisesta ruokakaupasta pakasteina, ja moni kebabia myyvä ravintola käyttää teollisesti valmistettua lihaa. 
Alkuperämaissa "kebab" voi tarkoittaa mitä tahansa paahdettua naudan- tai lampaanlihaa tai kanaa, ja kebablajeja on useita. Monissa maissa, kuten Irakissa, kebab tarkoittaa lihakuutioista, lihapaloista vartaissa kypsennettyä lihaa. Turkkilainen "şiş kebap", Kreikassa souvlaki, on grillivarras. Kreikassa döner-kebabia hyvin paljon muistuttava ruokalaji on nimeltään gyros. Pakistanista kotoisin oleva "shami"-kebab, joka on maahanmuuttajien mukana löytänyt tiensä myös Isoon-Britanniaan, taas muistuttaa makkaraa tai jauhelihapihviä. Suomessa kebabina tunnettu döner tunnetaan useissa maissa arabiasta lähtöisin olevalla nimellä "shawarma".
Kebab tarjoillaan usein riisin tai perunoiden kanssa lautasella tai pitaleivän sisässä, salaatin ja erilaisten kastikkeiden kera.
Kebabia on markkinoilla nykyään myös vegaanisena versiona.
Historia.
Alun perin sana kebab (, ) tarkoittaa grillattua tai paahdettua lihaa. Lähi-idässä kebabia on syöty jo niin kauan, että nimen alkuperä on hämärän peitossa, vaikka Persiaa ja Irania arvellaankin ruokalajin kodiksi. Varhaisin maininta kebabista on bagdadilaisen Ibn Sayyar al-Warraqin keittokirjasta "Kitab al-tabikh" 900-luvulta.
Pitakebab.
Eurooppalaistyylisen kebabin isäksi on kutsuttu Turkissa syntynyttä Mahmut Aygünia (1921–2009), joka muutti Saksaan 16-vuotiaana ja tarjoili ensimmäisen kerran ravintolassaan Berliinissä kebabia pitaleivällä ("lavash") vuonna 1971. Tätä ennen kebabia oli saanut riisin kanssa, mutta leipään kääriminen muutti sen mukaan otettavaksi pikaruoaksi. Aygün kehitti myös jogurttikastikkeen.
Kebab Suomessa.
Suomeen kebab tuli 1980-luvun alussa, kun Veikko ja Tuula Huhtakangas perustivat Suomen ensimmäisen kebab-ravintolan, Giros-grillin, Porin Otavankadulle vuonna 1982. Idean Veikko Huhtakangas oli saanut syödessään kebabia tamperelaisen pihviravintoloitsijan Hannu Wissin kanssa Lontoon Sohossa. Tietotaidon Huhtakankaat ostivat Tukholmasta. Tätä ennen kebab oli kuulunut hotelli Tornin Balkan Grill -ravintolan tarjontaan jo 1960-luvulla.
Suomessa kebabiin käytetään lähinnä naudanlihaa ja broileria, Pohjois-Suomessa myös poronlihaa. Viime vuosina on yleistynyt myös kasvispohjainen kebab, kuten suomalainen Vöner.
Perinteisenä lahtelaisena grilliruokana pidetään usein lihamukia, johon kuuluvat kebabliha ja kastike.
Kansantalous

Kansantalous tarkoittaa yhteiskunnan talouden muodostamaa kokonaisuutta, joka toimii talousjärjestelmässä. Kansantalouden toimintaa voidaan tarkastella jakamalla toimijat talousyksiköihin. Kansantalouden tilinpito tarkastelee talousyksiköiden välisiä virta- ja varantotietoja. Tilinpidon pohjalta lasketaan tärkeimmät talouden tunnusluvut kuten bruttokansantuote. Kansantalouden toimintaa tutkii lähinnä makrotaloustiede.
Yksinkertaistaen talous voidaan jakaa kotitalouksiin ja yrityksiin. Kotitaloudet omistavat tuotannontekijät ja kuluttavat hyödykkeitä. Yritykset ostavat tuotannontekijöitä ja tuottavat hyödykkeitä. Vuosittainen hyödykevirta muodostaa kansantuotteen ja tuotannontekijöistä maksettava tulovirta muodostaa kansantulon. Kansantuotteen ja kansantulon erona on, että kansantulosta on vähennetty ulkomailta saadut tuotannontekijätulot.
Talousyksiköt.
Kansantalouden tilinpidossa talousyksiköt jaetaan tarkemmin kuuteen ryhmään, joita kutsutaan institutionaaliseksi sektoriksi. Kun halutaan tarkastella tuotantoprosesseja, käytetään toimialaluokitusta, joka pohjautuu toimipaikkatietoon. Toimipaikka on tavaroita tai palveluita tuottava institutionaalinen yksikkö.
Seuraavassa on muun muassa Tilastokeskuksen käyttämä institutionaalinen sektorijako:
Markkinat.
Talous jakautuu useisiin eri markkinoihin. Periaatteessa markkinoita on yhtä monta kuin hyödykkeitä. Tämän määritelmän ongelmana on, että hyödykkeet voidaan erotella lähes mielivaltaisen tarkasti. Esimerkiksi samalla hyödykkeellä eri kaupungeissa voi olla eri markkinat ja toisaalta jokaisella jogurttimaulla on omat markkinansa. Karkeammalla tasolla markkinat jaetaan kulutushyödyke- ja tuotannontekijämarkkinoihin. Vapailla markkinoilla hyödykkeiden tuotantomäärät määräytyvät kysynnän ja tarjonnan mukaan.
Tuotannontekijämarkkinat jaetaan työ-, raha- ja raaka-aine eli luonnonvaramarkkinoihin. Työmarkkinat ovat poliittisesti tärkein, koska niillä määräytyy palkkataso ja työttömyys.
Rowan Atkinson

