Suomen luokkasota

Suomen luokkasota : historiaa ja muistelmia on vuonna 1928 Yhdysvalloissa julkaistu Aarne Halosen toimittama kirja, joka sisältää Suomen sisällissodan punaisten muistelmia. Kyseessä on ensimmäinen sodan tapahtumia punaisten näkökulmasta kuvaava historiateos. Suomen viranomaiset laskivat teoksen ”kiihotuskirjallisuuden” joukkoon ja sen maahantuonti sekä hallussapito olivat pitkään kiellettyjä.
Taustaa.
Amerikansuomalaisten sosialistien sisällissodan kymmenvuotismuistoksi kokoama "Suomen luokkasota" on ensimmäinen teos, joka käsitteli rintamatapahtumia punaisten kertomana, ja johon oli koottu laajemmin punaisten omia aikalaiskertomuksia. Aikaisemmin oli julkaistu ainoastaan Otto Wille Kuusisen ja Kullervo Mannerin sisällissotaa kriittisesti analysoivat teokset sekä työväenjärjestöjen toimittamia kaatuneiden muistojulkaisuja. Lisäksi punaisia avustanut venäläinen upseeri Mihail Svetšnikov oli julkaissut kirjan punakaartin sodankäynnin strategioista. Kirjoitustyössä käytettiin hyväksi Massachusettsin Worcesteriin perustettua Suomen luokkasodan arkistoa, jonne amerikansuomalaiset työväenliikkeen aktiivit olivat keränneet sisällissotaa koskevaa aineistoa. 
"Suomen luokkasota" on luonteeltaan propagandistinen ja edustaa äärivasemmistolaista näkemystä. Valkoisten puolella taistelleen Thure Svedlinin "Nya Argus" -lehteen kirjoittaman arvion mukaan se kuitenkin antaa agitatorisesta luonteestaan huolimatta lisävalaistusta tapahtumien ymmärtämiseen. Myöhemmin samana vuonna ilmestyi myös sotaa sosialidemokraattisesta näkökulmasta käsittelevä historiateos "Kärsimysten teiltä".
Kielto ja takavarikot.
"Suomen luokkasota" ilmestyi Amerikan Suomalaisen Sosialistijärjestön kustannusliikkeen julkaisemana Wisconsinin Superiorissa, jossa se painettiin "Työmies"-lehden kirjapainossa. Kirjaa painettiin ilmeisesti 3 000 kappaletta ja sitä oli Pohjois-Amerikan ohella myynnissä Ruotsissa sekä Neuvostoliitossa. Tammikuussa 1929 Suomeen toimitettiin Työväen kirjallisuuden edistämisyhdistyksen tilaama tuhannen kappaleen erä. Etsivä Keskuspoliisi oli saanut lähetyksestä vihiä ja takavarikoi kirjat jo Helsingin satamassa, kun teoksen hallussapito katsottiin vuoden 1919 painovapauslakiin liittyvän niin sanotun ”sosialistilain” mukaan rikokseksi. Viranomaisten haaviin jäi myös erä kirjoja, joita yritettiin salakuljettaa maahan Haaparannan kautta kananhoito-oppaina. 
Päätoimittaja Yrjö Jääskelän mukaan hevoskuormallinen kirjoja onnistuttiin kuitenkin salakuljettamaan Kemiin, josta ne Karihaaran työväentalon kautta viettiin Ouluun ja sieltä edelleen junalla Tampereelle. Kirjoja takavarikoitiin muun muassa vuoden 1928 suuren kommunistijutun yhteydessä syytettyjen hallusta. Keväällä 1929 kirjaa takavarikoitiin Kemissä ja Torniossa. Esimerkiksi kemiläinen kommunisti Hugo Kaikkala tuomittiin sakkoihin kiihotuskirjallisuuden hallussapidosta, kun häneltä oli Kemin rautatieasemalla tavattu 12 kappaletta kirjaa. 
Sisältö.
"Suomen luokkasodan" luvuista suurin osa käsittelee sotatapahtumia sekä valkoista terroria. Kirja sisältää katsauksen Suomen työväenliikkeen historiaan sekä sotaa edeltäviin tapahtumiin. Lisäksi siinä käsitellään muun muassa punaisten hallintoa, vallankumousoikeuksia ja kansanvaltuuskunnan toimintaa. Mukana on myös amerikansuomalaisten toimintaan liittyviä artikkeleita sekä Arne Halosen kirjoittama esipuhe ja William Lahtisen lyriikkaa. Omalla nimellään kirjoittivat Halosen ohella muun muassa Kullervo Manner, Otto Vilmi, Väinö Jokinen, Yrjö Sirola, Lauri Letonmäki, Akseli Toivola, Artturi Sivenius, Kalle Lepola, Jukka Lehtosaari, Kössi Kaatra, Lauri Luoto, Tuure Lehén, Santeri Nuorteva, A. T. Hill ja Henry Askeli. 
Kullervo Manner selostaa omassa kirjoituksessaan seitsemän pääopetusta, jotka sisällissota hänen näkemyksensä mukaan antoi Suomen työväelle. Punaupseeri Akseli Toivola puolestaan tekee laajan esityksen punaisten sodankäynnistä tukeutuen Neuvostoliitossa säilytettyihin punakaartien omiin arkistoihin ja asiakirjoihin. Lisäksi teoksessa on lukuisia rivimiesten muisteluita eri rintamilta, joissa kerrotaan myös Aunuksen ja Muurmannin tapahtumista. Jukka Lehtosaaren kirjoitus käsittelee vankileirejä ja selosta valtiorikosoikeuksien tuomioperusteita. Santeri Nuorteva kuvaa toimintaansa kansanvaltuuskunnan diplomaattisena edustajana. Heidän ohellaan mukana on lukuisia nimimerkeillä kirjoitettuja entisten punakaartilaisten muistelmia. Lisäksi teoksessa on nimimerkki ”Entisen valkoisen” kertomus hänen kokemuksistaan valkoisessa armeijassa. Kirjassa on noin 200 kuvaa.