Itsukushima (1889)

Itsukushima () oli keisarillisen Japanin laivaston Matsushima-luokan panssarikansiristeilijä. Syyskuussa 1891 valmistunut alus osallistui palveluksensa aikana ensimmäiseen Kiinan–Japanin sotaan, Venäjän–Japanin sotaan sekä ensimmäiseen maailmansotaan ennen romuttamistaan vuonna 1926.
Valmistus.
Alus tilattiin vuoden 1886 hankinnoissa Société Nouvelle des Forges et Chantiers de la Méditerranéelta La Seyne-sur-Meristä Ranskasta, missä köli laskettiin 7. tammikuuta 1888. Alus laskettiin vesille 18. heinäkuuta 1889 ja valmistui 3. syyskuuta 1891.
Palvelus.
Keisarillisen Japanin laivasto otti "Itsukushiman" palvelukseensa 3. syyskuuta 1891. Alus lähti 12. marraskuuta Toulonista Japaniin. Matkalla aluksen putkitetut kattilat alkoivat vuotaa, joten alus joutui pysähtymään Colomboon korjattavaksi. Alus pääsi jatkamaan matkaansa 18. huhtikuuta 1892 jouduttuaan odottamaan Ranskasta saapunutta korjausryhmää. Se saapui 21. toukokuuta Shinagawaan.
Kiinan–Japanin sota 1894–1895.
Saavuttuaan Japaniin alus liitettiin vara-amiraali Itoh Sukeyukin johtamiin laivaston päävoimiin, jonka mukana se osallistui Jalujoen taisteluun 17. syyskuuta 1894. Alus oli taistelulinjan kolmantena aluksena "Matsushiman" ja "Chiyodan" jälkeen. "Itsukushima" kykeni ampumaan pääaseellaan taistelun aikana vain viidesti, saaden neljästi osuman Kiinan keisarillisen laivaston lippulaiva "Dingyuaniin" ja kerran "Zhenyuaniin". Osumien aiheuttamat vauriot kiinalaisaluksissa olivat kuitenkin vähäiset. Taistelun aikana "Itsukushimaan" osui kahdeksan kranaattia muun muassa aluksen konehuoneeseen, keulan torpedohuoneeseen ja päämastoon. Aluksella sai surmansa 15 ja haavoittui 17 miehistönjäsentä.
Taistelun jälkeen alus siirrettiin suojaamaan miehiä ja materiaalia Mantšuriaan kuljettaneita saattueita. Se osallistui 9. helmikuuta 1895 Weihaiwein taisteluun, jolloin alukseen osui Kiinan rannikkotykistön kranaatti. Se ei kuitenkaan aiheuttanut vaurioita jäätyään suutariksi.
Sotien välinen aika.
Sodan päätyttyä alus luokiteltiin 21. maaliskuuta 1898 toisen luokan risteilijäksi. Aluksen kattiloiden aiheuttamat ongelmat jatkuivat, minkä seurauksena kattiloiden painetta laskettiin helmikuussa 1900. Tämän seurauksena aluksen nopeus laski alle 12,5 solmun. Samana vuonna aluksen 37 millimetrin tykit korvattiin kuudella Maxim-konekiväärillä.
Boksarikapinan aikana alus sijoitettiin Shanghaihin suojaamaan Japanin etuja ja alueella olleita kansalaisia.
"Itsukushima" ja "Hashidate" lähtivät 25. helmikuuta 1901 Yokosukasta koulutuspurjehdukselle, jonka aikana ne vierailivat Manilassa, Bataviassa, Hongkongissa, Chelumpossa, Busanissa, Gensanissa ja Vladivostokissa ennen paluutaan Yokosukaan 14. elokuuta. Palattuaan alus siirrettiin huoltoon, jolloin aiemmat kattilat korvattiin uusilla Belleville-kattiloilla, ja apuaseet vaihdettiin kahteen 76 millimetrin ja 18 QF 3 naulan Hotchkiss -tykkiin. Alus toisti koulutuspurjehduksen vuosina 1903, 1906 ja 1914.
Venäjän–Japanin sota.
Venäjän–Japanin sodassa vanhentunut "Itsukushima" muodosti sisaralustensa ja "Chinenin" kanssa amiraali Kataoka Shichirōn johtaman keisarillisen Japanin laivaston 3. laivaston 5. laivueen. Rajallisesta taistelukelpoisuudesta huolimatta laivue osallistui Port Arthurin saarron valvontaan sekä valvoi Koreansalmea helmikuusta 1904 alkaen tukikohtanaan Tsushima. Toukokuussa alus suojasi keisarillisen Japanin 1. ja 2. armeijan maihinnousua Mantsuriaan. Kesäkuusta heinäkuuhun alus osallistui Port Arthurin taisteluun valvomalla sataman suuta sekä tulittamalla venäläisten asemia. Alus kahakoi 26. kesäkuuta Venäjän keisarikunnan laivaston risteilijän "Novikin", 9. heinäkuuta "Bayanin" ja 26. heinäkuuta "Bayanin", "Askoldin" ja "Palladan" kanssa.
Alus oli 10. elokuuta huollettavana, eikä se siten voinut osallistua Keltaisenmeren taisteluun, mutta alus seurasi Port Arthuriin palaavia Venäjän keisarikunnan laivaston aluksia. Alus viipyi Port Arthurin sataman suulla valvomassa meriliikennettä aina Port Arthurin antautumiseen saakka tammikuussa 1905.
Sataman kukistuttua alus siirrettiin 8. helmikuuta Kuren laivastoarsenaaliin korjattavaksi, mikä kesti aina 22. maaliskuuta saakka. Alus jatkoi Koreansalmen valvontaa 5. huhtikuuta.
Tsushimansalmen taistelussa 27. toukokuuta 1905 alus oli 3. laivueen komentajan vara-amiraali Kataokan lippulaivana. Alus avasi tulen kohti "Olegia" ja "Auroraa", jotka olivat noin 8 000 metrin päässä. Taistelu jatkui vielä auringon laskettua japanilaisten upotettua korjausalus "Kamtchatkan" ja taistelulaiva "Knyaz Suvorovin". Ensimmäisenä taistelupäivänä alus ei kärsinyt vaurioita. Oltuaan mukana venäläisen amiraalin Nikolai Nebogatovin antautumisessa, alus aloitti Vladivostokiin pyrkivien karkulaisten etsinnän. Alus palasi valvomaan Koreansalmea 30. toukokuuta.
"Itsukushima" liitettiin 14. kesäkuuta Sahalinin maihinnousulaivastoon. Maihinnoususta vapauduttuaan alus lähti Tsugarunsalmen valvontaan, kunnes se siirrettiin 26. elokuuta korjattavaksi Yokosukan laivastontelakalle. Alus osallistui 23. lokakuuta laivastokatselmukseen, joka järjestettiin voitokkaan Venäjän–Japanin sodan juhlistamiseksi.
Viimeiset vuodet.
"Itsukushima" oli vuodesta 1906 alkaen koululaiva, ja se luokiteltiin 28. elokuuta 1912 toisen luokan rannikkopuolustusalukseksi, missä tehtävässä se oli aina palveluksesta poistoonsa saakka vuoteen 1919. Alus oli vielä vuoteen 1922 sukellusveneiden emälaivana, ja se riisuttiin aseista 1. syyskuuta 1920, jolloin se luokiteltiin koulutusproomuksi. Se poistettiin alusluettelosta 12. maaliskuuta 1926, ja hylky romutettiin Kuren laivastoarsenaalissa.