Rowan Sebastian Atkinson (s. 6. tammikuuta 1955 Consett, County Durham) on englantilainen näyttelijä, koomikko ja käsikirjoittaja. Atkinsonin tunnetuin rooli on hänen itse keksimänsä komediahahmo Mr. Bean, jonka seikkailut hän on myös käsikirjoittanut. Mr. Bean on äänestetty yhdeksi tunnetuimmaksi brittikulttuurin hahmoista.
Ura.
Ennen koomikonuraansa Atkinson ehti opiskella sähköinsinööriksi Oxfordin yliopistossa. Opiskeluaikanaan hän alkoi työskennellä lupaavan käsikirjoittajan Richard Curtisin kanssa. He kirjoittivat ensin teatteriarvosteluja ja sitten omaa materiaalia Edinburgh Fringe -festivaalille. Atkinson aloitti televisiossa "Ei yhdeksän uutisissa", josta hänelle myönnettiin Bafta-palkinto. Vuonna 1983 hän ja Curtis keksivät hahmon nimeltä Musta Kyy, joka yritti turhaan päästä Englannin kuninkaaksi Tudorien aikana. BBC:llä "Musta Kyy" -sarjaa mainostettiin tilannetragediana. 
Myös Mr. Bean on Atkinsonin ja Curtisin yhteinen luomus. 1990–1995 esitetty "Nolojen tilanteiden mies" -televisiosarja saavutti suuren kansainvälisen suosion, ja se palkittiin muun muassa kansainvälisellä Emmy-palkinnolla. Vuonna 1997 Mr. Bean siirtyi myös valkokankaalle elokuvassa "Bean – äärimmäinen katastrofielokuva," joka sai jatko-osan "Mr. Bean lomailee" vuonna 2007. Hahmolle tehtiin lisäksi animaatiosarja vuonna 2002, ja Atkinson esiintyi Mr. Beanin roolissa myös Lontoon kesäolympialaisten avajaisissa 2012. Edellisenä vuonna Atkinson oli ilmaissut, että hän alkaa käydä liian vanhaksi esittämään hahmoa, jonka hän ei haluaisi ikääntyvän. Hän ilmoitti tammikuussa 2020, ettei hän enää näyttele Mr. Beania, koska ”se on liian raskasta”. Hahmo saattaa kuitenkin esiintyä vielä animaatioissa.
Atkinson on näytellyt pääosaa myös menestyneessä komediaelokuvassa "Johnny English" (2003) ja sen jatko-osissa "Johnny English – uudestisyntynyt" (2011) ja "Johnny English iskee jälleen" (2018).
Kunnianosoitukset.
Vuonna 2013 Atkinsonille myönnettiin Brittiläisen imperiumin komentajan arvo.
"The Observer" -lehti listasi Rowan Atkinsonin Ison-Britannian yhdeksi kaikkien aikojen hauskimmista koomikoista ja tunnetuimmista näyttelijöistä.
Yksityiselämä.
Rowan Atkinson oli helmikuusta 1990 lähtien naimisissa meikkitaiteilija Sunetra Sastryn kanssa. Heillä on kaksi lasta (s. 1993 ja 1995). Parin avioero tuli voimaan marraskuussa 2015. Atkinson seurustelee näyttelijä Louise Fordin kanssa. Atkinson ja Ford saivat lapsen vuonna 2017.
Liikenneruuhka

Liikenneruuhka muodostuu, kun tiellä liikkuu sen kapasiteettiin nähden liikaa ajoneuvoja. Ruuhkan takia ajoneuvojen nopeus hidastuu ja voi joissain tilanteissa pysähtyä, kun ruuhka aiheuttaa jonoja. Liikenneruuhka voi johtua tien liian vähäisen kapasiteetin lisäksi esimerkiksi tietöistä, onnettomuuksista tai huonoista ajo-olosuhteista.
Ratkaisukeinoja.
Ruuhkia pyritään usein välttämään hyvällä liikennesuunnittelulla. Käytettyjä keinoja ovat tien kapasiteetin lisääminen tai vaihtoehtoisten kulkumuotojen suosiminen, kuten julkisen liikenteen, pyöräilyn ja jalankulun lisääminen. Tien kapasiteettia voi lisätä esimerkiksi risteyksien uudelleensuunnittelulla ja kierto- ja monitasoliittymien käytöllä. Muita käytettyjä keinoja ehkäistä ruuhkia ovat ruuhkamaksut ja tietullit, liikennekäyttäytymisen parantaminen, onnettomuuksien ehkäisy ja nopea raivaus, kaupunkisuunnittelu ja ruuhkista tiedottaminen. Myös työssäkäyntiaikojen porrastaminen vähentää ruuhkia, koska kaikki eivät ole tällöin liikkeellä samaan aikaan. Pidemmällä aikavälillä ruuhkien muodostumista voidaan vähentää hyvällä kaavoituksella, koska asuntojen, työpaikkojen ja palveluiden sijainnit ja vaihtoehtoisten kulkumuotojen olemassaolo vaikuttavat ruuhkien syntymiseen.
Liikenneruuhka ilmiönä.
Liikenneruuhkien muodostumista ja käyttäytymistä on pyritty ymmärtämään ja ennustamaan erilaisten teorioiden avulla. Ruuhkaisat tiet voidaan ajatella esimerkkinä yhteismaan ongelmasta, kun ilmaisia resursseja käytetään mahdollisimman paljon. Jos taas liikenneruuhkia torjutaan suosimalla joukkoliikennettä, niin joukkoliikenteen käytössä on nähtävissä sama asetelma: osa käyttää, kaikki maksaa.
Liikenneruuhkat Suomessa.
Liikenneruuhkat ajoittuvat ruuhka-aikaan, joka on tyypillisesti Suomessa arkipäivinä 6:30–9:00 ja 15:00–18:00. Myös suuret tapahtumat ja kansalliset lomapäivät aiheuttavat ruuhkia julkisiin liikennevälineisiin ja henkilöautoiluun.
Hyötyliikunta

Hyötyliikunta on liikuntaa, joka sisältää liikunnan ohella myös muita hyötyjä. Hyötyliikunta tapahtuu jonkin muun tekemisen ohella eli ei pelkästään liikunnan vuoksi, siis jokapäiväiseen elämään kuuluvaa liikkumista. Hyötyliikuntaan lasketaan kuuluvaksi esimerkiksi puutarhanhoito, puunhakkuu ja kaikki fyysinen aktiivisuus puuhastelun aikana. Myös liikunnallinen asiointi lasketaan hyötyliikunnaksi. Työmatkan tai muun välttämättömän matkan kulkeminen polkupyörällä auton sijasta, pihan haravoiminen tai portaiden käveleminen hissillä kulkemisen sijaan täyttää hyötyliikunnan kriteerit. Sen sijaan esimerkiksi lihaskuntoharjoitteet kuntosalilla eivät siis ole hyötyliikuntaa. 
Hyötyliikunta voi olla myös ajattelutapa - oman terveyden edistämistä. Jo puolen tunnin päivittäinen kävely tai pyöräily, vaikkapa kahdessa 15 minuutin osassa, pitää terveyttä yllä. Hyötyliikunta ei kuitenkaan yleensä nosta kuntoa eikä auta painon pudottamisessa.
Luettelo kansainvälisistä suuntanumeroista

Tämä on luettelo kansainvälisistä suuntanumeroista.
Vyöhyke 9: Itä- ja Etelä-Aasia, Lähi-itä.
Nolla (0) ei ole käytössä.
Kansainvälinen suuntanumero

Kansainvälinen suuntanumero, maatunnus eli maannumero on kansainvälisiin puhelinyhteyksiin tarvittava puhelinnumeron etuliite. 
Kullakin valtiolla ja eräillä muillakin alueilla on oma maatunnuksensa. Eräissä tapauksissa kahdella valtiolla on sama maatunnus. 
Maatunnuksen pituus on 1–3 numeroa. Tunnuksia jakaa ja hallinnoi Kansainvälinen televiestintäliitto. 
Suomen maatunnus.
Suomen maatunnus on 358. 
Maatunnuksia jaettiin ensimmäisen kerran Genevessä vuonna 1954. Tuolloin Suomi sai kaksinumeroisen tunnuksen 25.
Tunnus vaihtui vuonna 1964, koska yleiskokouksessa esiteltiin maailman jako numerovyöhykkeisiin.
Iso-Britannia (maakoodi 44) ja Ranska (33) halusivat pitää vanhat maatunnuksensa, joten Eurooppa sai numerolla 3 ja 4 alkavat maatunnukset. Suomelle myönnettiin tuolloin maatunnus 401.
Tunnukset vahvistettiin lopullisesti syys–lokakuussa 1968 Kansainvälisen lennätin- ja puhelinalan neuvoa antavan komitean (CCITT) yleiskokouksessa, joka pidettiin kasinohotellissa Mar del Platan kaupungissa Argentiinassa. Suomessa on joskus ihmetelty miksi maa sai yleiskokouksessa kolminumeroisen tunnuksen 358, kun esimerkiksi Tanska, Ruotsi ja Norja saivat kaksinumeroisen. Kaksinumeroisesta maatunnuksesta oli hyötyä etenkin mekaanisen numeronvalinnan aikana.
Maatunnuksen käyttö.
Kun puhelinnumero ilmoitetaan käyttäen maatunnusta, monissa maissa kansallisen suuntanumeron ensimmäinen numero jää pois. Esimerkiksi Suomessa kansallinen puhelinnumero "019 1234567" on kansainvälisessä muodossa "+358 19 1234567". Merkki ”+” tarkoittaa kansainvälisen puhelun maittain vaihtelevaa ulkomaantunnusta.
Jonna Geagea

