Bogotá

Bogotá (, esp. ) (vuosina 1991-2000 Santa Fe de Bogotá) on Kolumbian pääkaupunki ja maan suurin kaupunki. Sen väkiluku oli vuonna 2011 7,5 miljoonaa ja esikaupungit mukaan lukien 8,8 miljoonaa. Bogotá sijaitsee Distrito Capital de Bogotán pääkaupunkialueella ja on Cundinamarcan departementin pääkaupunki, vaikkakaan ei ole osa Cundinamarcaa.
Maantiede ja ilmasto.
Bogotá sijaitsee Cordillera Orientalin alueella Andeilla yli 2,6 kilometrin korkeudessa kahden yli 3 200 metriä korkean vuoren, Guadalupe ja Monserrate, välisessä laaksossa. Bogotán asukasmäärä kasvaa lähes 5 % vuodessa. Kasvu kertyy pääosin maan sisäisestä muuttoliikkeestä. Kaupungin pinta-ala on 1 222,5 km², josta taajamat kattavat 384,3 km².
Kaupungin läpi virtaa San Francisco -joki. Se yhtyy useihin muihin jokiin Cundinamarca-Boyacán () tasangon lounaisreunalla ja muodostaa Bogotá-joen, joka virtaa Tequendaman putouksille. Näillä 145 m korkeilla vesiputouksilla on nykyisin voimalaitos.
Bogotán asemakaava on ruutukaava, jossa itä-länsisuuntaisten katujen nimi on "calle" ja pohjois-eteläsuuntaisten katujen nimi "carrera". Varakkaiden ihmisten kaupunginosat ovat pohjoisessa ja koillisessa, köyhät asuvat etelässä ja kaakossa ja keskiluokka asuttaa kaupungin keski-, länsi- ja luoteisosia.
Guadalupe-vuoren huipulla on 15-metrinen Neitsyt Mariaa esittävä patsas ja sen alla pieni erakkoluostari. Montserratin luostari on perustettu 1657. Kaupungin keskustassa oleva goottilaistyylinen kirkko "Iglesia Nuestra Señora del Carmen" on yksi sen tunnetuimmista nähtävyyksistä. Tuhannet kaupunkilaiset käyvät myös "Iglesia del Divino Niño Jesús del 20 de Julio" ja "Iglesia San Alfonso María de Ligorio" -kirkoissa.
Bogotán merkittävimpiä museoita ovat alkuperäisasukkaiden kultaesineitä esittelevä "Museo de Oro" ja Fernando Boteron taidetta esittelevä museo. Montserrat-vuorelle pääsee köysiradalla ihailemaan maisemia.
Bogotá sijaitsee lähellä päiväntasaajaa pasaatien kohtaamisvyöhykkeellä. Siellä on kaksi sadekautta: maalis-, huhti- ja toukokuussa sekä syys-, loka- ja marraskuussa.
Lämpötila on varsin tasainen läpi vuoden, kylmimmän kuukauden heinäkuun keskimääräinen ylin lämpötila on 14,9 astetta, kun lämpimimpien kuukausien (helmi- ja maaliskuu) keskimääräiset ylimmät lämpötilat ovat 16,7 astetta.
Historia.
Ennen espanjalaisten valloitusta kaupungin paikalla sijaitsi chibcha-intiaanien sivilisaation keskuspaikka Bacatá. Ensimmäiset eurooppalaiset muuttivat kaupunkiin vuonna 1538 Gonzalo Jiménez de Quesadan johdolla ja vaihtoivat sen nimeksi "Santa Fé de Bogotá". Siirtomaakaudella kaupunkia kutsuttiin Santa Feksi. Aluksi aluetta hallittiin Santo Domingosta, mutta vuonna 1550 alue liitettiin Perun varakuningaskuntaan, jonka pääkaupunki oli Limassa. Vuonna 1770 siitä tuli vastaperustetun Uuden-Grenadan varakuningaskunnan pääkaupunki, ja sieltä käsin hallittiin nykyistä Kolumbiaa, Venezuelaa, Panamaa ja Ecuadoria.
