Kuopion lentoasema

Kuopion lentoasema sijaitsee Siilinjärven kunnan eteläosissa, Rissalassa, noin 14 kilometriä Kuopion keskustasta koilliseen. Vuonna 2024 sen kautta kulki reilut 132 000 matkustajaa. Suurimmillaan matkustajamäärä oli vuonna 2006, jolloin lentoaseman kautta kulki yli 332 000 matkustajaa.
Kuopioon liikennöi säännöllisesti Helsingistä Finnair. Aikaisemmin Kuopioon lensi myös Riiasta airBaltic, mutta lennot lopetettiin vuonna 2011. Myös SAS on lentänyt aiemmin Kuopioon. Lisäksi Kuopion lentoasemalta lennetään tilauslentoja etelän lomakohteisiin. Kuopion lentoasema on profiloitunut liikematkustajiin. Heidän osuutensa matkustajista on 60 prosenttia. Kuopion lentoasemalla toimii myös Karjalan Lennosto eli lentokenttä on niin sanottu yhteistoimintakenttä.
Kuopion lentoasema oli yksi vain viidestä vuonna 2006 voittoa tuottaneista suomalaisesta lentoasemasta. Muut voitolliset lentoasemat olivat Helsinki-Vantaa, Oulu, Rovaniemi ja Turku. Kannattavuuteen pääsemiseksi auttaa kentän käyttäminen sekä siviili- että sotilaslentotoimintaan. Sotilaskäytön osuus ammattiliikenteestä on 60 prosenttia. Poikkeuksellista Rissalassa verrattuna muihin on se, että sotilaslennonjohto hoidetaan samasta paikasta kuin siviililentoliikenne.
Keväällä 2008 airBalticin Kuopio–Riika-reitin myötä lentoasema sai ensimmäisen suoran ulkomaan reittilentoyhteytensä. Lentoyhtiö on lentänyt reittiä myös poiketen Tampere-Pirkkalan lentoasemalla. 
Vuonna 2004 silloinen Ilmailulaitos valitsi Kuopion lentoaseman vuoden lentoasemaksi.
Liikenneyhteydet lentoasemalle.
Vuodesta 2014 alkaen lentokentälle pääsee kaupungista bussilla 40 kerran tunnissa kello 6–18. 
Tämän mahdollistaa Rissalan yritysalueelle, lentoaseman tuntumaan rakennettava Savon Voiman pääkonttori ja sen työmatkaliikennetarve. Alueelle on sijoittunut 300 uutta työpaikkaa, entisten (lentoaseman ja Puolustusvoimien työntekijät) hieman yli 500:n lisäksi.
Yhteysbussia lentoasemalta Siilinjärven ja Lapinlahden kautta Iisalmeen ajaa M.Niskanen Oy.
Kiitotie.
Kuopion lentoaseman kiitotie 15/33 on 2 800 metriä pitkä ja 60 metriä leveä. Kiitotie on varustettu suurtehovaloin ja kiitotie 33 myös ILS-tarkkuuslähestymisjärjestelmällä.
Aiemmin lentoasemalla oli myös nykyisen kiitotien kanssa poikittainen sivukiitotie 06/24, joka oli 1 500 metriä pitkä ja 45 metriä leveä. Sivukiitotie oli pitkään suljettuna, ja se poistettiin pysyvästi käytöstä 20. marraskuuta 2008. Nykyisin Karjalan Lennosto käyttää kiitotietä tarvittaessa koneiden seisontapaikkana.
Jatkosodan aikaan Rissalassa sijaitsi ainutlaatuinen puinen kiitotie. Sen toimittajana oli Saastamoisen Faneri Oy.
Historiaa.
Alun perin sotilaskentäksi rakennettu Rissala liitettiin Aero Oy:n reittiverkostoon 1. heinäkuuta 1946. Lentoyhteys Helsingistä Kuopioon lennettiin Junkers Ju-52 ja Douglas DC-2 -koneilla. Aluksi lennot tapahtuivat Hyvinkäältä. Malmilta lennot Kuopioon alkoivat 8. toukokuuta 1947.
Ensimmäinen lentoasemarakennus Rissalaan valmistui vuonna 1947. Hirsirakennuksessa oli matkustajaterminaali, lennonjohto, sääasema sekä haliinnolliset tilat. Lentoasemarakennus oli käytössä vuosina 1947–1971. Myöhemmin tiloissa toimi Finnairin ilmailuopisto vuosina 1976–1985, ennen muuttoaan Poriin. Nykysin rakennus on purettu.
Uusi lentoterminaali ja lennonjohtotorni valmistuivat 1971. Terminaali on edelleen käytössä, joskin sitä on laajennettu pariin otteeseen. 
Lentoaseman historian toistaiseksi vilkkain vuosi on 2006, jolloin Kuopion kautta lensi 332 000 matkustajaa. Finnairin lisäksi asemalla operoivat tuolloin Blue One Helsinkiin ja Air Baltic Riikaan. 
Yhteistoimintakenttänä Kuopion lentoasema on operaatiomäärillä mitattuna aina ollut vilkas. Esimerkiksi vuonna 1989 laskeutumisia oli yhteensä noin 18 000, joista sotilasilmailun osuus 8 000, yleisilmailun 7 000 ja liikenneilmailun 3 000. . Vuonna 2021 tilastoitiin 8 749 laskeutumista, joista sotilasilmailun osuus oli 5 677.
Lentoasemien viestiyhteyksiä hoidettiin aluksi sähköttämällä. Rissalan tunnus oli OJC. Ilmailun kaukokirjoitinverkkoon (AFTN) Rissalan lentoasema liittyi 1957. Ensimmäinen radiomajakka "K" otettiin käyttöön 1952.
Kuopion lentoaseman päällikkönä ovat toimineet Auvo Tuppurainen, Kalervo Heiskanen, Mikko Lallukka (1968–1993), Matti Koskivaara (1993–1999), Heikki Jouppila (1999–2005), Markku Linna (2005–2008) ja vuodesta 2008 alkaen Raija Niskanen.
Uusi lennonjohtotorni ja järviterminaali.
Lentokenttä oli suljettuna koko heinäkuun 2007, jolloin sen kiitotiet päällystettiin uudelleen ja samalla suoritettiin muita aseman kunnostukseen liittyviä huolto- ja rakennustöitä. Uuden lennonjohtotornin rakentaminen alkoi vuodenvaihteessa 2007, ja se oli käyttövalmiina vuoden lopulla. Vanha torni on purettu osittain ja muutettu toimistoksi.
Uuden tornin lähestymislennonjohto uusittiin kokonaan kesäkuussa 2009. Käyttöön otettiin muun muassa uusi tutka.
Lentoasemalle valmistui myös keväällä 2008 järviterminaali, joka mahdollistaa syöttöliikenteen vesitse.
Karjalan lennosto Rissalassa.
Lentokentän rakentaminen alkoi marraskuussa 1939 ja lentotoiminta toukokuussa 1940. Lentokenttä palveli toisen maailmansodan aikana myös saksalaisten tukikohtana vuosina 1942–1943. Säännöllinen matkustajalentoliikenne lentoasemalle alkoi vuonna 1946.
Jatkosodan jälkeen Ilmavoimien Lentorykmentti 2 sijoitettiin Rissalaan, missä se toimi lakkauttamiseensa vuoteen 1952 saakka. Tämän jälkeen siitä syntynyt Kolmas lennosto siirtyi Uttiin. Lennosto muuttui Karjalan Lennostoksi vuonna 1961, jolloin se siirtyi takaisin Rissalaan. Toiminta alkoi Fouga Magister -harjoitushävittäjillä. MiG-21F tuli pian Karjalan lennoston torjuntahävittäjäksi ja MiG-21 -koneet olivat käytössä vuoteen 1998. Sen jälkeen kalustoksi tuli Boeing F/A-18 Hornet -hävittäjä.
Yhdysvaltojen kanssa vuonna 2023 solmitussa DCA-sopimuksessa sovittiin, että Rissalassa sijaitseva Karjalan lennoston lentotukikohta annetaan tarvittaessa Yhdysvaltojen käyttöön. 
Hätälaskupaikka.
Kuopion lentoasema toimii hätälaskupaikkana sen yli kulkevan Kaukoidän lentoreitin lennoille, koska se on harvoja sisämaan kenttiä, joka kestää tarvittaessa jopa Boeing 747:n painon (tilanne, jossa Boeing 747 haluaisi laskeutua aiheuttaisi kuitenkin erikoisjärjestelyjä sen pitkän siipien kärkivälin takia) ja koska Kuopion yliopistollinen sairaala on maailman huipputasoa akuuttipotilaiden hoitokyvyssä. Vuonna 2006 Japaniin matkalla ollut lento laskeutui matkustajan sydänkohtauksen vuoksi. Savon Sanomat kertoi kyseisen kaltaisia tapahtumia olevan Euroopassa vuosittain vain yksittäisiä. Muita kentän puolesta Boeing 747:n kestäviä varalaskeutumispaikkoja ovat etelästä ja lännestä saapuessa ainakin Turku, Tampere-Pirkkala ja Oulu, sekä pohjoisessa Rovaniemi.
Rissalan lentoturma.
Rissalan lentoturmassa 3. lokakuuta 1978 Suomen ilmavoimien Douglas DC-3 putosi lentoonlähdön jälkeen Juurusveteen. Turmassa kuolivat kaikki koneessa olleet 15 henkilöä. Uhrien joukossa oli merkittäviä politiikan ja talouselämän vaikuttajia.