Jonna Elina Geagea (o.s. Kosonen, s. 3. syyskuuta 1977 Helsinki) on suomalainen laulaja, joka tuli tunnetuksi toisena Nylon Beatin solistina. Nylon Beatin jälkeen hän on julkaissut albumin Jonna’s Problem -yhtyeensä kanssa sekä ensimmäisen sooloalbuminsa syksyllä 2010.
Ura.
Laulajana.
Nylon Beatin viimeisen keikan jälkeen 31. joulukuuta 2003 Geagea osallistui vuoden 2004 Euroviisujen Suomen karsintoihin kappaleella ”Like Believers Do” sijoittuen neljänneksi. Hän kilpaili karsinnoissa taiteilijanimellä Jonna K. Euroviisujen jälkeen Geagea perusti The Johnson -nimisen yhtyeen, joka myöhemmin vaihtoi nimensä Jonna’s Problemiksi.
Kesällä 2005 Geagea lainasi ääntään Children of Bodom -metalliyhtyeen singlen ”In Your Face” B-puolen Britney Spears -coverkappaleeseen ”Oops!… I Did It Again”. Samoihin aikoihin Geagea lauloi Kiivan singlellä ”Tyttöjen juttuja”. Lisäksi hän oli mukana power metal -yhtye Warmenin kappaleella ”They All Blame Me”, jonka hän oli myös sanoittanut. Hän vieraili myös kolmella kappaleella Warmenin vuonna 2009 julkaistulla "Japanese Hospitality" -albumilla.
Jonna’s Problem julkaisi esikoisalbuminsa 22. maaliskuuta 2006. Albumi ei kuitenkaan menestynyt, ja se nousi vain yhdeksi viikoksi Suomen viralliselle albumilistalle 32. sijalle.
Geagea julkaisi ensimmäisen suomenkielisen soolosinglensä ”Taasko se alkaa?” 31. toukokuuta 2010. Ensimmäinen sooloalbumi "Katso mua" julkaistiin 20. lokakuuta 2010. Albumilta julkaistiin myös singlet ”Katso mua” sekä ”Kotimatka”, joista ensin mainitun musiikkivideolla esiintyi näyttelijä Juha Veijonen.
Geagea kirjoittaa sävellyksiä tulevalle albumilleen, jolla ei toistaiseksi ole julkaisuaikataulua. Hän julkaisi paluusinglen "Pumppaa" kesäkuussa 2017.
Nylon Beat teki kymmenen festivaalia kattaneen kesäkiertueen vuonna 2018. Kiertue alkoi Himos Juhannus -festivaaleilta ja päättyi We Love Festival -tapahtumaan. 
Muu ura.
Heinä–lokakuussa 2004 Geagealla oli rooli Linnanmäen huvipuiston Peacock-teatterin musikaalissa "Saturday Night Fever". Linnanmäen esitysten jälkeen musikaalia esitettiin loppuvuoden 2004 ajan ympäri Suomea.
Keväällä 2007 Geagea vieraili Turun kaupunginteatterin musikaalissa "Thorin vasara" Gunlodin roolissa. Hän on ollut mukana myös UIT:n revyissä "Kovat piipussa" ja "Ilon palasia".
Alkuvuodesta 2011 Geagea toimi vierailevana tuomarina "Idols"-laulukilpailun viidennen tuotantokauden Tampereen koelauluissa. 
Alkuvuodesta 2019 Geagea oli yksi Tähdet tähdet -televisio-ohjelman artisteista.
Yksityiselämä.
Kosonen seurusteli vuodesta 2003 Oscar Geagean kanssa ja he avioituivat syyskuussa 2009, jolloin Kosonen vaihtoi sukunimensä Geageaksi. Vuonna 2012 Jonna Geagea jäi keikkatauolle esikoisensa syntymän myötä. Pariskunnan toinen lapsi syntyi vuonna 2014.
Agnetha Fältskog

