Lessebon kunta

Lessebon kunta () on Kronobergin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Lessebo.
Kunnan maapinta-ala on 412,54 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 8 574 henkeä (31.12.2021).
Lessebo on osa Glasriket-nimistä lasiteollisuudesta tunnettua seutua Kronobergin läänin ja Kalmarin läänin välisellä raja-alueella. Kunnassa on myös sellu- ja paperitehdas, jonka historia juontaa vuonna 1658 perustettuun rautaruukkiin. Läpi 1700-luvun valmistettiin myös käsintehtyä paperia, kunnes vuonna 1836 tehtaaseen hankittiin Ruotsin ensimmäisiin kuulunut paperikone ja vuonna 1902 tehtaan yhteyteen valmistui sellutehdas.
Vuonna 2007 kunnassa oli 7,65 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,8 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Vuonna 1939 muodostettiin Lessebon kauppala erottamalla se Herråkran, Hovmantorpin ja Ljuderin maalaiskunnista.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat suurkunnat:
Vuonna 1919 perustettu Hovmantorpin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin kauppalan muodostamisen yhteydessä vuonna 1952.
Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin nykyinen Lessebon kunta liittämällä kauppalaan Ekebergan ja Ljuderin maalaiskunnat sekä Hovmantorpin seurakunta jaetusta Hovmantorpin kauppalasta. Furubyn seurakunta Hovmantorpin kauppalasta liitettiin Växjön kuntaan.
Vaakuna.
Hovmantorpin ja Lessebon kauppaloilla oli kummallakin oma vaakuna. Nykyinen kuntavaakuna yhdistää osia molemmista vaakunoista.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 104 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 133 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 178 836 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 61 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 87,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 037 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Lessebon kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.