Oscar-palkinto

Oscar-palkinnot (, ’akatemian palkinnot’) eli ”Oscarit” (engl. "Oscars") ovat Yhdysvaltain elokuva-akatemian ("Academy of Motion Picture Arts and Sciences") vuosittain jakamia palkintoja, joita jaetaan useissa eri kategorioissa vuoden parhaille elokuville ja näiden tekijöille. Nimitys "Oscar" tulee palkintoina olevasta miestä esittävästä patsaasta, jota nimitetään Oscariksi. Nimen alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta ensimmäinen viittaus palkintoon Oscarina tehtiin vuonna 1934. Palkintojen saajat äänestetään akatemian jäsenten kesken. Jäseniä on yhteensä yli 10 500.
Elokuva-akatemia perustettiin vuonna 1927 ja ensimmäiset palkinnot jaettiin Hollywood Roosevelt -hotellissa 16. toukokuuta 1929. Jännitystä tapahtumassa ei juuri ollut, koska voittajat oli ilmoitettu jo kolme kuukautta etukäteen.
Yksi elokuva on voittanut enimmillään yksitoista palkintoa. Tähän saavutukseen on yltänyt vain kolme elokuvaa: "Ben-Hur" (1959), "Titanic" (1997) ja "" (2003).
Oscar-patsas.
Oscar-patsas on tehty britanniumista, joka on silattu kullalla. Patsas seisoo mustalla metallijalustalla, ja on 34 senttimetriä korkea ja painaa 3,85 kilogrammaa. Patsas kuvaa ristiretkeilijän miekkaa pitävää ritaria filmikelan päällä. Tarinan mukaan Cedric Gibbons suunnitteli patsaan muistioonsa kokouksen aikana. 
Patsaan nimen alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta usein sen väitetään saaneen nimensä elokuva-akatemian kirjastonhoitaja Margaret Herrickiltä, joka huomautti patsaiden näyttävän hänen Oscar-sedältään. Toisen tarinan mukaan Bette Davis nimesi sen ensimmäisen miehensä mukaan, koska se näytti niin paljon häneltä.
Oscar-voittaja tai hänen perijänsä ei saa myydä patsasta, ellei ensin tarjoa sitä takaisin elokuva-akatemialle. Jos Oscar-voittaja ei suostu tuohon sopimukseen, akatemia pitää patsaan itsellään.
Gaalailta.
Tärkeimmät palkinnot jaetaan televisiossa suorana lähetettävässä seremoniassa. Dolby-teatterissa (entinen Kodak-teatteri) tapahtuva seremonia pidetään yleensä maaliskuussa, kuusi viikkoa ehdokkaiden julkistamisen jälkeen. Kutsuvieraat saapuvat paikalle kuuluisaa punaista mattoa pitkin pukeutuneena kuuluisimpien muotisuunnittelijoiden suunnittelemiin vaatteisiin, mikä on tehnyt tapahtumasta merkittävän myös muotimaailman kannalta.
Ehdokkuudet.
Päästäkseen ehdokkaaksi elokuvan ensimmäinen Los Angelesissa esitettävä näytös täytyy järjestää kyseisen vuoden aikana. Lyhytelokuvakategorioita lukuun ottamatta elokuvan täytyy myös olla kokopitkä (vähintään 40 minuuttia).
Elokuva-akatemian eri alojen jäsenet nimittävät oman alansa ehdokkaat. Eli esimerkiksi näyttelijät valitsevat näyttelijäehdokkaat, ja ohjaajat ohjaajaehdokkaat. Parhaan elokuvan ehdokkuuksista äänestävät kuitenkin kaikki akatemian jäsenet. Voittajat valitaan toisella kierroksella, jolla kaikki jäsenet saavat äänestää kaikkien kategorioiden ehdokkaita.
Vuoteen 1935 saakka äänestäjät saivat valita oman ehdokkaansa myös valmiin ehdokaslistan ulkopuolelta. Ainoa ehdokasluettelon ulkopuolinen Oscar-palkinnon saanut on Hal Mohr, joka palkittiin "Kesäyön unelman" kuvauksesta vuonna 1935.
Palkintokategoriat.
Vuonna 2024 Oscar-palkinto jaettiin 23:ssa kategoriassa.
Nykyiset.
Lähde: 
Käytöstä poistuneet.
Erikoispalkinnot.