Agnetha Åse Fältskog (s. 5. huhtikuuta 1950 Jönköping, Ruotsi) on ruotsalainen laulaja, joka tunnetaan parhaiten yhtenä Abba-yhtyeen jäsenenä.
Fältskog lauloi Anni-Frid Lyngstadin ohella ja kanssa suurimman osan Abban hiteistä. Fältskogin lähes kokonaan soolona laulamia tunnetuimpia Abba-hittejä ovat muun muassa "The Winner Takes It All", "As Good As New", "SOS", "The Day Before You Came", "One of Us", "Hasta mañana" ja "Thank You for the Music".
Yhtyeuran lisäksi hänellä on ollut menestyksekäs sooloura. Albumille "My Colouring Book" (2004) Fältskog levytti oman nuoruutensa kappaleita. Albumin ensimmäinen single oli Cilla Blackin "If I Thought You'd Ever Change Your Mind". Fältskogin viimeisin sooloalbumi "A" julkaistiin toukokuussa 2013.
Yksityiselämä.
Fältskog ja Björn Ulvaeus tapasivat vuonna 1969 ja menivät naimisiin vuonna 1971. He saivat kaksi lasta, jotka ovat näyttelijä Linda Ulvaeus (1973) ja Peter Christian Ulvaeus (1977). Pariskunta erosi vuoden 1978 lopussa. Vuonna 1988 Fältskog katosi kokonaan julkisuudesta 17 vuodeksi. Vuonna 1990 hän avioitui ruotsalaisen kirurgin Tomas Sonnenfeldin kanssa, josta erosi kolme vuotta myöhemmin. Fältskogin äiti teki itsemurhan vuonna 1994. Vuonna 1997 hän tapasi hollantilaisen trukkikuskin Gert van den Graafin, jonka kanssa seurusteli jonkin aikaa. Suhde päättyi miehelle haettuun lähestymiskieltoon ja karkotukseen Ruotsista vuonna 2006, kun tämä alkoi vainota Fältskogia. Fältskog asuu Ekerössä Tukholman ulkopuolella.
Brahuin kieli

Brahuin kieli (omakielinen nimi: براہوئی‎) kuuluu dravidakielten pohjoisdravidalaiseen ryhmään. Se on dravidakielistä pohjoisin ja sijaitsee kaukana sukukielistään. Se on ilmeisesti säilynyt ainoana Pohjois-Intian dravidakielistä. Kieli jaetaan kolmeen päämurteeseen ja sen katsotaan olevan uhanalainen.
Brahuita puhutaan enimmäkseen Pakistanissa (1,2 % Pakistanin asukasluvusta), mutta myös vähän Afganistanissa, Iranissa ja Turkmenistanissa. Yhteensä brahuita puhuu äidinkielenään noin 4 miljoonaa ihmistä.
Kieltä kirjoitetaan arabialailla aakkosilla.
Fonologia.
Konsonantit.
Lähde:
Vokaalit.
Lähde:
Sudenmarja

Sudenmarja eli lehtosudenmarja ("Paris quadrifolia") on tuoreissa metsissä ja lehdoissa kasvava monivuotinen, ruohovartinen kasvi. Siitä käytetään myös kansanomaisia nimityksiä karhunmarja, kuolemanmarja ja käärmeenmarja. Sudenmarja on myrkyllinen.
Kuvaus.
Sudenmarja kasvaa 10–35 cm korkeaksi. Sillä on neljä soikeaa, ehytreunaista lehteä kiehkurana varren yläosassa. Kasvin tieteellinen lajinimi "quadrifolia" viittaa nelilehtisyyteen. Joskus lehtiä on kuitenkin viisi tai useampia.
Sudenmarja kukkii toukokuun ja kesäkuun vaihteessa. Sen kukka koostuu neljästä verho- ja terälehdestä, kahdeksasta heteestä ja yhdestä emiöstä. Kukasta kehittyy myöhemmin heinäkuussa myrkyllinen, hieman mustikan näköinen marja. Marja, kuten kasvin muutkin osat, sisältää saponiiniryhmän yhdistettä, joka aiheuttaa aluksi pahoinvointia, oksentelua ja ripulia, sitten päänsärkyä ja huimausta. Yleensä myrkytys menee ohi parissa tunnissa. Myrkytystapaukset ovat kuitenkin olleet harvinaisia, sillä marjoja on vain yksi kasvia kohti ja sen maku on vastenmielinen. Saponiinit tuhoavat mm. punaisia verisoluja sekä aiheuttavat halvautumisia ja kouristuksia. 
Kasvupaikka.
Sudenmarja kasvaa varjoisissa lehdoissa ja multavassa maassa. Sitä tapaa myös lehtokankailla, rehevissä korvissa ja lähteiköissä. Se leviää suikertavan juurakkonsa avulla.
Levinneisyys.
Sudenmarjaa tavataan Euroopassa pohjoisesta aina Välimeren pohjoisrannalle asti sekä harvinaisempana Aasian puolella. Suomessa sitä esiintyy koko maassa.
Käyttö.
Huolimatta myrkyllisyydestä sudenmarjaa on aiemmin käytetty lääkekasvina. Koko kasvia on käytetty ulkoisesti haavojen ja paiseiden hoidossa, myös silmälääkkeenä.
Kulttuurissa.
Akseli Gallen-Kallelan symbolistisessa maalauksessa Lemminkäisen äiti esiintyy kalman kukkina tyyliteltyjä sudenmarjoja.
Erikoistehoste

