Kansallinen arkeologinen museo (Ateena)

Kansallinen arkeologinen museo (), joskus "Kreikan kansallismuseo", on arkeologinen museo Ateenassa Kreikassa. Se on Kreikan suurin ja merkittävin arkeologinen museo ja maailman suurin antiikin Kreikan aarteita esittelevä museo. Museo sijaitsee Exárcheian kaupunginosassa Ateenan keskustan pohjoisosissa.
Museon aarteisiin kuuluvat muun muassa Akrotírin minolaisaikaiset seinämaalaukset, Mykenestä löydetty niin kutsuttu Agamemnonin kuolinnaamio, monet Kreikan tunnetuimmista marmori- ja pronssiveistoksista, kuten Artemisionin jumalpatsas, sekä Antikytheran kone.
Historia.
Kreikan kansallinen museo perustettiin alun perin vuonna 1829. Alkuvaiheessa se toimi Aíginan saarella. Kun pääkaupunki siirrettiin Ateenaan ja kaupungissa alettiin tehdä huomattavia antiikin kohteiden tutkimus- ja kunnostustöitä, myös museo siirrettiin kaupunkiin. Näin syntyi nykyinen Kansallinen arkeologinen museo. Nykyisen museorakennuksen rakentaminen alkoi vuonna 1866 ja se valmistui vuonna 1891.
Rakennus.
Museon suurikokoinen rakennus edustaa uusklassista arkkitehtuuria. Rakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehdit Ludwig Lange ja Panagiótis Kálkos sekä sen nykyisen julkisivun Ernst Ziller. Rakennusta on laajennettu 1900-luvun aikana useaan otteeseen.
Museorakennus on kaksikerroksinen. Siinä on useita siipiä, joiden välissä on atriumpihoja. Rakennuksessa on yhteensä 65 salia, joista suurin osa on näyttelykäytössä. Museossa on myös mm. luentosaleja, kirjakauppa sekä kahvila.
Koko museon lähiympäristöstä käytetään usein nimitystä "Mouseío". Museon lähimmät metroasemat ovat Viktória ja Omónoia.
Kokoelmat.
Museon kokoelmiin kuuluu noin 11 000 esinettä. Kokoelmat voidaan jakaa viiteen pääryhmään: Esihistoriallinen kokoelma, kuvanveistokokoelma, pronssiesineiden kokoelma, erikoiskokoelmat (mm. egyptiläinen kokoelma, Stathatoksen kokoelma), sekä keramiikan ja pienten esineiden kokoelma. Esineet ovat peräisin eri puolilta Kreikkaa tehdyistä arkeologisista kaivauksista, hautalöydöistä sekä muun muassa haaksirikkolöydöistä. Osa esineistä on peräisin nykyisen Kreikan ulkopuolisesta antiikin maailmasta. Monet museon kokoelmista ovat saaneet alkunsa yksityisinä kokoelmina ja lahjoituksista.
Museon esihistoriallinen kokoelma käsittää muinaisesineitä neoliittiselta kaudelta pronssikaudelle, ajalta 6000–1050 eaa. Siihen kuuluvat muun muassa Mykenen kaivauksista tehdyt löydöt, kuten niin kutsuttu Agamemnonin kuolinnaamio; kykladiset idolit; sekä Akrotírista siirretyt minolaisaikaiset seinämaalaukset. Kuvanveistokokoelma esittää koko antiikin Kreikan kuvanveiston kehityskaaren 700-luvulta eaa. 400-luvulle jaa. Monet kokoelman veistokset ovat tunnettuja kuvanveiston merkkipaaluja. Keramiikkakokoelma esittää vastaavasti kreikkalaisen keramiikan kehityksen 1000-luvulta eaa. roomalaiselle ajalle.
Museon antiikin aikaisen pronssikuvanveiston kokoelma on yksi maailman suurimmista. Pronssiesineisiin kuuluu muun muassa Antikytheran kone. Museon laaja epigrafinen kokoelma on sijoitettu rakennuksen eteläsiivessä toimivaan erilliseen Epigrafiseen museoon.
Museon tärkeimmät näyttelysalit ovat (yksittäisten kohteiden sijoitus saattaa ajoittain muuttua):
Esihistoriallinen kokoelma
Kuvanveistokokoelma
Pronssikokoelma
Erikoiskokoelmat
Keramiikan ja pienten esineiden kokoelma