Erikoispalkintokategorioissa ei nimetä ehdokkaita, ja niiden voittajia eivät päätä elokuva-akatemian jäsenet vaan erilliset komiteat. Kun Oscarit jaettiin ensimmäistä kertaa, parhaan ohjauksen palkinto jaettiin erillisissä draama- ja komediaelokuvien kategorioissa. Joinakin vuosina parhaan musiikin palkinto on samalla tavoin jaettu erikseen draama- ja komediaelokuvien kesken. Nykyään musiikista on mahdollista jakaa palkinnot parhaasta alkuperäisestä sävellyksestä, partituurista ja musikaalista. 1930-luvulta lähtien vuoteen 1968 asti parhaan kuvauksen, lavastuksen ja puvustuksen palkinnot jaettiin erikseen mustavalkoisille ja värillisille elokuville.
Eniten palkintoja saaneet elokuvat.
Tärkeimmät Oscarit.
Viisi tärkeintä Oscaria ovat: Paras elokuva, Paras ohjaus, Paras miespääosa, Paras naispääosa ja Paras käsikirjoitus.
Vain kolme elokuvaa on palkittu niillä kaikilla;
Menestyneimmät elokuvasarjat.
Oscar-gaalassa menestyneiden elokuvien jatko-osat eivät ole usein menestyneet gaalassa hyvin. Tähän on listattu vain ne elokuvasarjat, jonka elokuvista vähintään kaksi on voittanut Oscar-palkintoja. Vain kaksi jatko-osaa on voittanut parhaan elokuvan Oscar-palkinnon ja ne ovat "Kummisetä osa II" (1980) ja "" (2003).
Oscarit ja Suomi.
Kun Ingmar Bergmanin elokuva "Fanny ja Alexander" voitti parhaan vieraskielisen elokuvan Oscarin vuonna 1983, palkinnon vastaanotti elokuvan tuottaja Jörn Donner yhdessä Bergmanin vaimon Ingrid von Rosenin kanssa, koska Bergman itse ei saapunut paikalle. Patsas pysyi Donnerin hallussa, ja hänen kuolemansa jälkeen se on lainattu Fåröhön Bergman-näyttelyyn.
Tekniikan tohtori Janne Kontkanen vastaanotti ”teknisen Oscarin” kehittämästään 3D-teknologiasta vuonna 2014. Vuonna 2017 parhaiden erikoistehosteiden sarjan voitti "Viidakkokirja"-elokuva, jonka visuaalisten tehosteiden toteutukseen osallistui suomalainen Tommi Saaristoranta.
Aki Kaurismäen "Mies vailla menneisyyttä" oli ensimmäisenä suomalaisena elokuvana ehdolla Oscarin voittajaksi parhaan vieraskielisen elokuvan sarjassa vuonna 2003. Kaurismäki kuitenkin boikotoi Oscar-juhlaa vastalauseena Yhdysvaltain aikeille hyökätä Irakiin. Kaurismäen "Laitakaupungin valot" valittiin Suomen ehdokkaaksi 2006. Kaurismäen suostumusta ehdokkuuteen ei varmistettu etukäteen ja hän kieltäytyi ehdokkuudesta. Kaurismäen kieltäytymisen vuoksi ei 2006 aikataulusyistä Suomesta lähetetty lainkaan ehdokasta Oscareihin. Kaurismäen boikotti päättyi vuonna 2011, alkoi sitten uudestaan 2017, mutta oli ohitse vuonna 2023.
Vuonna 2014 Selma Vilhusen "Pitääkö mun kaikki hoitaa?" kilpaili parhaan lyhytelokuvan sarjassa.
Luettelo elokuvista, jotka lähetettiin Suomesta kilpailemaan parhaan vieraskielisen elokuvan Oscarista:
Kaikista ehdokkaaksi lähetettävistä elokuvista karsitaan lyhyempi karsintalista, jonka joukosta valitaan varsinaiset ehdokkaat. Lyhyelle listalle suomalainen elokuva on päässyt vuonna 2016, jolloin Klaus Härön ohjaama ja Anna Heinämaan käsikirjoittama "Miekkailija" oli mukana joukossa; vuonna 2021, jolloin Juho Kuosmasen "Hytti nro 6" eteni lyhyemmälle listalle; ja vuonna 2023, jolloin samaan ylsi Kaurismäen "Kuolleet lehdet". Pisimmälle on päässyt Kaurismäen "Mies vailla menneisyyttä", joka pääsi ehdokkaaksi asti vuoden 2003 gaalassa.