Erikoistehoste on illuusio tai temppu, joilla luodaan erilaisia tapahtumia tarinassa tai virtuaalisessa
ympäristössä. Erikoistehosteita käytetään esimerkiksi elokuvissa, televisiossa, teatterissa, yleisötapahtumissa, peleissä ja simulaatioissa.
Elokuvissa ja teatterissa erikoistehosteilla toteutetaan usein sellaisia asioita, joiden "oikea" toteuttaminen maksaisi liikaa, olisi liian vaarallista tai olisi yksinkertaisesti mahdotonta. Tällaisia asioita ovat esimerkiksi rakennusten räjähtäminen, laivan uppoaminen, tulivuoren purkaus, meteoriitin iskeytyminen Maahan tai aseiden suuliekit ja luotien osumat. Yleisötilaisuuksissa kuten rock-yhtyeiden esiintymisissä erikoistehosteet toimivat useimmiten audiovisuaalisena lisänä ilman että niillä pyrittäisiin simuloimaan minkäänlaista realistista tapahtumaa. 
Erikoistehosteet (SFX) tehdään kuvausten aikana tekniikoilla kuten miniatyyrit, matte-maalaukset ja kameratoiminnot. Tälle vastakohtana ovat visuaaliset efektit (VFX), joka viittaa jälkituotannossa tekemiseen.
Fyysiset tehosteet.
Fyysiset tehosteet ovat sellaisia, joita luodaan fyysisesti ympäristöön ja voidaan siten nähdä paljaalla silmällä ja esimerkiksi kuvata normaalilla elokuvakameralla. Fyysiset tehosteet voidaan karkeasti jakaa neljään perusryhmään; "säätehosteet" (esimerkiksi tuuli, usva ja sade), "pyrotekniset tehosteet" (esimerkiksi räjähdykset ja tulipalot), "mekaaniset tehosteet" (esimerkiksi vaijerilennätykset ja hydrauliikka) ja "erikoisrekvisiitta" (esimerkiksi hajoavat esineet). Joskus myös erikoismaskeeraus lasketaan erikoistehosteeksi.
Fyysiset tehosteet elokuvatuotannoissa.
Elokuvatuotannossa "erikoistehosteilla" tarkoitetaan aina fyysisiä tehosteita (visuaalisista tehosteista puhuttaessa käytetään termiä "visuaaliset tehosteet"). 
Elokuvan erikoistehosteryhmä on vastuussa elokuvien fyysisistä tehosteista. Ryhmä kostuu yleensä erikoistehosteiden suunnittelusta ja toteutuksesta vastaavasta erikoistehostekoordinaattorista sekä hänen ryhmässään toimivista erikoistehoste-esimiehistä, -teknikoista ja -assistenteista. Edellä mainitut erikoistehosteryhmän työtehtäviä kuvaavat termit olivat olleet käytössä muissa maissa pitkään ennen kuin ne otettiin käyttöön Suomessa ensimmäistä kertaa vuonna 2003 elokuvan "Etulinjan edessä" tuotannossa. Terminologia on sittemmin vakiintunut standardiksi myös suomalaisissa elokuvissa. Tätä ennen erikoistehosteista vastaava henkilö mainittiin elokuvan lopputeksteissä yleensä pelkällä "erikoistehosteet" -nimikkeellä tai esimerkiksi nimikkeellä "pyrotekniikka" riippuen kyseisen elokuvan yksittäisistä tehostetarpeista. Erikoistehosteiden monimuotoisuuden ja tehosteryhmien kokojen kasvaessa myös Suomessa otettiin kansainväliset nimikkeet käyttöön työtehtävien ja vastuun selkeyttämiseksi.
Erikoistehosteryhmä tekee usein tiivistä yhteistyötä stunt-ryhmän kanssa.
Luumen

Luumen (vanh. lumen ( ’valo’), tunnus lm, on SI-järjestelmän mukainen valovirran yksikkö. Se on valon määrä, jonka valovoimaltaan kandelan valonlähde säteilee steradiaanin avaruuskulmaan: tämä valon määrä lankeaa metrin päästä kartion pohjalle, jonka (pallomainen) pinta-ala on neliömetri.
1 lm = 1 cd · sr
60 W:n hehkulampun valovirta on noin 800 luumenia.
Mozilla Foundation

