Torsåsin kunta

Torsåsin kunta () on Kalmarin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Torsås.
Kunnan maapinta-ala on 468,35 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 7 113 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 58,54 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 12,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Uusien kunnallislakien astuessa voimaan vuonna 1863 alueelle perustettiin Torsåsin ja Söderåkran maalaiskunnat samannimisiin pitäjiin. Söderåkrassa sijaitsi Bergkvaran alakauppapaikka (ruots. "lydköping"), joka ei halunnut erota omaksi kauppalakseen, vaan oli epäitsenäinen kauppala (ruots. "municipalköping") vuoteen 1890 asti. Torsåsin kunnasta erotettiin vuonna 1870 Gullabo omaksi kunnakseen.
Vuonna 1916 Torsåsiin perustettiin Torsåsin taajaväkinen yhdyskunta, ja Söderåkraan kuulunut Bergkvara muutettiin vuonna 1921 taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Kun nykyaikainen taajamakäsite otettiin käyttöön vuonna 1950, niin Torsås oli Torsåsin kunnan ainoa taajama 1 088:lla asukkaallaan, Gullabon kunnassa ei ollut taajamia ja Söderåkrassa sijaitsivat Bergkvaran, Söderåkran ja Gökalundin taajamat, joissa kussakin oli noin 500 asukasta.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Gullabon maalaiskunta liitettiin takaisin Torsåsin maalaiskuntaan. Söderåkran rajoja ei uudistuksessa muutettu. Bergkvaran taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1955 ja Torsås vuonna 1956. Gullabo laskettiin taajamaksi vuonna 1965, jolloin siellä oli 232 asukasta.
Vuonna 1971 Söderåkra liitettiin Torsåsin kuntaan, jonka keskustaajama oli Torsås. Torsåsin taajamassa oli vuonna 1970 1 289 asukasta, kun taas Bergkvarassa (mukaan lukien sen kanssa vuonna 1960 kasvanut Gökalund) oli 904 ja Söderåkran taajamassa 592 asukasta.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 36 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 35 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 170 975 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 97 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 53,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 262 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Torsåsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.