Kaupungin kehitystä 1600- ja 1700-luvuilla hidastivat maanjäristykset sekä isorokko- ja lavantautiepidemiat.
Vuonna 1948 suositun kansanjohtajan Jorge Eliécer Gaitánin murha laukaisi El Bogotazoksi kutsutut levottomuudet.
1900-luvulla kaupungin väkiluku kasvoi huomattavasti väkiluvun ollessa vuonna 1938 noin 358 000, ja 1990-luvulle tultaessa kaupungissa oli asukkaita jo yli 4 miljoonaa.
Politiikka.
Bogotán ylin paikallistason päätöksentekijä on kaupunginvaltuusto, joka valitaan kolmen vuoden kausille. Jokaista 150 000 asukasta kohti on yksi valtuutettu. Myös pormestarin kausi on kolme vuotta, eikä häntä voida valita toiselle kaudelle. Kolmen vuoden välein valitaan jäsenet myös paikallisvaltuustoihin, JAL, joissa on ainakin seitsemän jäsentä jokaisessa. Kaupungin pormestari nimittää alueellisia pormestareita paikallisvaltuuston ehdottamalta kolmen nimen listalta.
Talous.
Bogotán yliopistot ja korkeakoulut ovat itse merkittäviä työllistäjiä, ja niiden ympärille on kerääntynyt teknologiayrityksiä.
Kolumbian smaragdikauppa on keskittynyt Bogotán keskustaan. Kolumbia tuottaa 60 % maailman smaragdeista. 1900-luvun loppupuolelta alkaen huumekauppa on sekaantunut smaragdikauppaan.
Bogotássa on noin 30 suurta ostoskeskusta neljässä kaupunginosassa. Erikoiskaupat ovat keskittyneet tietyille alueille: Restrepossa myydään kenkiä ja 12 de Octubre -korttelissa huonekaluja.
Liikenne.
Bogotán liikennejärjestelmään kuuluvat TransMilenio-bussit, tavalliset bussit sekä taksit. TransMilenio-bussit ovat nivelbusseja, jotka liikkuvat vain niille varatuilla kaistoilla. Transmilenio-bussit pysähtyvät vain omilla asemillaan, jotka muistuttavat metro- tai juna-asemia.
Bogotássa sijaitsee Kolumbian suurin lentoasema, El Doradon kansainvälinen lentoasema. Sillä on kaksi matkustajaterminaalia ja neljä rahtiterminaalia. Uusi T1-terminaali vihittiin käyttöön vuonna 2012.
Liikenneruuhkat ovat Bogotássa suuri ongelma, ja ruuhka-aikana yksityisautoilua rajoitetaan.
Väestö.
Vuonna 2011 Bogotássa oli 7 451 700 asukasta, ja sen suurkaupunkialueella yhteensä 8 759 400 asukasta.
Bogotá sijaitsee ylängöllä, jossa muiscat harjoittivat maanviljelyä ennen espanjalaisten tuloa. Heidän puhumaansa chibchan kieltä puhutaan enää vain pienissä paikoissa kaupungin ulkopuolella.
Bogotássa on roomalaiskatolinen arkkipiispan istuin. Vuodesta 2010 arkkipiispana on Jesús Rubén Salazar Gómez. Kaupungissa on yli 200 kirkkoa ja seurakuntaa.
Bogotássa toimii kymmeniä yliopistoja ja korkeakouluja. Arvostetuimpia niistä ovat Universidad Nacional de Colombia, Universidad de los Andes ja Pontificia Universidad Javeriana.
Kulttuuri.
Bogotássa järjestetään joka toinen vuosi suuri teatterifestivaali "Festival Iberoamericano de Teatro".
Kaupungin keskustassa olevassa suuressa Simón Bolívarin puistossa järjestetään vuosittain suuri ilmainen rock-konsertti, "Rock al parque". Puistokonsertteihin voi osallistua 120 000 katsojaa.
Urheilu.
Millonarios FC ja Independiente Santa Fe pelaavat maan pääsarjassa Primera A:ssa.
Bogotán toinen jalkapallojoukkue, Bogotá F.C., pelaa maan kakkosdivisioonassa.