Mozilla Foundation on yleishyödyllinen yhteisö, joka on perustettu tukemaan avoimen lähdekoodin Mozilla-hankkeen kehitystä. Järjestö päättää, mihin suuntaan ohjelmiston kehitystä viedään, huolehtii tekijänoikeuksista ja hoitaa markkinoinnin. Säätiöllä on tytäryhtiö Mozilla Corporation, joka työllistää ohjelmistokehittäjiä ja koordinoi Firefox- ja Thunderbird-ohjelmien kehitystä. Sen toimipaikka on Mountain View'n kaupungissa Kaliforniassa.
Säätiö omistaa Mozilla Corporation -tytäryhtiön, joka vastaa käytännön työstä ohjelmistojen kehityksessä ja levittämisessä, sillä suuri osa Mozilla-projektissa mukana olevista on sen palkkalistoilla. Se vastaa myös julkaisemisesta ja markkinoinnista. Sen lisäksi se hoitaa yhteyksiä ulkopolisiin yrityksiin, jotka tukevat Mozillaa rahallisesti. Vastapainona yleishyödylliselle säätiölle Mozilla Corporation on veronalainen yritys, mikä antaa suurempia vapauksia liiketoimiin.
Historia.
Netscape-yhtiö perusti Mozilla-organisaation 23. helmikuuta 1998 koordinoimaan Mozilla Suite -ohjelmiston kehitystä. Organisaatio koostui pääasiassa Netscapen työntekijöistä, vaikka se olikin teoriassa riippumaton yhtiöstä. Organisaation tarkoituksena oli kehittää Mozilla-tekniikkaa vain testikäyttöön niin, että Netscape valmistaisi lopputuloksista kaupallisia selaimia.
Kun Netscapen emoyhtiö AOL lakkautti Netscapen toiminnan äkillisesti Mozilla Foundation syntyi 15. heinäkuuta 2003. Tämän oli tarkoitus turvata Mozillan kehityksen jatkuminen ilman Netscapen tukea. AOL auttoi säätiön perustamisessa rahallisesti: Mozilla-projektin käyttämät laitteistot lahjoitettiin säätiölle, kolmen työntekijän palkat maksettiin kolmen ensimmäisen kuukauden ajaksi ja rahoitusta luvattiin kahden miljoonan dollarin edestä seuraaviksi kahdeksi vuodeksi.
Rahoitus.
Mozilla Foundation rahoittaa toimintansa lahjoituksilla. Aloitusrahoina oli AOL:n kahden miljoonan dollarin lisäksi Mitch Kaporin antamat 300 000 dollaria.
Säätiö saa lisäksi tuloja erilaisilta hakukoneyrityksiltä. Tämän takia Google on Firefoxissa oletushakukoneena.
Vuonna 2006 säätiöllä oli tuloja 66,9 miljoonan dollarin edestä, joista 61,5 miljoonaa tuli hakukoneyrityksiltä. Hakukoneyritysten rahoista 85 prosenttia tuli Googlelta. Kuluja oli 19,8 miljoonan edestä. Ylijäämä käytetään suurimmaksi osaksi sijoitukseen pääomamarkkinoille.
Star Wreck

Star Wreck on tamperelaisen Samuli Torssosen luoma elokuvasarja, joka parodioi etenkin "Star Trek" -televisiosarjaa ja myöhemmissä osissa myös muita scifi-ilmiöitä. Sarjan ensimmäinen osa ilmestyi vuonna 1992, ja se oli toteutettu yksinkertaisella kaksiulotteisella tietokonegrafiikalla. Myöhemmissä osissa grafiikka muuttui näyttävämmäksi, ja niissä esiintyi myös oikeita amatöörinäyttelijöitä.
Sarja kertoo avaruusalus C.P.P. Potkustartin kapteeni James B. Pirkin seikkailuista. Muita elokuvissa esiintyviä hahmoja ovat Mr. Spook (Pirkin kutsuma Mr. Spökö) ja Mr. Fukov. Myöhemmissä osissa esiintyivät myös hahmot Mr. Dwarf ja Mr. Info.
"In the Pirkinning" julkaistiin Internetissä 1. lokakuuta 2005, ja sitä voi tilata sivustolta myös DVD-levynä. Elokuvan kuvauspaikkana on toiminut olohuone ja elokuvaa tehtiin seitsemän vuotta. 
Elokuussa 2006 julkaistiin myös vanhoista "Star Wreck" -elokuvista.
Kapteeni Pirk pääsi uusimpana hahmona Yleisradion vuonna 2006 järjestämään Satusuomalainen-fiktiohahmokilpailuun.
"Star Wreck: In The Pirkinningin" menestyksen myötä tekijät alkoivat suunnitella seuraavaa elokuvaa, "Iron Skyta". Iron Sky aloitti uuden scifi-elokuvien sarjan. Tammikuussa 2015 Samuli Torssonen julkaisi videon, jolla muisteli Iron Skyn tekoprosessia ja lopuksi vihjasi, että seuraava Star Wreck -elokuva on työn alla.
Fanielokuva.
Vuonna 2012 ilmestyi Star Wreck -sarjan innoittama sveitsiläis-norjalais-suomalainen fanielokuva "", jossa esiintyi myös osa alkuperäisistä näyttelijöistä, kuten Timo Vuorensola, Samuli Torssonen, Atte Joutsen ja Antti Hukkanen. Koska Star Wreck on Star Trekin ja Babylon 5:n inspiroima fanielokuvasarja, voidaan Full Twist, now! -elokuvaa kutsua "fanielokuvan fanielokuvaksi".
Kansallisuus

