Surxondaryon alue

Surxondaryon alue () on hallintoalue Uzbekistanin eteläosassa. Sen keskus on Termizin kaupunki. Alueen pinta-ala on 20 100 neliökilometriä. Asukasmäärä oli 2 877 100 vuonna 2024.
Maantiede ja ilmasto.
Surxondaryon alue rajoittuu luoteessa Qashqadaryon alueeseen, pohjoisessa ja idässä Tadžikistaniin, etelässä Afganistaniin ja lounaassa Turkmenistaniin. Se käsittää Surxonin–Sherobodin laakson. Keski- ja eteläosat ovat tasankoa, joka rajoittuu pohjoisessa Hisorvuoriin (korkein kohta 4 643 metriä), luoteessa ja lännessä niiden sivuhaaroihin Boysuntogʻiin ja Koʻhitangtogʻin sekä idässä Bobotogʻiin. Boysuntogʻvuorten läpi kulkee ”Rautaportiksi” kutsuttu Buzgalaxonan rotkolaakso. Etelässä on Amudarjan jokilaakso.
Tasangon ilmasto on subtrooppinen. Kesät ovat kuumia ja pitkiä ja talvet leutoja ja lyhyitä. Heinäkuun keskilämpötila on 28–32 ja tammikuun 2,8–3,6 astetta. Vuotuinen sademäärä on etelän tasangoilla 130–140 ja Hisorvuorten rinteillä 445–625 millimetriä. Suurin osa sateesta saadaan talvella ja keväällä.
Tärkeimmät vesistöt ovat vuorilta Amudarjaan virtaavat Surxondaryo ja Sheroboddaryo. Maatalouden keinokastelua varten on rakennettu tekojärviä ja kanavia, mutta etelässä joudutaan käyttämään myös pohjavettä.
Hyötykaivannaisiin kuuluvat öljy, maakaasu, kivihiili, monimetallit, ruokasuola, rakennustarvikkeet ja kivennäisvesi. Maaperä on karua ja suolaista, ja etelässä on suuria hiekkadyynejä.
Luonnonvarainen kasvillisuus koostuu etupäässä heinäkasveista. Jokien varsilla ja vuorten rinteillä on metsiä. Bobotogʻvuorilla sijaitsevat Uzbekistanin laajimmat luonnonvaraiset pistaasimetsät. Vuorten eläinkunta on hyvin rikas. Alueella sijaitsee Surxonin luonnonpuisto.
Hallinnollinen jako ja asutus.
Surxondaryon alue on muodostettu vuonna 1941. Vuosina 1960–1964 siihen kuului myös Qashqadaryon alue.
Alueeseen kuuluu Termizin aluetasoinen kaupunki ja 14 piirikuntaa: Angor, Bandixon, Boysun, Denov, Jarqoʻrgʻon, Muzrabot, Oltinsoy, Qiziriq, Qumqoʻrgʻon, Sariosiyo, Sherobod, Shoʻrchi, Termiz ja Uzun. Muut kaupungit ovat suuruusjärjestyksessä Denov, Sherobod, Boysun, Shoʻrchi, Jarqoʻrgʻon, Qumqoʻrgʻon ja Shargʻun. Taajamia on 112 ja maaseutuasutuksia 859.
Asukkaista suurin osa on uzbekkeja (84 %). Lisäksi on muun muassa tadžikkeja (12 %), turkmeeneja (1 %) ja venäläisiä (1 %). Kaupunkiväestön osuus oli 36 prosenttia vuonna 2024.
Talous ja liikenne.
Alueen pääelinkeinot ovat maatalous, teollisuus ja liikenne. Viljelysmaata on 284 300 hehtaaria, josta 271 600 on keinokasteltua ja 120 800 käytetään puuvillan viljelyyn. Alueella tuotetaan suurin osa Uzbekistanin ohutkuituisesta puuvillasta. Lisäksi viljellään viljaa, vihanneksia, riisiä, perunaa, hedelmiä ja viinirypäleitä sekä tuotetaan silkkikuitua. Laitumia on 854 200 hehtaaria. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, siipikarja ja hevoset. Alueella valmistetaan arvostettua Surxon suri -nahkaa.
Teollisuuden tärkeimmät alat ovat puuvillan käsittely ja tekstiiliteollisuus. Lisäksi tuotetaan elintarvikkeita, öljyä, kivihiiltä, keramiikkaa ja rakennustarvikkeita.
Alueelta on maantie- ja rautatieyhteydet Taškentiin, Dušanbehen, Tadžikistanin eteläosaan, Afganistaniin ja Turkmenistaniin. Rajaliikenteen keskuksia ovat Termiz ja Denov. Termizissä ja Sariosiyossa on lentokentät ja Termizissä jokisatama.
Kulttuuri.
Alueella toimii Termizin yliopisto. Denovissa on puutarha- ja viininviljelyn tutkimusasema. Kulttuurilaitoksia ovat arkeologinen museo, kotiseutumuseo, musiikki- ja draamateatteri sekä kansantaiteen keskus. Historiallisia kohteita ovat Termizin vanhakaupunki, buddhalaisten temppelien rauniot ja islamilaisen rakennustataiteen muistomerkit.