Hen-pronomini

Hen ’hän’ on ruotsin kielen sukupuolineutraali persoonapronomini. Sanaa voidaan käyttää tilanteissa, joissa sukupuoli on tuntematon, epäolennainen tai se ei saa tulla ilmi. Sanaa voidaan käyttää myös henkilöstä, joka ei koe olevansa mies tai nainen, eikä siksi koe naiseen tai mieheen viittaavien pronominien "hon" ja "han" olevan sopivia kuvaamaan heitä. Ensimmäisen kerran sanaa ehdotti Rolf Dunås vuonna 1966 "Uppsala Nya Tidning" -lehdessä, viitaten esimerkiksi suomen kielen sukupuolineutraaliin pronominiin "hän". Sanan "hen" käyttö on yleistynyt 2000-luvulla.
Pronominia "hen" pidetään myös normikriittisenä kannanottona. Pronomini on herättänyt sekä myönteistä että kielteistä huomiota.
Pronominin määrittely.
Sana mainitaan Ruotsin Akatemian sanakirjassa "Svenska Akademiens ordlista" (SAOL) ensimmäisen kerran vuonna 2015 ilmestyvässä 14. laitoksessa.
Pronominin käyttö kielessä.
Pronomini "hen" on yksikön kolmas persoona, jota voidaan käyttää pääasiassa kahdella tavalla: 
"Hen"-pronominin genetiivimuoto on "hens", esimerkiksi "Det är hens ensak" (’Se on hänen yksityisasiansa’). Språkrådet suosittelee objektimuotona käytettävän muotoa "hen", esimerkiksi "Jag såg hen" (’Näin hänet’), vaikka myös muotoa "henom" käytetään.
Julkaisunsa "Pronomenet hen" loppuosassa kohdassa ”Sammanfattande rekommendationer” Språkrådet kirjoittaa:
Historiaa.
Taustaa.
Sanaa ehdotettiin käyttöönotettavaksi jo kauan sitten. Rolf Dunås kirjoitti 30. marraskuuta 1966 "Uppsala Nya Tidning" -lehden "Språklåda"-palstalla:
”Itse voin haaveilla, että pronominista "han" edettäisiin vokaaleissa yksi askel eteenpäin ja pronominista "hon" kaksi askelta taaksepäin ja muodostettaisiin siten molemmat sukupuolet käsittävä pronomini "hen" lyhyellä "e"-vokaalilla.”
Rolf H. Reimers käytti sanaa vuonna 1980 Byggforskningsrådetin (Valtion rakennusalan tutkimusneuvoston) raportissa R39:1980, "Att värdera byggd miljö", artikkelissa ”Värderingsmoment i planeringsprocessen”.
Kielitieteilijä Hans Karlgren ehdotti vuonna 1994 "Svenska Dagbladetissa" "hen"-pronominia ”sukupuolineutraaliksi pronominiksi tiettyihin kirjoitustilanteisiin”. 
2000-luku.
Ruotsalainen kielilehti "Språktidningen" pani merkille, että "hen" otettiin esille Ruotsin ympäristöpuolueen puolueohjelmassa vuonna 2005, kun Joakim Pihlstrand-Trulp teki aloitteen sukupuolineutraalista kielestä. Puolueen johto kuitenkin hylkäsi kysymyksen tuolloin pelkkänä kielellisenä korjauksena yhdessä välimerkkejä ja muita yksittäisiä sanoja koskevan ehdotuksen kanssa. Ympäristöpuolue kuitenkin toteutti uudistuksen seuraavassa puolueohjelmassaan vuonna 2012.
Kulttuurilehti "Ful" on käyttänyt pronominia "hen" poikkeuksetta vuodesta 2007 lähtien.
Kielitieteilijä Per Ledin on koonnut blogiinsa tietoa "hen"-pronominin leviämisestä blogiteksteissä:
Vuonna 2009 Ruotsin kansallisessa tietosanakirjassa "Nationalencyklopedissa" määriteltiin "hen" "ehdotetuksi sukupuolineutraaliksi pronominiksi, jota käytetään pronominien "hon" ja "han" sijasta.”
2010-luku.
Tammikuussa 2012 Jesper Lundqvist julkaisi lastenkirjan "Kivi och Monsterlund", jossa käytetään pronominia "hen" naiseen ja mieheen viittaavien pronominien "hon" ja "han" sijasta. Kirja käynnisti vilkkaan keskustelun.
Vuoden 2012 helmikuun numerossa "Nöjesguiden" käytti pronominia "hen" pronominien "hon" ja "han" sijasta. Vain suorissa sitaateissa persoonapronominia ei vaihdettu.
Helmikuussa 2013 "hen"-pronominia käytettiin ensimmäisen kerran Ruotsin valtiopäivillä, kun silloin juuri virkaan astunut Maria Arnholm (Folkpartiet) käytti pronominia välikysymyskeskustelussa. Valtiopäivien kielikirjeen maaliskuun julkaisussa kehotettiin olemaan käyttämättä "hen"-pronominia ”ohjauskirjoissa, kokouspöytäkirjoissa, raporteissa, muistioissa, hankintadokumenteissa, vuosiselvityksissä, tiedotusmateriaaleissa, internetsivuilla, sisäisessä verkossa ja ulkoisissa kirjeissä”. Kehotus esitettiin sen jälkeen kun hallintojohtaja oli valmistellut kysymyksen ja keskustellut siitä puheenjohtajan ja valtiopäivien ryhmänjohtajien kanssa. "Hen" ei kuitenkaan ollut ongelma poliittisissa teksteissä, sillä valtiopäivämiehet saavat itse päättää, mitä pronominia he haluavat käyttää.
"Språktidningen" totesi maaliskuussa 2014, että "hen" on vakiintunut ruotsin kieleen. Ruotsin lehdistössä käytettiin vuonna 2011 (ennen "hen"-keskustelun alkamista) pronomineja "hon" tai "han" yli 13 000 kertaa jokaista "hen"-pronominia kohden. Vuoden 2014 alussa sama suhde oli 250 yhtä "hen"-pronominia kohden. Samalla kuitenkin todetaan, että pronominia ei enää käytetä yhtä ahkerasti väittelyn luontoisissa tilanteissa vaan sitä käytetään ennemminkin itsestään selvänä sukupuolineutraalina pronominina erityisesti kun halutaan välttää rakennetta "han eller hon". Bloggaajat ja poliittisesti valveutuneet käyttävät pronominia erityisen ahkerasti lukuun ottamatta ruotsidemokraatteja. Ruotsidemokraattien vastustuksen huomaa arvostelusta, joiden mukaan pronomini on muun muassa osa ”vasemmistofeministien indoktrinaatiota”. SAOL:in päätoimittaja Sven-Göran Malmgrenin mukaan "hen" täyttää kielellisen tyhjiön, mutta on edelleen eräänlainen villitys ja sanan suosio laskee tuntuvasti seuraavien viiden vuoden kuluessa, koska sitä painotetaan liikaa. Ruotsin kielen dosentti Karin Millesin ja "Språktidningeningenin" tutkimukset osoittavat kuitenkin päinvastaista, ja pronominia käytetään neutraalisti esimerkiksi uutisteksteissä.
"Hen" on käytössä myös Suomen ruotsinkielisellä alueella. Sanan käyttö on siellä selvästi vähemmän kiistanalaista kuin Ruotsissa, koska puhujat tuntevat suomen kielen sanan "hän". Silti ruotsinkielisen Yleisradion 1.4.2014 julkaisema tiedote ”kattavasta hen-uudistuksesta”, jossa uutislähetysten äänisuodatin neutralisoisi sekä nimet että sukupuolet, oli pelkkä aprillipila.
Vuoden 2014 vuosikokouksessa päätti rakentajien ammattiliitto Byggnads päätti käyttää pronominia hen ammattiliiton sääntöjen seuraavassa versiossa. Byggnads on siten ensimmäinen ruotsalainen ammattiliitto, joka käyttää säännöissään hen-pronominia.
Vuodesta 2015 lähtien sana "hen" on Ruotsin Akatemian sanalistalla, joka kattaa kaikki ruotsin kielen sanat.
Samana vuonna pronominia "hen" päätettiin käyttää Ahvenanmaan uudessa ajokorttilaissa ilmauksen ”han eller hon” asemesta.
"Dagens Nyheterin" pronominiskandaali.
Syyskuussa 2012 ruotsalaisen sanomalehden "Dagens Nyheterin" toimitusjohtaja ja päätoimittaja Gunilla Herlitz kielsi "hen"-pronominin käytön uutisissa ja reportaaseissa. Journalisti ja ohjelmoija Oivvio Polite lanseerasi tuolloin verkkosivuston DHEN.se, joka oli muuten identtinen DN.se-sivuston kanssa, mutta kaikki "hon"- ja "han"-pronominit oli vaihdettu "hen"-pronomineiksi. Eräs "Dagens Nyheterin" työntekijä teki Dhen.se-sivustosta rikosilmoituksen, jonka mukaan sivusto rikkoo Ruotsin tekijänoikeuslakia. Ilmoitus kuitenkin vedettiin takaisin, koska sanomalehden johto ei halunnut tehdä ilmoitusta rikoksesta. Lehdessä kuitenkin kirjoitettiin: ”Me emme ole tehneet rikosilmoitusta”, kertomatta ensin, että rikosilmoitus oli ylipäätänsä laadittu mutta johdon pyynnöstä se oli peruutettu. Kun SVT:n kulttuuriuutiset kyseenalaisti lehden muotoilun, vastasi toimituspäällikkö Åsa Tillberg, että virhe, joka tehtiin, on korjattu ja lisäselvitykset olisivat turhia.
Johdokset.
Vuoden 2012 aikana muun muassa toimialalehti "Dagens Media" käytti nimitystä "henifiera". Sanaa käytettiin tässä yhteydessä merkityksessä ’mukauttaa heniksi’. Ruotsin kielen "-fiera"-pääte ilmaisee prosessia ja jonkin tekemistä joksikin.
Norja ja tanska.
Ruotsin "hen" on huomattu myös Norjassa ja Tanskassa. Norjan kielessä pronominia on alettu käyttää, ja Norjan kielineuvosto on todennut, ettei voida esittää mitään sitä vastaan, kun pronominia käytetään henkilöistä, jotka eivät koe itseään naiseksi eivätkä mieheksi. Norjassa pronominia ei kuitenkaan ole alettu käyttää merkityksessä "hon eller han" (ks. Pronominin käyttö kielessä). Tanskassa sanasta on keskusteltu, mutta se ei ole vielä tehnyt läpimurtoa.