Klaukkala

Klaukkala () on kaupunkimaiseksi kasvanut kylä Nurmijärven kunnan eteläosassa Valkjärven lähistöllä. Vielä 2010-luvun puolenvälin jälkeen Klaukkala oli taajama, mutta nyt se on kasvanut kiinni osaksi Helsingin keskustaajamaa.
Klaukkalan asukasluku lähialueineen on yli 20 000, ja Nurmijärven taajamista se kasvaa nopeimmin. Klaukkalan väkiluku alkoi nousta 1960-luvulla, jolloin se ylitti asukasluvullisesti Nurmijärven päätaajaman, Kirkonkylän. 1970-luvulla Klaukkala kasvoi myös suuremmaksi kuin Rajamäki, joka oli siihen asti asukasluvultaan Nurmijärven taajamista suurin. 
2020-luvullakin Klaukkalaan muuttaa asukkaita ennen kaikkea pääkaupunkiseudulta, sillä maaseututaajama puolen tunnin ajomatkan päässä Helsingin keskustasta houkuttelee etenkin lapsiperheitä. 2000-luvun alussa Klaukkalaan rakennettiin paljon omakotitaloja, mutta tilanne on muuttunut, koska jopa kolme neljäsosaa uusista taloista on kerros-, rivi-, ja paritaloja. Klaukkalasta on matkaa Espoon, sekä Vantaan rajalle noin 5 km ja Helsinkiin alle 30 km. Sen halki kulkee seututie 132 Hämeenlinnanväylältä Lopelle. 
Väestönkasvun kasvattamat liikennemäärät tuottavat ongelmia. Keskeisin haaste on erittäin ruuhkainen Klaukkalantie, jota käyttää noin 16 000 ajoneuvoa/vrk. Ratkaisua ongelmaan haetaan Klaukkalan pohjoisosasta kiertävään, Numlahden kylän ja Hämeenlinnanväylän välille rakentuvalla ohitustiellä, joka on ollut suunnitteilla 1980-luvun alusta alkaen. Tien rakensi Kreate Oy ja sen arvioitu valmistumisaika oli syksyllä 2021, mutta liikenteelle tie avattiin jo marraskuussa 2020. Myös tien jatkuminen itään Tuusulaan osana Kehä IV -projektia on suunnitteilla. Suunnitteilla on myös mahdollinen raideliikenneyhteys Helsinkiin, todennäköisesti jatkona Vantaankosken radalle.
Vuonna 2017 alkoi Viirinlaakson rakentaminen. Viirinlaaksoon nousee muun muassa seitsemän kerrostaloa ja uusi matkakeskus. Sinne on rakennettu poikkeusluvan saanut 10-kerroksinen kerrostalo.
Klaukkalalaiset ovat muun muassa sosiaalisessa mediassa esittäneet ajatuksia Klaukkalan irtautumista omaksi kunnakseen tai liittämisestä joko Espooseen tai Vantaaseen, johtuen asukkaiden tyytymättömyydestä Nurmijärven kunnan päätöksiin. Myös Klaukkalan yleisilme on saanut paljon arvostelua osakseen.
Yleisilme.
Klaukkalan keskustan ilmettä hallitsevat kerrostalot, vanhat liikerakennukset ja Vaskomäki – suuri kallio keskellä taajamaa. Klaukkalan keskustaa ollaan kaavoittamassa uudelleen vanhan S-marketin ja linja-autoaseman alueelta. HOK-Elanto neuvottelee yhteistyössä kunnan kanssa tonttien tulevaisuudesta, ja samalla selvitetään Vaskomäen muuttamista puistoalueeksi. Nykyään Klaukkalan keskustan painopiste on siirtymässä hieman uuden matkakeskuksen, ja Viirinlaakson rakentamisen myötä. Myös urheilualueen läheisyyteen on nousemassa uusia kerrostaloja, joten Klaukkalan yleisilme on muuttumassa yhä kerrostalovaltaisemmaksi.
Klaukkalan keskusta saa tulevaisuudessa uusia kerrostaloja vielä ainakin Viirinlaakson vieressä sijaitsevaan Kyijynpuistoon. Myös Klaukkalan ohikulkutie valmistuttua Luhtajoen laaksoon ilmestyy uusia yhdysteitä ohikulkutien yhteyteen, kuten Luhtajoentien ja Havumäentien jatkeet sekä Äijänniituntie yhteydeksi Vanhalle Hämeenlinnantielle.
Alueet.
Haikala, Harjula, Järvihaka, Klaukkalan keskusta, Ratsutila, Lintumetsä, Mäntysalo, Pietarinmäki, Ropakko, Metsäkylä, Syrjälä, Talvisto, Toivola, Vanha-Klaukka ja Viirinlaakso.
Palveluita.
Klaukkalan palvelut ovat väestömäärän lisääntymisen myötä alkaneet kehittyä vauhdilla. Virkistymismahdollisuuksia tarjoavat Klaukkalan urheilualue, Monikko, useat lenkkipolut, uimaranta, sekä jäähalli ja yksityinen tennishalli. Klaukkalan Tornimäkeen valmistui kuntoportaat kevättalvella 2019. Niissä on 348 askelmaa ja korkeusero on 52 metriä. 
Päivittäistavarakauppoja Klaukkalassa on viisi (K-Citymarket, kaksi S-marketia, Lidl ja Alepa Haikalassa). Taajamassa on myös pikaruokaloita ja ravintoloita. Klaukkalan palveluvalikoimaan kuuluu terveysasema, kirjasto, optikoita, kukkakauppa Kukka-Mökki, postin palvelut, Hautaustoimisto Kajo, kaksi kunnan hammashoitolaa ja yksityinen hammaslääkäri, sekä kaksi rautakauppaa. Lemmikeille Klaukkalassa on eläinlääkäriasema sekä kaksi eläintarvikeliikettä. Klaukkalassa sijaitsee myös Kauppakeskus Viiri, jonka yhteydessä K-Citymarket sijaitsee. Klaukkalassa on kaksi apteekkia. Viirinlaaksoon on myös avautumassa huonekaluliike Jysk, tavaratalo Rusta ja kodin elektroniikkaliike Gigantti.
Klaukkalaan saatiin uusi matkakeskus Viirinlaakson rakentamisen myötä. Klaukkalasta on bussiyhteyksiä Helsinkiin, Hyvinkäälle, Lopelle, Espooseen sekä muualle Nurmijärvelle. Bussiliikennettä Nurmijärvellä hoitaa Korsisaari. Klaukkalaan on ollut pitkään suunnitteilla junarata (ks. Klaukkalan rata). Junaratasuunnitelma tosin hylättäneen, sen sijaan on ehdotettu liikenteen hoitamista superbussilla tai raitioteitse.
Teollisuusalueet.
Taajaman alueeseen kuuluu teollisuusalue Järvihaka, jossa muun muassa sijaitsee UFF:n pääkonttori ja lajittelulaitos. Myös Metsäkyläntien ja Vanhan Hämeenlinnantien välissä sijaitsevaan Mäyränkallioon sekä Ripatin ja Numlahden välissä sijaitsevaan Sudentulliin on suunnitteilla rakentuvan ohikulkutien yhteyteen uudet teollisuusalueet.
Rakennuksia.
Klaukkalassa on useita peruskouluja, joista suurin on ala- ja yläasteena toimiva Isoniitun koulu. Muita kouluja ovat esimerkiksi Urheilupuiston koulu, Harjulan koulu, Syrjälän koulu, Lepsämän koulu, Klaukkalan koulu, Mäntysalon koulu, Haikalan koulu, Metsäkylän koulu ja Valkjärven koulu sekä ruotsin­kielinen Vendlaskolan. Klaukkalassa on myös yksi Nurmijärven kolmesta lukiosta: Arkadian Yhteislyseo. Urheilualueen vieressä sijaitsee vuonna 2017 valmistunut monitoimitalo Monikko. Monitoimitaloa käyttää muun muassa Nurmijärven tanssiopisto. Mahdollisena nähtävyytenä voidaan mainita vuonna 2004 valmistunut Klaukkalan kirkko. Kylässä sijaitsee myös vuonna 1995 valmistunut, hirsistä rakennettu ortodoksinen Pyhän Nektarios Eginalaisen kirkko. Viirinlaaksossa sijaitsee Klaukkalan uusi matkakeskus.
Nimi.
Klaukkalan nimen merkitystä on pohdittu pitkään. Usean lähteen mukaan suomenkielinen nimi perustuu talon nimeen, johon puolestaan sisältyy talon varhaisen isännän nimi, kansanomainen muunnos pyhimyksen nimestä Nikolaus. Talon nimi on alkuaan suomea ja sen isäntää on kutsuttu Klaukaksi. Jo 1540 kylästä mainitaan Klaukka-niminen talo (Klauko 1710). Ruotsinkielisessä nimessä jälkiosalla "skog" eli "metsä" on korvattu suomen kielen -la-johdin: Klöckeskog "Klaukan metsätalo". Ruotsinkielisen nimen etuosa "klöv" merkitsee myös vapaammin suomennettuna sorkkaa. Kylästä käytettyjä nimiä historiasta ovat myös Klöckeskoogh vuonna 1527, Klockskoby vuonna 1540, Klöckeskoby vuonna 1544, Klaukala hemmi vuonna 1835 ja Klaukkala vuonna 1866.