Jani Erola

Jani Petteri Erola (s. 1974) on suomalainen filosofian tohtori, tutkija ja Turun yliopiston sosiologian professori. Hän on keskittynyt tutkimuksissaan sosiaaliseen eriarvoisuuteen ja sen periytyvyyteen.
Opinnot.
Erola tuli ylioppilaaksi Lahden lyseon lukiosta vuonna 1993. Hän valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi Turun yliopistosta vuonna 1997 ja filosofian tohtoriksi taloussosiologian alalta Turun kauppakorkeakoulusta vuonna 2004. Hänen englanninkielinen väitöskirjansa (2004) oli otsikoitu "A remedy with rationalities : improved rational action theory with empirical content as a solution to the fallacies in sociology".
Tutkimukset.
Erolan toimittamassa, Erikson-Goldthorpen ammattiluokitusta yhteiskuntaluokkajaottelun pohjana käyttävässä teoksessa "Luokaton Suomi?" useat tutkijat Erolan ohella nostavat yhteis­kunta­luokan käsitteen takaisin merkittäväksi eriarvoisuutta määrittäväksi tekijäksi 2000-luvun Suomessa. Teoksessa Erola kirjoittaa, että työ­väen­luokkien osuus on Suomessa moniin muihin maihin verrattuna edelleen korkeaa ja että keskiluokan kasvu johtuu pikemminkin maan­viljelijöiden vähentymisestä kuin työväenluokan pienentymisestä. Yksi kirjan pääteeseistä on myös se, että taloudellinen eriarvoisuus ei johdu enää niinkään työväenluokan huono-osaisuudesta kuin ylimmän luokan kasvaneesta hyväosaisuudesta. Erola myös väittää, että luokkien sisäiset erot ovat kasvaneet ja että luokka-asemat periytyvät helposti sukupolvilta toisille.
Erola oli mukana varhaiskasvatuksen ja koulutuksen korrelaatiota kartoittavassa tutkimuksessa, joka on saanut osakseen laajaa mediajulkisuutta. Päivähoidon vaikutuksia 1989–1990 syntyneiden lasten myöhempään kouluttautumiseen kartoittaneessa Turun yliopiston tutkimuksessa selvisi, että varhaiskasvatus hyödyttää selvästi myöhempää kouluttautumista. Kaikkein suurin hyöty saadaan, kun lapsi viedään päivähoitoon 1–3-vuotiaana. Tutkimuksessa ei selviä, mitä mahdollisia eroja on päiväkotihoidolla ja perhe­päivä­hoidolla. Sen sijaan tutkimuksessa käy ilmi, että varhaiskasvatukseen liittyy runsaasti eriarvoistavia tekijöitä, joista merkittävin on se, että korkeasti koulutetut vanhemmat vievät lapsensa huomattavasti useammin päivähoitoon kuin matalasti koulutetut vanhemmat. Erola viestittääkin tutkimuksessa, että ilman suomalaiselle kulttuurille tyypillistä vanhemmuuden eetosta subjektiivisen päivähoito-oikeuden rajaaminen tuskin olisi onnistunut kitkatta.
Erola on myös yhdessä Pekka Räsäsen kanssa toimittanut teoksen "Johdatus sosiologian perusteisiin" (2014). Teoksessa käsitellään monia keskeisiä nykysosiologian tutkimusalueita, kuten sosiaalista eriarvoisuutta, taloutta, politiikkaa, etnisyyttä, perhe-elämää ja globalisaatiota.
Muuta.
Turun yliopiston sosiologian professoriksi hänet valittiin vuonna 2012. Vuonna 2021 Erola valittiin Suomalaisen tiedeakatemian jäseneksi.
Erola on ollut vierailevana luennoitsijana muun muassa Yalen yliopistossa vuonna 2011 ja European University Institutessa vuosina 2006–2007. 
Erola on Westermarck-seuran puheenjohtaja. Erola toimii "Acta Sociologica" päätoimittajana yhdessä Suvi Salmenniemen kanssa. Hän on perustanut ja toiminut "Research on Finnish Society" -julkaisun päätoimittajana yhdessä Pekka Räsäsen kanssa. Euroopan tiedeneuvosto (ERC) myönsi Erolalle vuonna 2014 harvinaisen, noin kahden miljoonan euron suuruisen apurahan sosiaalisen aseman periytyvyyden tutkimiseen. Kyseinen tutkimusapuraha kuuluu Euroopan arvostetuimpiin.