Kansallisuus merkitsee johonkin kansaan tai jollekin kansalle kuuluvuutta. Kun puhutaan henkilön kansallisuudesta, saatetaan käsitteellä tarkoittaa etnistä ryhmää tai vaihtoehtoisesti kansallisvaltio-aatteesta syntynyttä kansan käsitettä. Muiden kuin henkilöiden "kansallisuus" viittaa asian suureen merkitykseen tietylle kansalle, jopa siinä määrin että sen voidaan ajatella toimivan osana kyseisen kansan määritystä.
Henkilön "kansallisuus" ei siis tarkoita samaa kuin kansalaisuus. Mikäli kansallisuutta ajatellaan kansallisvaltion näkökulmasta kansa-käsitteenä, se merkitsee tietynlaista suhdetta valtion ja henkilön välillä, jossa henkilö alistetaan valtion lainsäädännölle, minkä vastineeksi hänelle kuuluu valtion tarjoama suoja ja tavallisesti oikeus asua valtion alueella. Joissakin tapauksissa "kansalaisuus" tarjoaa enemmän etuja, kuten mahdollisuuden osallistua valtion poliittiseen päätöksentekoon.
Extensible Messaging and Presence Protocol

Extensible Messaging and Presence Protocol (XMPP) (tunnettu aiemmin nimellä Jabber) on pikaviestintään ja läsnäolon seurantaan kehitetty avoin teknologia. XMPP-protokolla on laajennettava, ja tukee nykyään pikaviestinnän lisäksi muun muassa VoIP-puheluita ja tiedostonsiirtoa. Sähköpostin tavoin XMPP-järjestelmällä ei ole yhtä keskitettyä palvelinta, vaan järjestelmä tunnistaa käyttäjän palveluntarjoajan domain-tunnuksen avulla. Tunnetuimpia XMPP-palveluntarjoajia ovat Jabber.org, joka tunnetaan nk. alkuperäisenä pikaviestipalveluna, ja Google, joka tarjosi ilmaista Google Talk -palveluaan. Erityisesti suomalaisille palvelua tarjoaa Jabber.fi. Myös Facebookilla on ollut XMPP-protokollaa käyttävä liityntä pikaviestimeensä.
Historia.
Jeremie Miller julkisti Jabber-projektin vuonna 1998 tavoitteenaan luoda avoimiin standardeihin nojautuva pikaviestinjärjestelmä. Ensimmäinen palvelinohjelmisto, jabberd, valmistui vuonna 1999. Vuonna 2001 luotiin Jabber Software Foundation jonka tehtäväksi tuli Jabber-protokollan ja sen laajennuksien määritteleminen. IETF standardoi protokollan vuonna 2004 nimellä XMPP ja Jabber Software Foundation sai nimen XMPP Standards Foundation kolme vuotta myöhemmin.
19. toukokuuta 2014 monet XMPP-palvelinten ylläpitäjät määrittelivät salauksen pakolliseksi sekä asiakassovellusten että palvelinten välisessä liikenteessä.
Standardointi.
XMPP-protokolla määritellään seuraavissa RFC-dokumenteissa:
Tämän lisäksi XMPP Standards Foundation julkaisee omia laajennuksia protokollaan.
Benny Andersson

 "Lähes samannimisestä tanskalaisesta muusikosta ja kirjailijasta kertoo artikkeli Benny Andersen."
Göran Bror Benny Andersson (s. 16. joulukuuta 1946 Tukholma) on ruotsalainen muusikko, joka tunnetaan parhaiten ABBA-yhtyeen säveltäjänä, pianistina ja laulajana. Andersson on kirjoittanut yhdessä Björn Ulvaeuksen kanssa monia populaarimusiikin tunnetuimpia klassikoita, esimerkiksi kappaleet "Dancing Queen", "Mamma Mia", "The Winner Takes It All", "Waterloo", "Knowing Me, Knowing You" ja "Gimme Gimme, Gimme (A Man after Midnight)". ABBA levytti yhteensä kahdeksan studioalbumia ja useita albumijulkaisujen ulkopuolisia singlejä.
Ennen Abban perustamista Andersson oli jäsenenä suositussa Hep Stars -bändissä, joka tuli tutuksi kappaleellaan "A tribute to Buddy Holly". Abban lopetettua toimintansa 80-luvun alussa Andersson on jatkanut musiikin tekemistä Björn Ulvaeuksen kanssa. Hän on tehnyt musikaaleja ja kappaleita eri artisteille sekä toiminut muun muassa tuottajana. Anderson itse arvelee säveltäneensä kolmisensataa kappaletta.
Benny Andersson on alkanut levyttää myös omaa musiikkiaan, jossa on vaikutteita ruotsalaisesta kansanmusiikista, uuden yhtyeensä kanssa esiintyessään Andersson soittaa haitaria.
Yksityiselämä.
Benny Andersson tutustui Anni-Frid Lyngstadiin vuonna 1969. He muuttivat samaan asuntoon Tukholmaan vuonna 1970 ja menivät naimisiin 6. lokakuuta vuonna 1978. Anni-Frid ja Benny erosivat vuonna 1981. Heillä ei ole yhteisiä lapsia. 
Anderssonilla on vuonna 1963 syntynyt poika Peter sekä 1965 syntynyt tytär nimeltä Helene senaikaisen tyttöystävänsä Christina Grönvallin kanssa.
Andersson on naimisissa Mona Nörklintin kanssa. Heillä on poika, Ludvig, joka syntyi vuonna 1982.