tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Anastasius IV

Paavi Anastasius IV (n. 1073–3. joulukuuta 1154) oli paavina 12. heinäkuuta 1153 – 3. joulukuuta 1154. Hänen oikea nimensä oli Corrado di Subarra ja hän oli syntynyt Roomassa.
Kun hänet valittiin paaviksi 9. heinäkuuta 1153, hän oli Sabinan kardinaali-arkkipiispa. Hän oli osallistunut vuonna 1130 paavi Innocentius II:n valintaan ja oli vastapaavi Anacletus II:n vankkumaton vastustaja. Kun Innocentus joutui lähtemään pakoon Ranskaan, Anastasius jäi hänen kirkkoherrakseen Italiaan.
Lyhyen kautensa aikana hän toimi kuitenkin rauhan rakentajana. Hän pääsi Fredrik I:n kanssa sopuun Magdeburgin piispan arkkipiispan nimittämisestä. Hän ratkaisi neljän paavin aikana käydyn riidan Willian Fitzherbertin nimittämisestä Yorkin arkkipiispaksi voimakkaan sisterssiläisen sääntökunnan vastustuksesta huolimatta.
Las Palmas de Gran Canaria

Las Palmas de Gran Canaria (usein lyhyesti Las Palmas) on Espanjalle kuuluvien Kanariansaarten suurin kaupunki, joka sijaitsee Gran Canarian saaren koillisosassa. Se on Las Palmasin maakunnan pääkaupunki ja Kanariansaarten itsehallintoalueen toinen pääkaupunki yhdessä Teneriffalla sijaitsevan Santa Cruzin kanssa.
Kuten muuallakin Kanariansaarilla, tärkein elinkeino Las Palmasissa on matkailu. Las Palmasista alkaa saaren itä- ja eteläreunaa myötäilevä moottoritie GC-1, jonka varrella on myös saaren lentokenttä. Moottoritie johtaa muun muassa etelärannikon Playa del Inglesin matkailukaupunkiin.
Historiaa.
Kaupungin perusti Juan Rejón 24. kesäkuuta 1478 nimellä "Real de Las Palmas". Kaupungin perustamisen jälkeen hänen johtamansa miehitysarmeija ryhtyi sotimaan Kanariansaarten alkuasukkaita guancheja vastaan. Vuonna 1492 Kolumbus pysähtyi Las Palmasissa ensimmäisellä Amerikan matkallaan. Hän kävi siellä myös paluumatkallaan. Nykyään Las Palmasissa on Veguetan kaupunginosassa hänen espanjankielisen nimensä mukaan nimetty museo, "Casa de Colón".
Las Palmas on kansainvälinen kaupunki. Kaupungissa on suuri satama, Puerto de la Luz. Sen merkitys korostui etenkin Israelin ja Egyptin käymän sodan jälkeen Suezin kanavan ollessa suljettuna. Sijainnista kahden mantereen tuntumassa ja massaturismin tarjoamista työmahdollisuuksista johtuen useat ulkomaalaiset työläiset ovat asettuneet sinne asumaan.
Ilmasto.
Las Palmasin ilmasto on kuvattu ao. taulukossa:
Väestö.
Las Palmasin väkiluku on noin 379 000 (2016) ja esikaupungit mukaan laskettuina noin 670 000 (2012). Koko Gran Canarian saarella elää noin 830 000 ihmistä.
Kensori

Kensori eli sensori ( &lt; "censere" 'arvioida') oli Rooman valtakunnan virkamies. Kensori seurasi konsulia roomalaisessa virkamiesurassa, "cursus honorumissa". Kensoriksi nimettiin vain erityisen kunnollisia entisiä konsuleja. Kensorit valittiin 18 kuukauden virkakaudeksi. 400-luvulta eaa. alkaen valittiin kaksi kensoria viiden vuoden välein.
Kensorien tehtävä oli järjestää väestönlaskenta ("census") ja varallisuuksien laskenta verotusta varten. Kensori myös valitsi senaattorit ja sai erottaa sopimattomasti käyttäytyvät. Myös julkisten rakennusten rakennuttaminen kuului kensorien tehtäviin. Kensorilla ei ollut konsulin ja preettorin tapaan käskynvaltaa, "imperiumia", eikä hänellä myöskään ollut liktoreja.
Nuotinnus

Nuotinnus eli nuotintaminen tarkoittaa nuottikirjoituksen eli notaation tekemistä.
Suurin osa länsimaisesta taidemusiikista on säilynyt näihin päiviin ainoastaan nuotinnettuina dokumentteina. Vasta 1900-luvulta lähtien musiikkia on voitu tallentaa muullakin tavoin. Nuottikirjoituksen historia on monivaiheinen. Keskiajalta 1600-luvulle nuotinnustapa vaihtui monin tavoin (neumit, mensuraalinuottikirjoitus jne.), mutta viimeiset 300 vuotta notaatio on ollut suhteellisen samannäköistä. Toisen maailmansodan jälkeen on yleistynyt myös graafinen nuottikirjoitus, joka saattaa olla jopa teoskohtaista.
Nuotinnuksen alkeita opiskellaan musiikinteorian tunneilla musiikkiopistoissa ja konservatorioissa. Sävellyksen akateemisiin pääaineopintoihin nuotinnuksen opiskelu kuuluu luonnollisena osana. Nuotinnuksen itseopiskelua voi harjoittaa esimerkiksi partituureja lukemalla.
Nuottigraafikot tekevät ammatikseen nuotinnusta esimerkiksi painettuihin sävellyksiin. Nykyään julkaistavat nuotit kirjoitetaan nuotinkirjoitusohjelmilla (esim. Finale, Sibelius, Dorico), joiden avulla säveltäjä voi myös itse kirjoittaa julkaisukelpoisia nuotteja. 
Nuottikirjoituksen "kielioppi" ja käytettävät symbolit ovat epäyhtenäisiä, sillä nuottikirjoitus on syntynyt pitkän ajan kuluessa ja eri kielialueilla. Merkittävä osa kehityksestä tapahtui renessanssiajan Italiassa, mistä syystä italia on yhä tärkeä kieli nuotinkirjoituksessa. Monivaiheinen historia on myös ollut este nuottikirjoituksen myöhemmälle yhtenäistämiselle.
Loch Ness

Loch Ness (gaeliksi "Loch Nis") on järvi Skotlannin Ylämailla, 37 km Invernessistä lounaaseen. Loch Ness on tilavuudeltaan Britannian suurin makean veden allas. Vettä järvessä on enemmän kuin Englannin ja Walesin järvissä yhteensä, 7 452 miljoonaa kuutiometriä. Se on pinta-alaltaan toiseksi suurin Skotlannin "locheista" (käsite sisältää paitsi kaikki järvet, myös tietynlaiset merialtaat) ja erityisen syvä. Sen pinta on 15,8 m merenpinnan yläpuolella. Loch Nessin pinta-ala on 56,4 km², se on 37 kilometriä pitkä ja paikoin yli 230 metriä syvä.
Se on suurin Skotlannin halkovassa Glen Moren laaksossa sijaitsevista, toisiinsa kytkeytyneistä järvistä, ja sen kautta kulkee Kaledonian kanava. Loch Nessin vedenalainen näkyvyys on poikkeuksellisen huono.
Loch Nessin vesistön valuma-alueen pinta-ala on 1800 km2, ja siihen kuuluu useita jokia kuten Oich ja Enrick. Järven laskujoki on Ness, joka laskee Moraynlahteen Invernessissä. 
Järvi tunnetaan erityisesti Loch Nessin hirviöstä, joka tunnetaan myös nimellä "Nessie". Legendan mukaan Nessie, mahdollisesti ainoa eloonjäänyt joutsenlisko, elää järvessä. Turisteille järjestetään säännöllisesti veneretkiä eri puolilla järveä.
Asynchronous Transfer Mode

ATM ("Asynchronous Transfer Mode") eli asynkroninen tiedonsiirtotapa t. toimintamuoto on solujen verkkoprotokolla, joka jakaa lähetettävän datan pieniin vakiomittaisiin 53 tavun soluihin ja on näin ollen pakettikytkentäinen protokolla.
ATM syntyi tarpeesta kasvattaa siirtoyhteyksien nopeuksia, ja sen tarkoitus oli korvata erilaiset siirtojärjestelmät yhdellä yhdistetyllä, kansainvälisellä verkkostandardilla. ATM soveltuu erityisesti LAN- ja WAN-verkkoympäristöihin, ja sen avulla on mahdollista välittää ääntä, kuvaa ja dataa samaa tekniikkaa käyttäen.
ATM-soluja siirtävä verkko muodostuu ATM-kytkimistä, joita yhdistävät ATM-linkit. Näihin ATM-kytkimiin kootaan usein loppukäyttäjien liikenne DSL-keskittimistä.
ATM on yhteydellinen tiedonsiirtotapa, sillä se käyttää kiinteää yhteyttä tiedon lähettäjän ja vastaanottajan välillä. ATM-päätelaite liitetään verkkoon käyttämällä UNI:ksi ("User to Network Interface") kutsuttua ATM-liitäntää, ja ATM-kytkimiä liitetään tosiinsa NNI-liitännän ("Network Node Interface") avulla.
ATM:ää kutsutaan asynkroniseksi siirtotavaksi siitä syystä, että soluja (dataa) lähettävät asemat voivat tarvittaessa pitää taukoja lähetysten välillä.
IPod shuffle

iPod shuffle on Applen suunnittelema ja markkinoima kannettava musiikkisoitin, joka kuuluu iPod-tuoteperheeseen. Shufflessa ei ole kiintolevyä vaan se perustuu flash-muistiin eikä siinä ole näyttöä. iPod shuffle toimii oletusarvoisesti "shufflella" eli laite arpoo seuraavaksi esitettävän kappaleen sattumanvaraisesti. Shufflen muistin koko on uusimmassa sukupolvessa 4 Gt ja se latautuu suoraan USB-liitännästä. Tiedostojen siirto on sidottu Applen iTunes-ohjelmaan
Ensimmäinen sukupolvi.
11. tammikuuta 2005 Apple julkaisi shufflen ensimmäisen sukupolven. Siinä ei ollut näyttöä, ja se
perustui flash-muistiin, jota oli saatavilla 512 Mt tai 1 Gt kokoisina. Sen perusajatuksena oli
antaa helppo tapa soittaa soittimeen valitut kappaleet sekalaisessa järjestyksessä.
Ensimmäinen sukupolvi erosi muista iPodeista sisältäessään sisäisen USB-liitännän. Julkaisun
aikaan soitin oli myös ainoa iPod-tuoteperheessä, jossa ei ollut lainkaan Applen edellisiä innovaatioita 
kuten näyttöä tai hipaisukytkintä. Shuffleen mahtui jopa 240 kappaletta ja sen akku kesti noin 12
tuntia.
Toinen sukupolvi.
12. syyskuuta 2006 Apple julkaisi toisen sukupolven iPod shufflen. Se on kooltaan 41,2 x 27,3 x 10,5 millimetriä, eli alle puolet edeltäjästään. Muiden iPodien tapaan toisen sukupolven iPod shufflen lataus tapahtuu erillisen yhteyslaitteen avulla, koska soittimen sisäisestä USB-liittimestä luovuttiin. Uudessa mallissa kappaleet siirretäänkin kuulokeliitäntää pitkin. Lisäksi uutta shufflea myytiin pelkästään 1 Gt muistilla ja kuori muuttui muovista alumiiniseksi.
5. syyskuuta 2007 Apple päivitti iPod shuffle -malliston uusilla väreillä. Uudet värit sisältävät myös "Product Red" -version, jonka hinnasta osa menee hyväntekeväisyyteen.
19. syyskuuta 2008 Apple uudisti shufflea jälleen. 1 Gt:n mallin hinta muuttui 89€:sta 55€:n ja Apple lanseerasi uuden 2 Gt mallin, jonka hinta oli 75€. Uuden shufflen ulkonäkö ei kuitenkaan eronnut toisen sukupolven mallista.
Kolmas sukupolvi.
11. maaliskuuta 2009 Apple julkaisi kolmannen sukupolven iPod shufflen. Apple sanoo soittimen olevan "Ensimmäinen musiikkisoitin, joka puhuu sinulle." Soitin on kooltaan 45.2 x 17.5 x 7.8 mm ja se painaa 10,7 grammaa. Kuori on harjattua alumiinia ja takapuolella on teräksinen kiinnitysklipsu, joten soittimen voi kiinnittää esimerkiksi vaatteisiin. Laitteessa ei ole itsessään lainkaan aikaisemmista sukupolvista tuttuja ohjauspainikkeita, vaan ne on sijoitettu mukana tuleviin kuulokkeisiin. Laitteessa on nyt myös Voice Over -toiminto, joka kertoo käyttäjälle äänipalautteena esimerkiksi kappaleen, artistin, tai soittolistan nimen. iTunesin kautta on saatavilla 14 eri puhekieltä.
9. syyskuuta 2009 Apple lisäsi iPod shuffle -mallistoon kolme uutta väriä: pinkki, sininen ja vihreä. Lisäksi Apple Storesta on tilattavissa ruostumattomasta teräksestä valmistettu erikoisversio.
Kritiikki.
Kolmannen sukupolven iPod shufflea on kritisoitu sen ohjauspainikkeiden sijoittamisesta kuulokkeisiin. Laite on käyttökelvoton ilman asianmukaisia, juuri kyseiselle laitteelle valmistettuja kuulokkeita. Applen lisäksi ainoastaan muutamalta oheislaitevalmistajalta on saatavilla kuulokkeita 3. sukupolven shufflelle.
Ruudunlukuohjelma

Ruudunlukuohjelma on ohjelma, joka toimii puhesyntetisaattorin, pistenäytön, ruudunsuurennuksen tai näiden yhdistelmien kanssa yhtäaikaisesti. Näkövammaiset hyötyvät ruudunlukuohjelmasta siten, että ohjelma muuntaa näytöllä olevan tekstin tai muun tiedon pistekirjoitukseksi, puheeksi tai suurennokseksi (riippuu laitteistosta). Näkövamma ei välttämättä ole ainoa syy ruudunlukijan käytölle.
Ruudunlukuohjelmat ja saavutettavuus.
Jotkin ruudunlukuohjelmat ilmaisevat osittain ruudulla olevan graafisen sisällön, kuten säätimet ja niiden värit sekä tekstin tehosteet. Ruudunlukuohjelmasta ei ole hyötyä ilman syntetisaattoria tai pistenäyttöä. Yleisimpien ruudunlukuohjelmien mukana tulee kuitenkin jonkinlainen syntetisaattori.
Ruudunlukuohjelmat edellyttävät toimiakseen ja välittääkseen oikeaa tietoa käyttäjälle, että ohjelmistojen, verkkosovellusten ja -sivujen suunnittelussa on huomioitu sisällöllinen ja tekninen saavutettavuus. Tämä tarkoittaa sitä, että niiden sisällönsuunnittelussa ja kehittämisessä on huomioitu ruudunlukijakäyttäjien näkökulma.
Esimerkkejä puutteellisesta saavutettavuudesta voivat esimerkiksi olla vaillinaiset näppäinkomennot, ohjelmien osat on nimetty standardista poiketen ja niin edelleen.
Verkkosivustoilla suurimpia saavutettavuuspuutteita ovat
Moni saavutettavuuspuutteista vaikuttaa olennaisesti, mitä tietoa ruudunlukuohjelma voi välittää käyttäjälleen.
Ruudunlukuohjelman toiminta verkkoselaimessa.
Verkkoselain, jota ruudunlukuohjelmalla käytetään, vaikuttaa olennaisesti käyttökokemukseen. Selaimet tukevat eri tavalla HTML-standardin ominaisuuksia, mikä vaikuttaa ruudunlukuohjelman käyttökokemukseen.
Ruudunlukuohjelmat Suomessa.
Suosituimpia ruudunlukuohjelmia Suomessa vuonna 2021 olivat tietokoneella: 
Vastaavasti mobiililaitteissa:
Juha Torvinen

Juha Ensio Torvinen (s. 24. maaliskuuta 1959 Rovaniemi) on Eppu Normaali -yhtyeen kitaristi.
Hän oli perustamassa Eppu Normaali -yhtyettä vuonna 1976. Torvinen asui Rovaniemellä, josta hänen perheensä muutti Ylöjärvelle. Torvinen on toiminut myös tuomarina ilmakitaroinnin maailmanmestaruuskisoissa sekä Poko Rekordsin A &amp; R -henkilönä (tuotantopäällikkönä) vuosina 1996–2007. 1980-luvulla hän soitti usein vasenkätiseksi käännettyä Stratocasteria ja Gibson SG:tä. Nykyisin hän käyttää useimmiten Fender Telecaster- ja Ruokangas-kitaroita. Hänet mainitaan Eppu Normaalin hittikappaleessa ”Kitara, taivas ja tähdet” ja kappaleen ”Jäähyväiset rock’n’rollille” kertosäkeessä.
Torvinen toimii Akun tehdas -tapahtumayrityksen johtajana Ylöjärvellä. Hänen perheeseensä kuuluvat vaimo ja tytär. Torvinen harrastaa salibandyä ja pyöräilyä.
Torvinen esitti poliisipsykologi Seppo Vireniä alkuvuodesta 2023 Ruutu+-suoratoistopalvelussa julkaistussa tositapahtumiin perustuvassa suomalaisessa rikosdraamasarjassa Piiritys. 
Sävellykset Eppu Normaalille.
Suluissa levy, jolta kappaleen löytää.
Soolotuotanto.
Juha Torvisen soolosingle on saatavilla vinyylilevykokoelmalta "Soolot" sekä myöhemmin julkaistulla CD-kokoelmalla "Hatullinen paskaa / Soolot".
Krematorio

Krematorio on laitos, jossa suoritetaan tuhkauksia. Kotieläimiä tuhkataan eläinkrematorioissa. 
Krematorio on yleensä varustettu yhdellä tai useammalla uunilla ja tavallisesti siihen on myös yhdistetty tila, jossa voidaan pitää muistotilaisuus. Krematorion yhteydessä on tavallisesti myös ruumishuone ja jäähdytyskammio. Ennen tuhkausta uuni esilämmitetään noin 700–800 asteeseen, minkä jälkeen arkku vainajineen työnnetään uuniin erityisellä sisäänvientivaunulla, joka heti vedetään pois, minkä jälkeen uuni suljetaan. Kun arkku on polttokammiossa, se syttyy välittömästi.
Krematoriot Suomessa.
Suomen lain mukaan krematoriota voi ylläpitää julkisyhteisö, uskonnollinen yhteisö tai muu rekisteröity yhteisö, jos se on saanut luvan aluehallintovirastolta. Krematoriota ei saa pitää taloudellisen voiton tavoittelemiseksi. Ylläpitäjän on pidettävä luetteloa krematoriossa tuhkatuista vainajista henkilötunnuksineen. 
Suomen krematoriot ovat evankelis-luterilaisten seurakuntien omistuksessa lukuun ottamatta Krematoriosäätiön ylläpitämää Hietaniemen krematoriota Helsingissä.
Hajaspektri

Hajaspektritekniikassa koodataan radiotaajuuteen lähetettävä viesti parametreillä, jotka vain vastaanottajalla on tiedossa. Ulkopuoliselle lähetetty viesti näyttää taustakohinalta. Tämä tekniikka on lähtöisin sotilaskäytöstä. Hajaspektritekniikka käyttää myös suurta taajuusaluetta, joka mahdollistaa erittäin nopean tiedonsiirron. Esimerkiksi UWB ja UMTS käyttävät tätä tekniikkaa hyväkseen.
Hajaspektritekniikoita.
Suorasekvenssihajaspektri (DSSS) eli "Direct-sequence spread spectrum" käyttää reduntattista bittimallia, jossa yhtä bittiä kuvaavaa mallia kutsutaan siruksi ("chip") tai sirpalekoodiksi ("chipping code"). Suuremmalla bittimallilla pystytään paremmin havaitsemaan ja korjaamaan lähetettyä dataa.
Taajuushyppelyhajaspektri (FHSS) eli "Frequency-hopping spread spectrum" tekniikassa käytetään kapeaa radiotaajuutta tiedon siirrossa. Taajuus kuitenkin vaihtelee sovitun mallin mukaisesti, jonka vuoksi tämä tekniikka tarvitsee laajemman taajuusalueen käyttöönsä.
Tetraedri

Tetraedri eli nelitahokas on monitahokas, jossa on neljä tahkoa. Tahkot ovat kolmioita. 
Tetraedri on myös kolmiulotteinen simpleksi. (Yksiulotteinen simpleksi on jana, ja kaksiulotteinen simpleksi on kolmio). Simpleksit ovat tärkeitä algebrallisessa topologiassa. 
Säännöllinen tetraedri.
Tetraedri on "säännöllinen", jos sen kaikki särmät ovat yhtä pitkiä. Tällöin tahkot ovat tasasivuisia kolmioita. Tetraedri on yksinkertaisin viidestä mahdollisesta säännöllisestä monitahokkaasta. Jos särmän pituus on formula_1, niin tetraedrin tilavuus formula_2 ja tahkojen yhteispinta-ala formula_3 ovat
formula_4 ja formula_5.
Säännöllisen tetraedrin särmän pituus voidaan laskea tilavuudesta lähtien soveltamalla kaavaa 
formula_6
Jos säännöllisen tetraedrin tahkojen keskipisteet yhdistää, syntyy uusi säännöllinen tetraedri. Se on siis itsensä duaalikappale.
Säännöllistä tetraedriä käytetään useissa roolipeleissä noppana. Silloin sitä voi kutsua myös nimellä d4, joka tarkoittaa, että siinä on neljä tahkoa.
Oktaedri

Oktaedri eli "8-tahokas" on geometrinen kappale, jonka pinnan muodostavat 8 monikulmiota eli "tahkoa". 
Säännöllinen oktaedri.
Usein oktaedrilla tarkoitetaan "säännöllistä oktaedria", joka on säännöllinen monitahokas ja samalla neliöpohjainen bipyramidi. Sen tahkot ovat tasasivuisia kolmioita. Särmiä on 12 ja kärkiä 6. Jos särmän pituus on formula_1, 
oktaedrin tilavuus on
formula_2 
ja tahkojen yhteispinta-ala on
formula_3
Jos säännöllisen oktaedrin tahkojen keskipisteet yhdistetään, syntyy oktaedrin sisälle kuutio, kuutio on siis oktaedrin duaalikappale.
Säännöllistä oktaedria käytetään joissain roolipeleissä noppana. Silloin sitä voi kutsua myös nimellä d8, joka tarkoittaa, että siinä on kahdeksan tahkoa.
Dodekaedri

Dodekaedri eli 12-tahokas on geometrinen kappale, jonka muodostavat 12 monikulmiota eli "tahkoa". 
Tavallisesti dodekaedrilla tarkoitetaan "säännöllistä dodekaedria", joka on säännöllinen monitahokas. Sen tahkot ovat säännöllisiä viisikulmioita. Särmiä on 30 ja kärkiä 20. Jos särmän pituus on formula_1, niin dodekaedrin tilavuus formula_2 ja tahkojen yhteispinta-ala formula_3 saadaan seuraavilla kaavoilla:
formula_4 ja formula_5.
Jos säännöllisen dodekaedrin tahkojen keskipisteet yhdistää, syntyy sen sisään säännöllinen ikosaedri, dodekaedrin duaalikappale.
Säännöllistä dodekaedriä käytetään joissain roolipeleissä noppana. Silloin sitä voi kutsua myös nimellä d12, joka tarkoittaa, että siinä on kaksitoista tahkoa.
Ikosaedri

Ikosaedri eli 20-tahokas on geometrinen kappale.
Tavallisesti ikosaedrillä tarkoitetaan "säännöllistä ikosaedriä", joka on säännöllinen monitahokas. Sen tahkot ovat tasasivuisia kolmioita. Särmiä on 30 ja kärkiä 12. Jos särmän pituus on formula_1, niin ikosaedrin tilavuus formula_2 ja tahkojen yhteispinta-ala formula_3 ovat
formula_4 ja formula_5.
Jos säännöllisen ikosaedrin tahkojen keskipisteet yhdistää, syntyy sen sisään säännöllinen dodekaedri, ikosaedrin duaalikappale.
Säännöllinen ikosaedri on eräs Platonin kappaleista. 
Säännöllistä ikosaedriä käytetään useissa roolipeleissä noppana. Silloin sitä voi kutsua myös nimellä d20, joka tarkoittaa, että siinä on kaksikymmentä tahkoa. Tunnetuin roolipeli jossa on ikosaedrin muotoinen noppa lienee Dungeons &amp; Dragons.
Karteesiset koordinaatit.
Karteesiset koordinaatit formula_6, formula_7 ja formula_8 määrittävät origokeskisen ikosaedrin kärjet, missä vakio
formula_9
on kultainen leikkaus. Kärjistä voidaan muodostaa kolme kultaista suorakulmiota, jotka ovat keskenään suorassa kulmassa.
Australian lippu

Australian lippu on Australian tunnus vaakunan ja kansallislaulun ohella. Australian lippu pohjautuu brittiläiseen "Blue Ensign" -lippuun, johon on lisätty kuusi tähteä. Lipussa on sinisellä pohjalla tangonpuoleissa yläkulmassa olevan Ison-Britannian "Union Jackin" lisäksi iso seitsensakarainen tähti ("Commonwealth Star" - Kansainyhteisön tähti), jonka sakarat edustavat kuutta alkuperäistä osavaltiota ja yksi territorioita sekä tulevia osavaltioita. Lipun oikealla puoliskolla on Etelän risti -tähtikuvio, kuten myös Uuden-Seelannin lipussa.
Historiallisia lippuja.
Australian liittovaltion lippu otettiin käyttöön vuonna 1903 hieman nykyisestä poikkeavassa muodossa. Ensimmäinen virallinen lippu puolestaan poikkesi tähtien muodon osalta vuonna 1901 kansallisen kilpailun voittaneesta versiosta. Liittovaltion lippua vanhempia ovat osavaltioiden liput, joista vanhimmat on otettu käyttöön 1870-luvulla.
Uuskieli

Uuskieli () on englantilaisen kirjailija George Orwellin teoksessaan "Vuonna 1984" kuvailema kuvitteellinen kieli. Se on virallisesti ohjailtua ja rajoitettua, ja sen tarkoitus on romaanin maailmassa tehdä toisinajattelu ja poliittinen kapinallisuus mahdottomaksi viemällä kansalaisilta käsitteet, joilla ilmaista poliittisesti vääräoppisia mielipiteitä.
Periaatteet Orwellin mukaan.
Historia ja käyttö.
Uuskieli perustuu "Vuonna 1984" -romaanin alkukieleen englantiin eli kirjan maailmassa "vanhakieleen". Uuskieli on kirjan tapahtumapaikan Oseanian virallinen kieli, ja se on luotu "engsosin" eli englantilaisen sosialismin ideologisiin tarpeisiin. Romaanin kuvaama kielimuoto on vain väliaikainen, ja kieli on yhä kehitysvaiheessa. Kirjan tapahtumavuonna 1984 kukaan ei vielä käytä uuskieltä ainoana kielenään, mutta esimerkiksi "The Timesin" pääkirjoitukset on jo kirjoitettu sillä. Uuskieli on hiljalleen yleistymässä myös Puolueen jäsenten puheessa, ja sen odotetaan syrjäyttävän vanhakielen kokonaan vuoteen 2050 mennessä.
Jokapäiväisen käytön lisäksi uuskieleen kuuluu myös kaiken vanhakielellä kirjoitetun kirjallisuuden kääntäminen uuskielelle ja historian kirjoittaminen uusiksi. Kun vääräoppista kirjallisuutta käännetään uuskielelle, kirjallisuudesta saadaan samalla ideologisesti oikeaoppista. Kun käytännössä kaikki vanha kirjallisuus on vihdoin käännetty uuskielelle, ja alkuperäiset tekstit on tuhottu, ollaan onnistuttu katkaisemaan viimeisetkin yhteydet menneisyyteen. Viimeisiä vanhakielisiä tekstinjäännöksiä ei kukaan enää ymmärrä sen jälkeen, kun vanhakieli on kokonaan unohtunut.
Piirteet.
Uuskielen yhtenä tarkoituksena on tarjota oikeanlainen ilmaisuväline engsosin seuraajien maailmankatsomukselle ja ajatusmalleille. Kielen toisena tarkoituksena on tehdä vääräoppinen ajattelu mahdottomaksi siinä vaiheessa, kun uuskieli on kokonaan korvannut vanhakielen. Siksi uuskielen sanasto antaa mahdollisuuden ilmaista tarkasti Puolueen jäsenen tarkoittamat merkitykset, mutta se tekee mahdottomaksi ilmaista muita merkityksiä edes epäsuorasti. Tämä saavutetaan yhtäältä uudissanoilla, toisaalta epätoivottujen sanojen hävittämisellä, tai niiden merkitysten korjaamisella oikeaoppiseksi tai tarkentamisella. Tästä on esimerkkinä sana ’vapaa’ (engl. "free"), jota uuskielessä voi käyttää vain sellaisissa ilmaisuissa kuin ’vapaa rikkaruohoista’. Sanalla ei kuitenkaan uuskielessä voi viitata enää poliittiseen tai älylliseen vapauteen, sillä niitä ei enää ole olemassa edes käsitteinä.
Uuskielen muita piirteitä:
Neutroniemissio

Neutroniemissio on radioaktiivisen hajoamisen yksi muoto. Neutroniemissiossa atomin ytimestä emittoituu yksi tai useampia neutroneja.
Esimerkiksi berylliumin isotooppi 13Be emittoi neutroneja.
Santeri

Santeri on suomalainen miehen etunimi, Aleksanteri-nimen lyhentymä.
Aleksander merkitsee suojelijaa ja puolustajaa. Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan nimi Santeri on Suomessa syyskuuhun 2025 mennessä annettu 17 532 miehelle ja hieman yli kymmenelle naiselle.
Uusin aika

Uusin aika on varsinkin poliittisen historian tutkimuksessa käytetty periodisaatiokäsite, joka rajaa osan uudesta ajasta omaksi aikakaudekseen. Raja asetetaan usein 1700–1800-lukujen taitteeseen. Perinteisesti yhtenä rajapyykkinä on pidetty Ranskan vallankumousta 1789. Uusinta aikaa edelsi varhaismoderni kausi ja sen katsotaan loppuneen toiseen maailmansotaan, jota seuraa nykyaika.
1800-luku.
1800-luvun merkittäviä tapahtumia maailmassa olivat esimerkiksi Yhdysvaltain laajeneminen länteen ja sisällissota 1861–1865, Australian ja Uuden-Seelannin eurooppalainen asutus, osmanien valtakunnan heikkeneminen, Afrikan jako eurooppalaisten siirtomaavaltojen kesken ja kolonialismin huipentuminen, Venäjän imperiumin laajeneminen, kansallisuusaatteen nousu Euroopassa ja sitä seurannut kansallisvaltioiden synty, Japanin avautuminen länsimaisille vaikutteille Meiji-restauraatiossa sekä useat sodat Euroopassa. Naiset saivat 1800- ja 1900-luvuilla äänioikeuden.
Maailman taloudet sulautuivat vuosien 1870–1914 välillä yhdeksi riippuvuussuhteiden verkostoksi. Kehityksen aiheutti kolme suurta ilmiötä. Ensinnäkin liikenneyhteydet paranivat rautateiden määrän ja laivaliikenteen lisääntymisen myötä. Panaman ja Suezin kanavat avattiin. Toiseksi, viestintäliikenteen vauhti kiihtyi kun mannertenväliset lennätin- ja puhelinlinjat vedettiin valtamerten pohjaan. Kolmanneksi, maailmankaupan kokonaisarvo kasvoi vuosien 1860–1913 välillä 8 miljardista dollarista 39 miljardiin dollariin. Suurimmat kaupankävijät olivat asemiaan koko ajan menettänyt Iso-Britannia sekä Yhdysvallat ja Saksa.
1900-luvun alkupuoli.
Kiinasta tuli tasavalta vuonna 1912. Japani teollistui ja loi vahvat sotavoimat, joiden avulla se löi Venäjän sodassa 1904–1905 ja miehitti Korean vuonna 1910. Tutkimusmatkat huipentuivat napaseutujen tutkimusretkiin 1910-luvun taitteessa.
Euroopan poliittiset jännitteet johtivat ensimmäiseen maailmansotaan vuosina 1914–1919. Sodan seurauksena suuret imperiumit Saksa, Itävalta-Unkari, Venäjä ja Osmanien valtakunta hajosivat. Venäjällä vallankumoukset ja sisällissota johtivat Neuvostoliiton perustamiseen. Yhdysvalloissa koettiin suuri lama 1930-luvulla.
Italiassa nousi 1920-luvulla Benito Mussolinin perustama fasismi ja Saksassa 1930-luvulla Adolf Hitlerin kansallissosialismi. Espanjassa sisällissodan seurauksena valtaan nousi kenraali Francisco Franco. Saksan laajentumispyrkimykset johtivat toiseen maailmansotaan (1939–1945), joka laajeni myös Tyynellemerelle. Sodassa kuoli kaikkiaan yli 50 miljoonaa ihmistä.
Moderni

Modernilla viitataan yleensä keskiajan jälkeiseen historialliseen vaiheeseen, jossa feodalismista tai maatalousyhteiskunnasta siirrytään kohti kapitalismia, teollistumista, maallistumista, rationalisaatiota, kansallisvaltiota instituutioineen ja erilaisia valvonnan muotoja. Moderni liittyy uuden ajan historialliseen aikakauteen ja modernismiin, mutta se muodostaa kuitenkin erillisen käsitteen. Siinä missä valistus merkitsee erityistä länsimaisen filosofian liikettä, moderni viittaa yleensä vain kapitalismin nousun sosiaalisiin suhteisiin. 
Moderni voi myös viitata älyllisen kulttuurin suuntauksiin, jotka syntyivät liittyneinä maallistumiseen ja jälkiteolliseen aikaan, kuten marxismiin, eksistentialismiin ja yhteiskuntatieteiden perustamiseen.
Kiista antiikista ja modernista.
Antiikin ja modernin välinen kirjallisuutta ja taidetta koskeva kiista syntyi Ranskassa 1600-luvun lopulla. Siinä antiikin kannattajat ("Anciens") korostivat antiikin kirjailijoiden ansioita ja väittivät, että olisi parasta, jos kirjailija jäljittelisi ikuisia, suuria esikuvia. 
Kiista alkoi muun muassa "Hanhiemon satujen" kirjoittajan Charles Perraultin esitettyä vuonna 1687 Ranskan Akatemiassa runon, jossa hän epäili antiikin ylivoimaa. Hän kirjoitti: Tätä ajatusta kannattivat modernit ("Modernes").
Antiikista ja modernista kiisteltiin myös Englannissa, Saksassa ja Ruotsissa. Näin alkoi pitkään kestänyt keskustelu, jonka antiikkia korostava traditio vähitellen hävisi. Myöhemmin kiistasta tuli osoitus modernin ylivoimaisuudesta ja modernin aikakauden edistysuskon tunnukseksi tuli taistelu, jossa antiikki häviää modernille.
Risto Niemi-Pynttäri ja Juha Teppo toteavat "Euroopan kirjallisuushistoriassa": ”Kärjistetysti ilmaistuna, ennen modernia aikaa kaikki vanha oli ilman muuta parempaa kuin uusi. Moderneilla uutuuksien markkinoilla kaikesta uudesta on tullut kyselemättä parempaa kuin vanhasta. Antiikin ja modernin väliset kiistat ovat tuon aikakauden muuttumisen merkkejä.” 
Moderni ja postmoderni.
Modernia alettiin kritisoida 1970-luvulla. Valistuksen ajalta peräisin oleva rationalistinen eetos, moderniteetti haluttiin kyseenalaistaa. Jotkut jopa tuomitsivat modernin maailman menneeksi ja ohitetuksi vaiheeksi. Tämän vuoksi sanalle moderni on syntynyt erityismerkitys, joka kuvaa useita yhteiskunnan tai kulttuurin ilmiöitä noin vuosina 1850-1970. Esimerkiksi "moderni taide" ei tarkoita enää pelkästään uutta, tämän hetken tai oman aikamme taidetta, jota kuvataan usein sanalla nykytaide. Moderni siis viittaa myös modernismiin. Samalla tavalla on tulkittu myös esimerkiksi sanoja "moderni arkkitehtuuri", "modernin taiteen museo" tai "moderni yhteiskunta". Näissä yhteyksissä modernista puhutaankin usein mennessä aikamuodossa. 
Modernille ominaista on:
Positroniemissio

Positroniemissio on radioaktiivisen hajoamisen yksi muoto. Positroniemissio on beetasäteilyä, tarkemmin beeta plus (β+) -säteilyä.
β+-säteilyä muodostuu kun heikko vuorovaikutus muuttaa atomiytimessä protonin neutroniksi, minkä jälkeen ytimestä emittoituu (poistuu) β+-hiukkanen (positroni) ja neutriino.
Positroneja emittoiviin isotooppeihin kuuluvat muun muassa hiili-11, typpi-13, happi-15 ja fluori-18.
Esimerkiksi:
formula_1
Näitä isotooppeja käytetään positroniemissiotomografiassa (PET).
Sisäinen konversio

Sisäinen konversio on radioaktiivisen hajoamisen (beeta- ja alfahajoamisen) yksi muoto. "Sisäinen konversio" on gammasäteilyn ohella toinen tapa, jolla beeta- ja alfahajoamisen tytärytimen viritystilat purkautuvat. Sisäisessä konversiossa virittyneen tytärytimen viritysenergia siirtyy suoraan tytärytimen rataelektronille, joka irtautuu atomista. Elektronin poisto aiheuttaa elektroniaukon atomin sisäkuorella. Atomien pyrkiessä saavuttamaan energeettisesti edullisimman tilan, uloimmilta kuorilta (yleensä M tai L kuorilta) siirtyy elektroni alempaan tilaan ja emittoi yhden tai useamman karakteristisen röntgensäteilyn fotonin. Karakteristisen röntgensäteilyn energia voi myös siirtyä uloimman kuoren elektronille ja virityksen johdosta elektroni poistuu atomin kuoresta. Syntynyt elektroni on nimeltään Augerin elektroni.
Auger’n elektroni

Auger’n elektroni esiintyy esimerkiksi radioaktiivisen hajoamisen yhteydessä. Kun elektroni emittoituu atomin matalan energiatason elektronikuorelta, jättää se vapaan paikan, joka voi täyttyä korkeamman energiatason elektronilla. Elektronin siirtyessä alemmalle energiatasolle vapautuu energiaa. Toisinaan tämä vapautunut energia aiheuttaa karakteristisen röntgensäteilyn fotonin emittoitumisen atomista. Toisinaan energia siirtyy toiseen elektroniin, joka puolestaan poistuu atomista. Tätä poistunutta elektronia kutsutaan "Auger’n elektroniksi" ja poistumista "Auger’n emissioprosessiksi". 
Auger’n elektronin liike-energia voidaan ilmaista muodossa
Esisin - (ES1 + ES2 ),
missä
Nämä energiatasot riippuvat atomin tyypistä sekä kemiallisesta ympäristöstä, jossa atomi on.
Käytännön sovellus.
Auger’n elektronispektroskopia stimuloi Auger’n elektronien emissiota pommittamalla näytettä röntgensäteillä tai suurenergiaisilla elektroneilla. Näin aikaansaatua Auger’n elektronien intensiteettiä mitataan ko. elektronien energian funktiona. Tuloksena saadusta spektristä voidaan määrittää säteilevä atomityyppi ja joitakin tietoja atomien kemiallisesta ympäristöstä.
Historia.
Auger’n emissioprosessin keksi itävaltalainen fyysikko Lise Meitner 1920-luvulla. Myöhemmin ranskalainen fyysikko Pierre Victor Auger teki saman keksinnön. Auger raportoi keksinnöstä "Radium"-lehdessä vuonna 1925, joten hän sai kunnian antaa nimensä prosessille.
Mihail Kalinin

Mihail Ivanovitš Kalinin (; 19. marraskuuta 1875 – 3. kesäkuuta 1946) oli bolševikkivallankumouksellinen ja neuvostopoliitikko. Maaliskuusta 1919 vuoteen 1938 hän oli toimeenpanevan komitean puhemies, sekä 1919–1946 nimellinen valtionpäämies (tosin vuosina 1922–1938 Kalinin oli vuoden 1924 perustuslain mukaisesti yksi useista toimeenpanevan keskuskomitean puheenjohtajista, jonkinlainen jaettu valtionpäämiehen rooli).
Elämä.
Kalinin syntyi maatyöläisen perheeseen Verhnjaja Troitsan kylässä (Верхняя Троица), Venäjän keisarikunnan Tverin kuvernementissa lähellä Tveriä. Hän muutti Pietariin 1889 ja meni metallityöläiseksi Putilovin tehtaaseen. Hän liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen vuonna 1898 ja bolševikkeihin 1903.
Kalinin oli mukana sekä vuoden 1905 että vuoden 1917 vallankumouksessa. Lokakuun vallankumouksen jälkeen hänestä tuli Pietarin kaupunginjohtaja.
Maaliskuusta 1919 vuoteen 1938 hän oli yleisvenäläisen toimeenpanevan keskuskomitean puhemies ja Neuvostoliiton toimeenpanevan keskuskomitean presidiumin puheenjohtaja eli maan muodollinen valtionpäämies. Kalinin oli politbyroon ehdokasjäsen 1919–1925, jolloin hänestä tuli varsinainen jäsen. Politbyroossa hän oli vuoteen 1946, toimien myös korkeimman neuvoston puhemiehistön (presidium) puheenjohtajana 1919–1946 ja oli tässä asemassa neuvostovaltion seremoniaalinen presidentti 27 vuoden ajan. Hän oli myös puheenjohtajana komiteoissa, joissa vuosina 1923 ja 1936 laadittiin Neuvostoliiton perustuslakia.
Leninin kuoleman jälkeen Kalinin liittoutui Stalinin kanssa puolustamaan NEP-politiikkaa Trotskia ja vasemmisto-opposition kannattajia vastaan. Stalinin muutettua kantaansa ja ryhtyessä ajamaan maatalouden kollektivisointia, Kalinin liittyi Nikolai Buharinin rinnalla vaatimaan maltillisuutta ja vastusti kulakkien kovaa käsittelyä. Stalinia hän ei tosin julkisesti arvostellut.
Stalinin puhdistusten aikana monet kirjoittivat Kalininille vedoten tuomittujen puolesta, ja hänen puuttumisensa joskus auttoi, mikä antoi hänellä maineen lempeänä isoisä Kalininina. Stalin piti Kalininin vaimoa panttivankina Siperiassa.
Kalinin jäi eläkkeelle 1946 ja kuoli pian syöpään Moskovassa. Königsbergin kaupunki nimettiin 1946 uudelleen Kaliningradiksi hänen kunniakseen. Myös Tverin nimi oli 1931–1990 Kalinin.
Nestor Mahno

Nestor Ivanovytš Mahno (, ; 7. marraskuuta 1889 Huljaipole – 25. heinäkuuta 1934 Pariisi) oli ukrainalainen anarkokommunisti, joka johti Venäjän sisällissodassa niin sanottua anarkistista mustaa armeijaa.
Elämä.
Mahno oli 1889 Ukrainassa Guljai-Poljen kylässä syntynyt maatyöläisen poika. 18-vuotiaana hän liittyi anarkistiryhmään ja sekaantui terrorismiin. Vuonna 1910 Mahno pidätettiin ja tuomittiin kuolemaan, mutta tuomio muutettiin hänen nuoren ikänsä vuoksi vankeusrangaistukseksi. Mahno vapautettiin vuonna 1917, jolloin hän palasi Ukrainaan ja alkoi toimia vallankumousjohtajana. Hänet äänestettiin 1917 paikallisen talonpoikaisneuvoston johtoon.
Keskusvaltojen miehitettyä Ukrainan 1918 Lenin valitsi Mahnon johtamaan vallankumousarmeijaa tällä alueella. Seuraavien vuosien aikana Mahno taisteli Itävalta-Unkaria, Saksaa ja valkoisia vastaan. Sisällissodan aikana Mahno oli tärkeässä roolissa Denikinin 1919 ja hänen seuraajansa Wrangelin pääasiassa Krimiltä johtaman Etelä-Venäjän armeijan lyömisessä vuonna 1920.
Mahno loi Etelä-Ukrainaan yli seitsemän miljoonan ihmisen kattaneen nimillä Mahnovštšyna tai Mahnovia tunnetun asuinalueen, jossa sovellettiin anarkistisen kommunismin periaatteita. Mahnon päätös luoda anarkistinen yhteisö Ukrainaan aiheutti kuitenkin sen, että puna-armeija kääntyi häntä vastaan. Bolševikit kieltäytyivät tekemästä yhteistyötä Mahnon anarkistijoukkojen kanssa ja lähettivät kaksi Tšekan agenttia yrittämään hänen murhaamistaan kesäkuussa 1920. Samana vuonna puna-armeijan komissaari Lev Trotski aloitti terrorin ja määräsi tuhansia Mahnoa tukevia talonpoikia teloitettavaksi. 
Mahno pakeni puolisonsa Galina Kuzmenkon kanssa elokuussa 1921 ulkomaille, ensin Romaniaan ja sitten Puolaan, ennen kuin päätyi Ranskaan, jossa hän kuoli vuonna 1934.
Kulttuurissa.
Suomalainen teatteriohjaaja Esa Kirkkopelto on kirjoittanut Mahnon tarinasta Ylioppilasteatterille draaman "Mahnovitsina", jota on esitetty muun muassa kajaanilaisessa kulttuurihankkeessa Generaattorissa ohjaaja Eino Saaren johdolla.
Suomalainen taiteilija Rosa Liksom on maalannut vuonna 1996 taulun nimeltään "Mahmo ja partisaanit saapuvat!!!", 1919 Ukraina. Taulun omistaa WSOY:n kirjallisuussäätiö.
Georgi Lvov

Georgi Jevgenjevitš Lvov (; 2. marraskuuta 1861 Dresden, Saksi – 7. maaliskuuta 1925 Pariisi, Ranska) oli venäläinen valtiomies ja ruhtinas, joka toimi Venäjän pääministerinä keisarinvallan kukistumisen jälkeen toimineessa väliaikaisessa hallituksessa 15. maaliskuuta – 20. heinäkuuta 1917.
Elämä ja ura.
Lvov syntyi Rurik-sukuiseen perheeseen Dresdenissä, mutta hänen perheensä oli lähtöisin Jaroslavlista. Lvovin perhe muutti Popovkan sukutilalle Tulaan.
Lvov valmistui lakimieheksi Moskovan yliopistosta. Hän liittyi vuonna 1905 Perustuslaillisdemokraattiseen puolueeseen ja pääsi vuotta myöhemmin ensimmäiseen valtakunnanduumaan. Hän oli myös mukana Venäjän–Japanin sodassa huoltoryhmissä. Maanomistajana hän kannatti perustuslaillista uudistusta ja nousi vuonna 1914 yleisvenäläisen maasäätyjen alueellisen järjestelmän, Zemstvojen liiton eli Zemgorin johtoon.
Zemstvo-liike kasvoi nopeasti ja sillä oli 8 000 toimistoa vuonna 1916. Lvov joutui yhä enemmän tekemisiin kansallisen poliittisen areenan kanssa. Tammikuussa 1917 hän sanoi uskovansa Venäjän tulevan häviämään ensimmäisessä maailmansodassa keskusvalloille, jollei keisarinvaltaa kumota.
Keisari Nikolai II:n vallastaluopumisen jälkeen ruhtinas Lvov nimitettiin maaliskuussa 1917 väliaikaishallituksen johtoon. Hän ei kuitenkaan ollut valmis lopettamaan sotaa, mikä johti hänen epäsuosioonsa ja levottomuuksien laajenemiseen. Lvov erosi jo heinäkuussa ja Aleksandr Kerenskistä tuli pääministeri.
Bolševikkien kaapattua vallan Lvov pidätettiin, mutta hän pakeni Ranskaan, jossa hän vietti loppuelämänsä. Hänet on haudattu Sainte-Geneviève-des-Bois’n venäläinen hautausmaalle Sainte-Geneviève-des-Bois’han.
Perun hallinnollinen aluejako

Perun valtion maa-alue on hallinnollisesti jaettu 18. marraskuuta 2002 päivätyllä lailla numero 27867 alueiksi ("regiones"), joita on 26. Alueet on jaettu maakunniksi, jotka puolestaan on jaettu piireiksi. Perussa on kaikkiaan 180 maakuntaa ja 1747 piiriä.
Vuoteen 2002 asti Peru oli jaettu 24 departementtiin ("departamentos"), joista 23 oli vastaavia nykyisten alueiden kanssa; Callaon kaupungilla oli erikoisasema "perustuslaillisena maakuntana" ("Provincia Constitucional"), mutta se kuului Liman departementtiin yhdessä Liman kaupungin kanssa. Vuonna 2002 sen pohjalta perustettiin Lima Metropolitanan ja Callaon alueet. Aikaisemman Liman departementin muista osista muodostettiin uusi "Lima Provincias" -alue.
Luettelo alueista.
Alueen nimen perässä on suluissa sen pääkaupunki.
Deneb

Deneb (α Cygni, "Arided", "Aridif", HR 7924, HD 197345) on Joutsenen tähdistön kirkkain tähti, vaikka se on tähdistön muita kirkkaita tähtiä huomattavasti kauempana. Sen näennäinen kirkkaus on 1,25, joten se on taivaan 20. kirkkain tähti. Denebin arvioitu absoluuttinen magnitudi on −7,2, joka tekee siitä yhden valovoimaisimmasta tunnetuista ylijättiläistähdistä. Kolmen asteen päässä Denebistä on tunnettu Pohjois-Amerikka-sumu. On esitetty, että juuri Deneb saa sumun loistamaan. Tähden ja sumun keskinäinen välimatka on 70 valovuotta, mutta sumunkin koko on noin 45 valovuotta. Deneb näkyy Suomessa ympäri vuoden, eli se on "sirkumpolaarinen," ja se on yksi Kesäkolmion kärkipisteistä yhdessä Altairin ja Vegan kanssa. 
Tähden ominaisuuksia.
Tähden etäisyys on kiistanalainen, sillä hyviä vertailukohtia ei enää näin kaukana ole ja parallaksimenetelmä antaa jo tällä etäisyydellä epätarkkoja arvoja. On kuitenkin arvioitu, että etäisyys olisi noin 1 600–3 200 valovuotta. Koska etäisyyttä ei tiedetä aivan tarkasti, on melkein mahdotonta esittää arvioita Denebin absoluuttisesta kirkkaudesta. Arviot vaihtelevat 60 000-kertaisesta (etäisyydeksi oletettu 1 600 vv) Auringon kirkkaudesta aina neljännesmiljoonaiseen (3 200 vv etäisyysarviona) Auringon kirkkauteen. Jos Deneb sijoitettaisiin aurinkokuntamme keskelle Auringon paikalle, olisi siitä Maahan tuleva valovuo voimakkaampi kuin useimmissa teollisuuden käyttämissä lasereissa. Se säteileekin enemmän valoa yhdessä päivässä kuin Aurinko ehtii säteilemään 140 vuodessa.
Tähden halkaisijaksi on arvioitu noin 160–200 kertaa Auringon halkaisija. Tähden kulmaläpimitta on 2 millikaarisekuntia. Omassa aurinkokunnassamme tähden pinta ulottuisi Maahan asti. Spektriluokaltaan tähti on A2Ia pintalämpötilan ollessa 8 400 K.
Nimi.
Tähden nimi tulee arabiankielisestä sanasta "Al Dhanab", joka tarkoittaa ’häntää’. Melkein sama nimi on annettu viidelle muullekin tähdelle; näistä tunnetuimpina Deneb Kaitos Valaassa ja Denebola Leijonassa.
Wilhelmshaven

Wilhelmshaven on kaupunki Ala-Saksissa, Saksassa. Se sijaitsee Pohjanmerellä Jadelahden () länsirannikolla. Kaupungin asukasluku oli 75 995 vuoden 2015 lopussa.
Historia.
Wilhelmshaven on melko nuori kaupunki, sillä Preussin kuningas Vilhelm I perusti sen 1869. Sen paikalla sijaitsi kuitenkin jo vuonna 1383 Sibetsburgin linna, joka kuului merirosvoille. Linnan tuhosivat 1433 Hansaliiton joukot. Neljä vuosisataa myöhemmin Preussin kuningaskunta suunnitteli oman Pohjanmeren laivaston ja sataman perustamista. Vuonna 1853 Preussi ja Oldenburgin suurherttuakunta solmivat sopimuksen, jonka nojalla 3,13 km² Oldenburgin maa-aluetta Jadebusenin rannalla luovutettiin Preussille. Preussin kuningas Vilhelm I, josta myöhemmin tuli samalla nimellä Saksan keisari, vihki sataman 1869 ja antoi sille oman nimensä.
Wilhelmshavenista tuli yksi Saksan tärkeimmistä satamista. Oldenburgin herttuakuntakin hyötyi satamasta. Wilhelmshavenin vieressä oli Oldenburgin maalla Rüstringenin kaupunki. Ne yhdistyivät 1937.
Toisen maailmansodan aikana Saksan laivasto miehitti kaupunkia, ja sitä pommitettiin liittoutuneiden ilmahyökkäyksissä. Kaksi kolmasosaa kaupungin rakennuksista tuhoutui. Sodan jälkeen satamaa ei käytetty enää vain sotilastarkoituksiin, vaan se tuli myös talouden ja turismin käyttöön. Wilhelmshaven on Saksan kolmanneksi suurin satama Hampurin ja Bremen/Bremerhavenin jälkeen.
Jitzhak Rabin

Jitzhak Rabin ( ; 1. maaliskuuta 1922 Jerusalem – 4. marraskuuta 1995 Tel Aviv) oli israelilainen kenraali ja poliitikko, joka toimi Israelin pääministerinä vuosina 1974–1977 ja 1992–1995. Hän oli myös Israelin puolustusvoimien komentaja vuosina 1964–1968 sekä puolustusministeri vuosina 1984–1990 ja 1992–1995. Hän sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1994 yhdessä ulkoministeri Shimon Peresin ja palestiinalaisjohtaja Jasser Arafatin kanssa Oslon rauhanprosessiin liittyneistä rauhanpyrkimyksistä. Israelilainen äärioikeistolainen Jigal Amir murhasi Rabinin 4. marraskuuta 1995.
Nuoruus ja sotilasura.
Rabin syntyi Jerusalemissa silloisessa Palestiinan brittiläisessä mandaatissa. Venäjänjuutalaisten emigranttien poikana hän oli sabra eli Palestiinassa syntynyt juutalainen ennen Israelin itsenäisyyttä. Hän opiskeli maataloutta ja valmistui vuonna 1940. Hän liitty vuonna 1941 kibbutzilla sionististen Haganah-joukkojen Palmah-prikaatiin. Joukoissa yhdistettiin sotilaskoulutusta maataloustyöhön.
Israelin itsenäistymisen jälkeisen sodan aikana Rabin johti Jerusalemin puolustusta ja taisteli Egyptin joukkoja vastaan Negevin aavikolla. Hänestä tuli Israelin puolustusvoimien komentaja vuonna 1964. Hänen aikanaan Israel sai voiton kuuden päivän sodassa.
Poliittinen ura.
Jäätyään eläkkeelle armeijasta Rabin aloitti diplomaatin uran ja oli Israelin lähettiläänä Yhdysvalloissa vuosina 1968–1973. Vuonna 1974 hänet valittiin knessetiin työväenpuolueen edustajana ja nimitettiin työvoimaministeriksi. Samana vuonna hänet valittiin puolueen johtoon ja pääministeriksi Golda Meirin seuraajana.
Rabinin koalitiohallitus kaatui kohuun, joka syntyi alkujaan neljän yhdysvaltalaisvalmisteisen F-15-hävittäjän toimituksen vastaanottamisesta sapattina, mikä oli juutalaisille uskonnollinen rike. Vaimonsa Leah Rabinin yhdysvaltalaisessa pankissa olleen laittoman dollaritilin paljastumisen jälkeen Rabin erosi.
1980-luvun lopulla Rabin oli puolustusministerinä monissa yhtenäisyyshallituksissa ja toimi jyrkästikin murskatessaan palestiinalaisten kansannousua.
Toinen kausi pääministerinä.
Vuonna 1992 Rabin nimitettiin jälleen Israelin pääministeriksi. Hänellä oli tärkeä asema Oslon rauhanneuvotteluissa, jotka loivat palestiinalaishallinnon ja antoivat sille vallan osassa Gazan kaistaa ja Länsirantaa. Rabinin aikana hyväksyttiin myös Israelin ja Jordanian rauhansopimus.
Roolistaan rauhanneuvotteluissa Rabin sai vuonna 1994 Nobelin rauhanpalkinnon yhdessä Jasser Arafatin ja Shimon Peresin kanssa pyrkimyksistään Lähi-idän rauhan hyväksi. Rauhanprosessi jakoi israelilaisten mielipiteet, sillä jotkut näkivät Rabinin sankarina, toiset taas petturina hänen luovuttaessaan maata, jonka nähtiin kuuluvan Israelille. Rabinin hallitus pysyi myös vallassa Israelin arabipuolueiden peitellyn tuen ansiosta.
Jigal Amir -niminen äärioikeistolainen israelilainen ampui Rabinia Tel Avivin kuninkaiden torilla (nykyinen Rabinin tori) 4. marraskuuta 1995 rauhanmielenosoituksen jälkeen. Rabin kuoli hetkeä myöhemmin sairaalassa. Hänen murhapäivänsä on kansallinen muistopäivä Israelissa.
Ahmad Qurai’

Ahmad Ali Muhammad Qurai’ (; 26. maaliskuuta 1937 – 22. helmikuuta 2023) oli palestiinalaishallinnon pääministeri vuosina 2003–2006. Hän seurasi tehtävässä Mahmud Abbasia. Hamasin voitettua parlamenttivaalit vuonna 2006 pääministeriksi nousi Isma’il Haniyya.
Elämäkerta.
Ahmad Qurai’ syntyi vuonna 1937 Abu Disissa lähellä Jerusalemia varakkaaseen perheeseen. Hän liittyi PLO:n Fatah-siipeen 1968. Pankkiirina hän toimi PLO:n taloudellisen siiven johtajana, ja hänen aikanaan siitä siitä tuli yksi Libanonin suurimmista työnantajista. PLO:n liiketoiminta tuotti noin 40 miljoonaa dollaria vuodessa, ja se työllisti 6 500 työntekijää. Hän oli Jasser Arafatin mukana Tunisin-matkalla 1983. Elokuussa 1989 Ahmed Qurai’ valittiin Fatahin keskuskomiteaan. Hän oli 1993 mukana salaisissa Oslon rauhanneuvotteluissa, joissa hän vastasi kehityssuunnitelmasta maailmanpankille. Hän perusti palestiinalaisten kehitys- ja jälleenrakennusrahaston ja on toiminut sen johtajana.
Qurai’ oli mukana ensimmäisessä palestiinalaishallinnon hallituksessa talousministerinä ja teollisuusministerinä. Tammikuussa 1996 hänet valittiin parlamenttiin ja sen puhemieheksi.
Pääministeri Mahmud Abbasin erottua syyskuussa 2003 Arafat nimitti tehtävään Qurai’n. Hän vastasi suostuvansa vain, jos Yhdysvallat takaa Israelin pysymisen rauhansuunnitelmassa ja sotilasiskujen lopettamisen.
Qurai’ nimitettiin hätäistunnossa 5. lokakuuta 2003, mutta jo 12. lokakuuta hän uhkasi erota turvallisuusjoukkojen hallinnasta syntyneen kiistan vuoksi. 17. heinäkuuta 2004 Qurai’ jätti eronpyynnön Gazan kasvavien levottomuuksien ja kaaoksen vuoksi, joihin kuului poliisipäällikön ja viiden ranskalaisen kaappaus. Arafat kieltäytyi hyväksymästä eroa ja myönsi Qurai’lle osan turvallisuusjoukkojen hallinnasta, jota hän oli vaatinut uudistuksien vuoksi. Qurai’n mukaan nämä joukot ovat korruptoituneita ja toimivat laittomasti.
Qurai’a pidettiin Oslon sopimuksen aikaan pidättyvänä, mutta myöhemmin hän on paljastanut jyrkkiäkin kantoja. Qurai’ on vaatinut Länsi-Jerusalemin ja juutalaisten asuttamien alueiden ottamista mukaan neuvotteluihin. Hän on myös vaatinut pakolaisille paluumahdollisuutta kotiseuduilleen Israelin alueelle.
Qurai oli Arafatin seuraajaksi spekuloituja palestiinalaisten johtohahmoja, mutta häneltä arveltiin puuttuvan henkilökohtaista karismaa.
Punta

Punta () on monissa maissa käytetyn rahayksikön nimi. Merkittävin on Englannin punta.
Punnan merkki £ on muodostettu vastaavaa painoyksikköä tarkoittavan latinan sanan "libra" () alkukirjaimesta L. Samasta sanasta johtuvat myös rahayksiköiden nimet liira, joka on käytössä Turkissa ja ennen euron käyttöönottoa myös Italiassa, sekä livre, joka 1700-luvulle saakka oli käytössä Ranskassa. Ranskan kielessä sanaa "livre" käytetään myös Englannin punnasta.
Golgata

Golgata (arameaksi "Gulgalta" 'pääkallo', "golgotha") oli pääkallonpaikaksi kutsuttu kukkula, jolla Jeesus Raamatun mukaan ristiinnaulittiin. Se sijaitsee Jerusalemin Daavidin kaupungin ulkopuolella Israelissa. Vuoren sijainnista ei ole kuitenkaan varmuutta. Suurin osa nykyajan tutkijoista uskoo Golgatan sijainneen Pyhän haudan kirkon paikalla.
Uudessa testamentissa.
Golgata mainitaan kaikissa kanonisissa evankeliumeissa:
Historia.
Golgatan paikan löysi uudestaan perimätiedon mukaan keisari Konstantinus Suuren äiti Helena, joka suoritti Jerusalemissa kaivauksia vuonna 325. Tältä paikalta viidenkymmenen metrin päästä sijaitsi myös Jeesuksen hauta. Tälle paikalle Konstantinus rakennutti Pyhän haudan kirkon. Golgatan paikka Pyhän haudan kirkossa mainitaan useissa aikalaiskertomuksissa. Tuntematon Bordeaux'n pyhiinvaeltaja kuvaa vuodelta 333 Jerusalemin Pyhän Haudan kirkkoa:
Jerusalemin arkkipiispa Kyrillos piti kirkkoon liittyville katekumeeneille kasteopetusta Pyhän haudan kirkossa vuonna 348, ja hän viittaa siihen, että Golgata sijaitsee vieressä: