Kestävän kehityksen tavoitteet

Kestävän kehityksen tavoitteet () ovat joukko tavoitteita, joiden tavoitteena on antaa suunta kansainvälisen kehityksen tulevaisuudelle. Niiden tavoitteena on tehdä maailmasta kaikille parempi paikka elää. Kestävän kehityksen tavoitteita luotaessa on pyritty huomioimaan sekä ympäristö, ihmiset, ihmisoikeudet, alueelliset ja kulttuurilliset erot, talouden näkökulmat, että niiden sovellettavuus kaikkialle maailmaan. Tavoitteiden keskiössä on yhteistyö ja ihmisoikeuksien merkitys.
Kestävän kehityksen tavoitteet ovat Yhdistyneiden kansakuntien luomia ja edistämiä kestävän kehityksen maailmanlaajuisia tavoitteita. Vaikka YK on virallisesti tavoitteiden takana, vastuu niiden toteuttamisesta on kaikilla YK:n jäsenvaltioilla ja viime kädessä näiden valtioiden hallituksilla, kunnilla, yrityksissä, koulutuslaitoksilla, julkisilla palveluilla ja jokaisella ihmisellä. 
Kestävän kehityksen tavoitteet korvasivat vuonna 2015 YK:n vuosituhattavoitteet. Isoimpana erona vuosituhattavoitteisiin nykyisillä kestävän kehityksen tavoitteilla on se, että nämä uudet tavoitteet koskettavat kaikkia YK:n jäsenvaltioita, eivät vain kehitysmaita. Kestävän kehityksen tavoitteet on suunniteltu vuosille 2015–2030. Ohjelma sisältää 17 tavoitetta ja 169 tarkempaa kohdetta näitä tavoitteita varten. Tavoitteiden toteutumista seurataan YK:n tasolta ja lisäksi valtioilla on omia suunnitelmia ja seurantamenetelmiä tavoitteiden toteuttamiseen.
Luonnollisesti kehitystavoitteet ovat saaneet myös kriittistä palautetta. Erityisesti mielipiteitä ovat herättäneet tavoitteiden määrä ja selvien seurantajärjestelmien puute. Lisäksi moni on kokenut, että tavoitteet eivät ole tarpeeksi konkreettisia. 
Tavoitteet.
Vuoden 2015 elokuussa 193 maata sopi seuraavista 17 tavoitteesta: tavoitteet voidaan ryhmitellä joko numerojärjestyksessä tai jakaa viiteen eri kategoriaan, joita ovat rauha, yhteistyö, ihmiset, planeetta ja hyvinvointi. YK:n materiaaleissa jokaiselle tavoitteelle on myös luotu useampi alatavoite, joita on yhteensä 169 kappaletta. Alatavoitteista numeroilla merkityt tavoitteet ovat numeraalisesti mitattavia konkreettisia tavoitteita ja kirjaimella merkityt alatavoitteet enemmänkin ohjeita ja kehotuksia tavoitteisiin sitoutuneille maille.
Kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttaminen Suomessa.
Pääministeri Juha Sipilän hallitus hyväksyi keväällä 2017 Agenda 2030 -toimeenpanosuunnitelman, jonka tavoitteena on edistää kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumista Suomessa. Suunnitelman painopisteenä on luoda Suomesta hiilineutraali ja resurssiviisas valtio ja painottaa Suomea yhdenvertaisuuden, osaamisen ja tasa-arvon esimerkkimaana. Suomi oli yksi ensimmäisistä maista, jotka julkaisivat virallisen suunnitelman kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumiseksi.
Pääministeri Sanna Marinin hallitus julkaisi päivitetyn toimeenpanosuunnitelman vuonna 2020. Toimeenpanosuunnitelma, toiselta (epäviralliselta) nimeltään valtioneuvoston Agenda 2030 -selonteko, painottaa hiilineutraalin hyvinvointiyhteiskunnan luomista, joka on myös sen virallisessa nimessä. Selonteon kuvauksen mukaan "hallitusohjelman tavoitetta sosiaalisesti, ekologisesti ja taloudellisesti kestävästä Suomesta toimeenpannaan strategisten kokonaisuuksien kautta", joiden oli määrä ohjata hallituksen työtä myös Agenda 2030:n tavoitteiden saavuttamiseksi. 
Suomi tukee voimakkaasti kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumista myös muualla maailmassa. Suomen kehityspolitiikan painopistealueet ja kehitysyhteistyösuunnitelmat ovat linjassa kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa. Suomen kehitysyhteistyössä painottuvat erityisesti naisten aseman ja oikeuksien parantaminen ja demokratian ja hyvän hallinnon edistäminen. Lisäksi Suomi on keskittynyt kansainvälisen ilmastopolitiikan edistämiseen.
Myös Suomessa toimivan AIESEC-järjestön tarjoamat kansainväliset vapaaehtoisprojektit on suunniteltu vaikuttamaan yhteen tai useampaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteista.