tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tähtienvälinen aine

Tähtienvälinen aine koostuu kaasusta ja pölystä erillisinä pilvinä ja harvana väliaineena. Osa siitä nähdään tummina juovina Linnunradassa.
Koostumus.
Tähtienvälinen aine voi olla eri olomuodoissa: neutraaleina atomeina, ioneina, molekyyleinä ja kiinteänä aineena. Tähtienvälinen pöly koostuu ainakin vesijäästä ja silikaateista, luultavasti myös grafiitista. Hiukkaset ovat etupäässä alle yhden mikrometrin kokoisia. Pölyhiukkasten lämpötilat ovat 10–20 kelviniä (K). Lähellä kuumaa tähteä hiukkasen lämpötila voi olla 100–600 K.
Tähtienvälisestä kaasusta on löydetty noin 30:tä eri alkuainetta. Vetyä on noin 70 prosenttia ja heliumia lähes 30 prosenttia. Muiden alkuaineiden osuus on hyvin vähäinen, ja sinkkiä (järjestysluku 30) raskaampia on vain muutama.
Tähtienvälisessä aineessa on myös molekyylejä, joista yleisimpiä ovat molekulaarinen vety ja hiilimonoksidi. Tähtienväliset molekyylit esiintyvät tiheissä pilvissä. Molekyylit syntyvät atomien tai yksinkertaisempien molekyylien kohdatessa joko avaruudessa törmäämällä tai pölyhiukkasten pinnalla.
Tähtienvälisessä avaruudessa on myös planetaarisia sumuja, jotka ovat pientä, kuumaa, sinistä tähteä ympäröiviä laajenevia kaasukuoria. Räjähtäneistä tähdistä syntyy tähtienväliseen avaruuteen supernovajäännöksiä. Linnunradan ympärillä on kuuma korona, hyvin kuumasta kaasusta muodostunut vaippa. Koko tähtienvälisen avaruuden täyttävät kosmiset säteet, jotka ovat valtaosin vety-ytimiä eli protoneja.
Määrä.
Tähtienvälisen pölyn hiukkaset ovat paljon pienempiä kuin maanpäällisessä pölyssä, ja ne muistuttavatkin kooltaan pikemminkin savuhiukkasia. Linnunradan kaiken näkyvän aineen massasta 10 prosenttia on tähtienvälistä kaasua. Tähtienvälistä pölyä on sadasosa kaasun määrästä eli 0,1 prosenttia kaiken näkyvän aineen massasta. Tähtienvälistä ainetta on tyypillisesti yksi atomi kuutiosenttimetrissä ja yksi pölyhiukkanen 100 000 kuutiometrissä.
Tähtienvälinen pöly on keskittynyt galaksien kierteishaaroihin ja nimenomaan niiden sisäreunoihin. Sen lisäksi pöly on keskittynyt erillisiin pilviin, jotka näkyvät pimeinä sumuina Linnunradan tähtitaustaa vasten. Yksittäisiä pölypilviä voidaan havaita myös kirkkaina heijastussumuina, joita tunnetaan noin 500.
Vaikutus.
Tähtienvälinen pöly himmentää tähtien valoa eli aiheuttaa ekstinktiota kahdella tavalla. Absorptiossa valoa imeytyy hiukkaseen, ja sironnassa valo siroaa alkuperäisestä suunnastaan kaikkiin eri suuntiin. Linnunradan keskustasta lähtevä valo himmenee jopa 30 magnitudia näkyvän valon alueella, minkä vuoksi Linnunradan keskustaa on Maasta optisesti lähes mahdotonta havaita. Pöly aiheuttaa myös tähtien valon polarisaatiota. Kaasu aiheuttaa himmenemistä paljon tehottomammin massayksikköä kohden kuin pöly.
Tiheissä tähtienvälisissä pilvissä syntyy uusia tähtiä. Prototähti muodostuu, kun pilvi alkaa painovoimansa vaikutuksesta kutistua ja jakautua pienempiin osiin.
Järjestys

Järjestys on järjestelmän tilaa kuvaava ominaisuus. Järjestys on sitä suurempi, mitä vähemmän informaatiota tarvitaan kohteen rakenteen ja sen osasten järjestyksen kuvaamiseen. Vastaavasti epäjärjestys on sitä, että kohteen kuvaamiseen tarvitaan maksimissaan koko kohteen sisältämä informaatio lyhentämättömänä. Arkielämässä järjestys liitetään yleensä siisteyteen, mutta tällöinkin kyseessä on periaatteessa sama ilmiö kuin informaatioteoriassa: kun astiat on järjestetty kaappiin, on kaapin sisällön rakenne yksinkertaisemmin kuvattavissa kuin jos astiat olisivat siellä sekaisin.
Järjestystä on sanottu muun muassa entropian, "epäjärjestyksen", vastakohdaksi. Lisäksi se merkitsee usein sattumanvaraisuuden vastakohtaa, ennustettavuutta ja epätodennäköistä tilaa.
Esimerkki.
Merkkijonoista
A = "OOOOOOOOOOOOOOOOOOXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXXX" ja
B = "XOOXOXOOOOOXOXOOXOXXXOOXXOXOXOOXOOOXOOXX"
A on kuvattavissa paljon lyhyemmin, tässä 9 merkillä "18*O, 22*X", kuin B, josta 
kuvauksena olisi lähetettävä esimerkiksi tiedonsiirtokanavaan koko 40 merkkiä pitkä kuvaus "XOOXOXOOOOOXOXOOXOXXXOOXXOXOXOOXOOOXOOXX". Täten A on järjestyneempi merkkijono kuin B.
Cauchyn–Riemannin yhtälö

Cauchyn–Riemannin yhtälöt ovat kompleksianalyysissa käytetyt ensimmäisen kertaluvun osittaisdifferentiaaliyhtälöt, jotka karakterisoivat analyyttisten funktioiden reaali- ja imaginaariosat. Ensi kertaa nykyisin Cauchyn-Riemannin nimellä tunnettu yhtälösysteemi esiintyi vuonna 1752 Jean le Rond d’Alembert nimisen ranskalaisen luonnontieteilijän teoksessa, joka käsitteli hydrodynamiikkaa. Myöhemmin vuonna 1777 Leonhard Euler liitti yhtälöt osaksi analyyttisten funktioiden teoriaa. Vuonna 1814 Augustin Cauchy käytti yhtälöitä konstruoidessaan omaa teoriaansa funktioista. Bernhard Riemannin tutkielma funktioteoriasta ilmestyi vuonna 1851. Hänen lähestymistapansa oli geometrinen kun Cauchyn oli puhtaasti analyyttinen.
Cauchyn-Riemannin yhtälöt ovat reaaliarvoisten funktioiden "u"("x","y") ja "v"("x","y") osittaisdifferentiaaliyhtälöt:
(1a) formula_1 
ja
(1b) formula_2 
Tässä kompleksimuuttujan kompleksiarvoinen funktio "f" on esitetty reaalimuuttujien reaaliarvoisten funktioiden "u" ja "v" avulla seuraavasti: formula_3, missä "u"("x","y") on funktion "f" reaaliosa ja "v"("x","y") sen imaginaariosa. 
Kompleksifunktio "f" on analyyttinen kompleksitason avoimessa osajoukossa "A", jos sillä on kompleksinen derivaatta jokaisessa "A":n pisteessä. Cauchyn–Riemannin yhtälöt ovat yksi tapa tutkia funktion kompleksista derivoituvuutta ja analyyttisuutta. Ne yhdistävät kompleksisen derivoituvuuden tavallisten reaaliarvoisten funktioiden differentioituvuuteen.
Kompleksifunktio on analyyttinen jossain kompleksitason pisteessä tai alueessa, jos se voidaan kirjoittaa muodossa formula_4 ja jos funktiot "u" ja "v" toteuttavat Cauchyn–Riemannin yhtälöt (1a) ja (1b). Osittaisdifferentiaaliyhtälöt esitetään useissa oppikirjoissa myös muodossa formula_5 ja formula_6.
Kompleksinen derivoituvuus.
Cauchyn–Riemannin yhtälöt ovat välttämätön ehto sille, että kompleksifunktiolla on derivaatta. Voidaan myös osoittaa, että jos ensimmäinen derivaatta on olemassa, funktiolla on samalla kaikkien kertalukujen derivaatat.
Cauchyn–Riemannin yhtälöt voidaan kirjoittaa kompleksisessa muodossa
(2) formula_7 
Oletetaan, että
formula_8
on kompleksimuuttujan "z" ∈ C kompleksiarvoinen funktio. Silloin funktion "ƒ" kompleksinen derivaatta pisteessä "z"0 määritellään seuraavasti:
formula_9
edellyttäen että raja-arvo on olemassa.
Jos tämä raja-arvo on olemassa, se ei riipu suunnasta, josta sitä kompleksitasossa lähestytään. Voidaan siis valita, että "h" → 0 reaali- tai imaginaariakselia pitkin. Lähestytään origoa ensin reaaliakselin suunnasta:
formula_10
Lähestytään sitten origoa imaginaariakselin suunnasta:
formula_11
Kompleksisen derivaatan yksikäsitteisyydestä seuraa funktiolle "ƒ"
formula_12 
jotka ovat Cauchyn-Riemannin yhtälöt (2) kompleksisessa muodossa pisteessä  "z"0.
Funktio formula_4 on analyyttinen kompleksitason avoimessa osajoukossa "A", jos ja vain jos funktiot "u" ja "v" ovat reaalisesti differentioituvia ja toteuttavat Cauchyn–Riemannin yhtälöt "A":ssa. Käytännössä ehtojen voimassaolo merkitsee, että kompleksifunktiota voidaan tällöin derivoida ja integroida aivan kuin se olisi reaalifunktio.
Emissiosumu

Emissiosumu on yleisesti käytetty nimitys tähtienväliselle kaasupilvelle, joka säteilee jollakin aallonpituudella itse eli ei vain heijasta, kuten heijastussumut. Esimerkiksi Orionin tähdistön M42 on oiva esimerkki emissiosumusta. Siinä sumun sisällä olevat voimakkaasti säteilevät nuoret tähdet saavat sumun atomit virittyneeseen tilaan, jonka purkautumisen me Maan pinnalla näemme heikkona valona. Sanotaan, että tähden säteily ionisoi ympäröivää kaasua.
Emissiosumu on HII-alue.
Monesti emissiosumuja kutsutaan HII-alueiksi, koska niissä on ionisoitunutta vetyä, maailmankaikkeuden yleisintä alkuainetta.
Emissiosumu laajenee korkean lämpötilan seurauksena, ja on sitä suurempi mitä kuumempi ja kirkkaampi tähti ionisoi ympäröivää kaasua.
Emissiosumun vastakohta on neutraalin, ionisoitumattoman vedyn muodostama HI-alue.
Kuuman emissiosumun laajeneminen sulkee neutraalia kaasua pylväiksi ja taskuiksi, jotka saattavat kutistua tähdiksi.
Tähtiyhdistys

Tähtitieteen harrastajien yhteenliittymää kutsutaan tähtikerhoksi tai tähtiyhdistykseksi.
Suomen suurin tähtitieteellinen yhdistys on Ursa, joka toimii Helsingistä käsin kaikkialla Suomessa. Sillä on jo yli 13 000 jäsentä ja omaa kustannus- ja lehtitoimintaa.
Suomessa on lisäksi yli 40 paikallista tähtiharrastusyhdistystä.
Aiheesta muualla.
Ursa
2012

 
2012 (MMXII) oli karkausvuosi, joka alkoi sunnuntaista.
Yhdistyneet kansakunnat nimesi vuoden 2012 kansainväliseksi osuuskuntien vuodeksi.
Russ Meyer

Russell Albion "Russ" Meyer (21. maaliskuuta 1922 Oakland, Kalifornia – 18. syyskuuta 2004 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja. Hänet tunnetaan monista seksploitaatio-elokuvistaan.
Meyer teki nuorena useita amatöörilyhytelokuvia. Toisen maailmansodan aikaan Meyer kuvasi uutis- ja dokumenttilyhytelokuvia. Sodan jälkeen Meyer toimi valokuvaajana muun muassa Playboy-lehdelle, ja hanttihommissa elokuva-alalla. Meyer teki läpimurtonsa elokuvaohjaajana elokuvalla "The Immoral Mr. Teas" (1959), jonka jälkeen hän teki monia isorintaisiin naisiin ja rivoon huumoriin tukeutuvia seksploitaatioelokuvia. Meyerin löytämiin lahjakkuuksiin kuuluvat muun muassa Kitten Natividad ja Uschi Digard. Teknisesti Meyerin elokuville tunnusomaista ovat ekspressiivinen kameratyöskentely ja humoristisia assosiaatioita luova leikkaus.
Meyer teki useimmat elokuvansa itsenäisesti, ja toimi ohjaamisen lisäksi tuottajana, elokuvaajana ja leikkaajana. Elokuvat tuotettiin erittäin pienellä budjetilla ja ne tuottivat kymmeniä miljoonia dollareita. Suurmenestys oli esimerkiksi "Nukkelaakson amatsonit" ("Beyond the Valley of the Dolls", 1970), toinen Meyerin kahdesta suurelle elokuvastudiolle tehdyistä elokuvista. Meyer vetäytyi äkillisesti elokuvien ohjaamisesta elokuvan "Beneath the Valley of the Ultra-Vixens" (1979) jälkeen, ja teki ennen kuolemaansa ainoastaan yhden elokuvan. Elokuva oli nimeltään "Pandora Peaks" (2001) ja koostui paljolti hänen aiempien elokuviensa katkelmista. Elokuvan esittelemän uuden materiaalin pääosassa esiintyi Pandora Peaks.
Jerry Goldsmith

Jerrald King (Jerry) Goldsmith (10. helmikuuta 1929 Pasadena, Kalifornia, Yhdysvallat – 21. heinäkuuta 2004 Beverly Hills, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen juutalaistaustainen elokuvamusiikin säveltäjä.
Miklós Rózsa toimi Goldsmithin elokuvamusiikin opettajana Etelä-Kalifornian yliopistossa. Vuonna 1950 hänet palkattiin konekirjoittajaksi CBS:n musiikkiosastolle. Sen jälkeen hän alkoi säveltää musiikkia yhtiön radio-ohjelmiin ja 1959 televisiosarjaan "Hämärän rajamailla". 1960-luvulla hänestä oli jo tullut tunnettu elokuvamusiikin säveltäjä ja 1980-luvulle mennessä hän oli kuuluisimpia alallaan.
Goldsmith sai urallaan 18 Oscar-ehdokkuutta, joista voitti yhden (elokuvasta "Ennustus", 1976). Hän voitti myös viisi Emmy-palkintoa. Goldsmith itse piti parhaana työnään elokuvan "Total Recall – Unohda tai kuole" sävellystyötä.
Jerry Goldsmith kuoli maksasyöpään 75-vuotiaana.
Proosa

Proosa tarkoittaa suorasanaista tekstiä, joka ei noudata riimejä, alkusointua tai mitään runomittaa. Proosa on yksi kaunokirjallisuuden kolmesta muodosta lyriikan eli runouden ja draaman eli näytelmäkirjallisuuden ohella. 
Proosa voidaan jakaa taideproosaan eli kaunokirjallisuuteen ja asiaproosaan eli asiateksteihin, joissa voidaan käyttää myös tieteellistä termistöä tai yleensä ammattisanastoa. 
Taideproosaan luetaan suorasanainen kaunokirjallisuus, varsinkin romaanit ja novellit. Proosa voidaan määritellä suorasanaiseksi tarinaan pohjaavaksi kertomakirjallisuudeksi, joka jakautuu faktaan ja fiktioon sen mukaan, onko kirjoitus mielikuvituksen tuotetta vai tosiasioihin perustuvaa.
Fiktioon perustuvat tekstit ovat tarinoita, jotka eivät ole tapahtuneet, mutta voisivat tai olisivat voineet tapahtua. Myös fantasiakirjallisuus sekä tieteiskirjallisuus luokitellaan fiktioksi. Faktaan perustuvat tekstit ovat tosipohjaisia asiatekstejä, mutta esimerkiksi elämäkerrat voivat olla osittain kaunokirjallisia teoksia. 
Asiateksti eli asiaproosa puolestaan on tavallinen ilmaisumuoto sanomalehdissä, aikakauslehdissä, tietosanakirjoissa, filosofiassa, kirjeissä, esseissä, tietokirjoissa ja monissa muissa kirjoitetun kielen lajeissa.
Yangon

Yangon eli Rangoon ( "rankun" ) on Myanmarin suurin kaupunki ja maan entinen pääkaupunki. Vuonna 2014 kaupungissa laskettiin olevan 4 775 000 asukasta. Maan sotilashallinto siirsi pääkaupungin Yangonista Naypyidaw’hon 7. marraskuuta 2005. 
Historia.
Yangon perustettiin mahdollisesti ­500-luvulla, mutta se oli pieni kalastajakylä ennen kuin kuningas Alaungapaya teki siitä pääkaupunkinsa vuonna 1753. Se tuli brittiläisen hallinnon alaisuuteen 1852 ja siitä tuli siirtomaan pääkaupunki 1886. Yangon vahingoittui pahoin maanjäristyksen ja tsunamin tuloksena vuonna 1930 ja jälleen toisen maailmansodan aikana. Toisen maailmansodan aikana Japanin joukot kaappasivat kaupungin 8. maaliskuuta 1942. Itsenäisen Burman pääkaupunki siitä tuli 1948.
Yangonin yliopisto perustettiin 1920 ja uudelleenorganisoitiin 1964, kun siitä tuli taide- ja tiedeyliopisto. 
Marraskuussa 2005 Myanmaria hallitseva sotilasjuntta alkoi siirtää pääkaupungin toimintoja pois Yangonista 320 kilometrin päässä pohjoisessa sijaitsevaan Naypyidaw’hon. Virkamiehet siirrettiin sinne seuraavana vuonna mutta infrastruktuurin rakentaminen on kestänyt vuosia.
Maantiede.
Yangon sijaitsee Yangôn-joen suiston itäreunalla noin 35 kilometrin päässä Martabaninlahden rannikolta. 
Kaupungin keskustassa on näkyvissä brittiläisten 1850-luvulla suunnittelema ruutukaava. Kaupunki on yhä varsin kehittymätön ja toisaalta vehreä verrattuna moniin muihin aasialaisiin suurkaupunkeihin, ja viime aikoina lähinnä kiinalaisen ja singaporelaisen sijoitusrahan turvin keskustan vanhoja tiilitaloja on alettu modernisoida. Kaupungin laitamilla rakennukset ovat lähinnä puisia. 
Yangônissa sijaitsee Shwedagon (Kultainen pagodi), joka on Kaakkois-Aasian suurin buddhalaistemppeli. Sen rakentaminen aloitettiin legendan mukaan jo vuonna 558 eaa. (arkeologien mukaan 500–900-luvulla jaa.) ja se sai nykyisen ulkomuotonsa 1400-luvulla. Se on lähes kauttaaltaan kultalevyjen peitossa ja sen 98 metrin korkeuteen kohoava huippu on koristeltu tuhansin timantein ja rubiinein.
Talous.
Yangon on Myanmarin taloudellinen keskus, ja lähes kaikki ulkomaankauppa tapahtuu sen sataman kautta. Päävientituotteet ovat riisi, tiikki, öljy, puuvilla ja metallimalmit. Kaupungissa on riisipeltoja, sahoja, öljynjalostamoja sekä teräs-, rauta- ja kuparitehtaita. 
Yangonin kansainvälinen lentoasema sijaitsee 15 kilometriä keskustasta koilliseen.
Yangonin väkiluvun on ennustettu kasvavan kymmeneen miljoonaan vuoteen 2040 mennessä.
Ulver

Ulver on vuonna 1993 perustettu norjalainen yhtye. Yhtyeen tuotantoa on perin vaikea lokeroida tiettyyn kategoriaan, sillä se käsittää useamman kuin yhden tyylilajin.
Diskografia.
EP:t
Split-julkaisut
Demojulkaisut
Kokoelma-albumit
Remix-albumit
Tribuuttialbumit
Jukka Vihriälä

Jukka Pekka Vihriälä (s. 1. joulukuuta 1945 Vimpeli) on suomalainen poliitikko ja maanviljelijä sekä valtiopäiväneuvos. Hän oli keskustan kansanedustaja vuosina 1983–2007. Hänet nimettiin puolueen kunniajäseneksi kesäkuun 2016 puoluekokouksessa.
Elämä.
Vihriälä valmistui agronomiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1971. Hän työskenteli vuodesta 1964 maanviljelijänä sukutilallaan Vimpelissä.
Poliittinen ura.
Vihriälä oli Nurmon kunnanvaltuuston jäsen vuodesta 1981. Hänet valittiin ensimmäisen kerran eduskuntaan vuoden 1983 vaaleissa Vaasan läntisestä vaalipiiristä. Vihriälä toimi presidentin valitsijamiehenä vuoden 1988 vaalissa. Vuonna 2007 Vihriälää ei enää valittu.
Vaalirahoituskohu.
Vihriälä toimi pitkään Raha-automaattiyhdistyksen (RAY) hallituksen puheenjohtajana, mutta joutui eroamaan syksyllä 2009 vaalirahoitusepäselvyyksien vuoksi. Vihriälä oli saanut taulukaupan kautta 24 000 euroa vaalirahoitusta Nuorisosäätiöltä, joka sai avustuksia RAY:ltä. Lisäksi Vihriälän tukiyhdistys hankki vaalirahoitusta myymällä tauluja myös muille RAY:n tukemille yhdistyksille (Mannerheimin Lastensuojeluliitto, Näkövammaisten Keskusliitto, Vanhustyön keskusliitto, Suomen Meripelastusseura ja Nuorten Ystävät ry), joista kukin osti tauluja vähintään 950 eurolla. 
Syyskuussa 2011 Vihriälä sai syytteet törkeästä lahjuksen ottamisesta ja virkavelvollisuuden rikkomisesta. Tammikuussa 2013 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Vihriälän 1,5 vuodeksi ehdolliseen vankeuteen törkeästä lahjuksen ottamisesta ja virkavelvollisuuden rikkomisesta. Vihriälä valitti tuomiosta ja lokakuussa 2013 Helsingin hovioikeus alensi tuomiota kahdeksan kuukauden ehdolliseksi vankeudeksi, koska ei pitänyt lahjusrikosta törkeänä. Lokakuussa 2014 tapaus siirtyi edelleen korkeimpaan oikeuteen. 
Kesäkuussa 2016 korkein oikeus tuomitsi Vihriälän vuoden ja kahden kuukauden pituiseen ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Tuomio tuli lopulta törkeästä lahjuksen ottamisesta ja virkavelvollisuuden rikkomisesta. Rangaistuksen mittaamiseen vaikutti alentavasti oikeudenkäynnin tavallista pidempi kesto.
Yksityiselämä.
Vihriälä on naimisissa ja hänellä on neljä lasta. Vesa Vihriälä on Jukka Vihriälän veli.
Slackware

Slackware on Linux -käyttöjärjestelmän jakelupaketti. Slackware on vanhin yhä tuettavista Linux-jakelupaketeista, jota on ylläpitänyt alusta alkaen Patrick Volkerding. 
Yleistä.
Slackwaren versiot julkaistaan kun ne "ovat valmiita" toisin kuin aikataulupohjaisissa julkaisuissa. Slackware pyrkii yksinkertaisuuteen siinä, että järjestelmä ei opasta käyttäjää eikä tee paljoa automaattista konfigurointia: käyttäjän oletetaan tietävän mitä tämä on tekemässä.
Slackwaresta on pyritty tekemään mahdollisimman unixmainen. Siinä on binääripakettien asennusjärjestelmä vain järjestelmän oletuspaketeille, eikä siinä ole oletusarvoista graafista käyttöliittymää, joskin asennuslevyiltä löytyy useampia vaihtoehtoja. Unixmaisuus näkyy perinteisten komentojen (esim. banner ja talk) lisäksi myös esimerkiksi Systemd-käynnistysjärjestelmän poissaolona. Systemd:n sijaan käytetään oletusarvoisesti BSD-tyylisiä alustusskriptejä tai käyttäjän halutessa System V -tyylisiä.
Slackwaren yksi suunnitteluperiaatteista on ollut helppokäyttöisyys, mutta nykymittapuulla Slackwarea saatetaan pitää vaikeana käyttää esimerkiksi yhtenäisen graafisen ohjauspaneelin (kuten YaST) puutteen takia. Myös paketinhallintaa pidetään vaikeana, koska se ei automaattisesti asenna pakettien välisiä riippuvuuksia. Binääripakettien sijaan perusasennukseen kuulumattomat ohjelmat toimitetaan skriptipaketteina, joissa on valmiilla skriptillä käännettävä lähdekoodi.
Slackwarella on myös monia tyytyväisiä käyttäjiä, joiden mielestä samat piirteet ovat Slackwaren paras ominaisuus. Nämä käyttäjät pitävät siitä, ettei järjestelmä yritä tehdä asioita heidän puolestaan.
Slackwaren perusasennus on muihin Linux-distribuutioihin nähden suhteellisen laaja, täyttäen viisi CD-ROM -levyä. Tähän ei kuitenkaan sisälly esimerkiksi LibreOfficea (vaan Calligra Suite) eikä WINEä.
Historiaa.
Slackwaren perusti Patrick Volkerding vuoden 1992 lopulla. Volkerding tutustui Linuxiin ensimmäisen kerran, kun hän tarvitsi LISP-tulkkia. Siihen aikaan Linux-jakelupaketteja oli erittäin vähän, ja Volkerding otti käyttöönsä Softlanding Linux Systemin eli SLS:n.
Löydettyään SLS:stä virheitä Volkerding alkoi tehdä korjauspäivityksiä. Ajan mittaan hän päätti yhdistää kaikki korjaukset omaksi käyttöjärjestelmäksi itseään ja ystäviään varten. Tämä yksityinen käyttöjärjestelmä sai nopeasti julkisuutta, ja Volkerding julkaisi Slackware 1.00:n 16. heinäkuuta 1993.
Nimi 'Slack' tulee SubGenius-parodialta, jossa Slack on tavoiteltava olotila.
Myöhemmin Volkerding lisäsi Slackwareen valikoihin perustuvan, käyttäjäystävällisen asennusohjelman sekä paketinhallintajärjestelmän. Tämä antoi käyttäjille mahdollisuuden lisätä, poistaa ja päivittää ohjelmiaan helposti.
Slackware oli ensimmäinen Linux-käyttöjärjestelmä, joka saavutti laajan käyttäjäkunnan.
Slackware on siirretty myös ARM-suorittimille.
Aiheesta muualla.
Slackware-oppaita:
Damn Small Linux

Damn Small Linux on minimaalisen pieni GNU/Linux -käyttöjärjestelmän jakelupaketti, joka on rakennettu Knoppixin pohjalta. Sitä kehitettiin alun perin 2005–2007.
DSL on nimensä mukaisesti erittäin pienikokoinen käyttöjärjestelmä, joka on suunniteltu mahtumaan 50 megatavun mini-CD:lle. Kokonsa puolesta se sopii myös erinomaisesti USB-muistille asennettavaksi. DSL on suunniteltu käynnistymään suoraan käytettävältä medialta, kiintolevyä ei tarvita. DSL:n tarkoitus ei ole olla pelkkä pelastustyökalu, vaan käyttökelpoinen minikokoinen työpöytäympäristö. Ikkunamanagerin pystyy versiosta 4.0 lähtien valitsemaan kahden todella kevyen väliltä, JWM ja Fluxbox.
DSL:n kehitys on tällä hetkellä seisokissa ja projektin tulevaisuus on epävarma. Robert Shingledeckerin (DSL:n merkittävän ohjelmoijan) mukaan hänet 'karkotettiin' projektin parista ja nykyään hän jatkaa työtänsä Tiny Core Linuxin kanssa, joka on kooltaan vain 10MB, jonka hän alun perin loi huhtikuussa 2008. 
Ensimmäinen uusi julkaisu sitten vuoden 2007 tehtiin helmikuussa 2024. Uusi DSL perustuu antiX-jakeluun. Sen koko on 681 MB, jonka pitäisi mahtua CD-ROM-levylle, ja asennettuna 3,3 GB. Jakelu on ainoastaan x86-32-alustalle, eli 32-bittisille PC-koneille.
Itseorganisoituminen

Itseorganisoituminen on lähinnä kompleksisten systeemien ominaisuus. Niihin syntyy itseorganisoitumisen kautta "ilmaiseksi" järjestystä, joka näkyy osia suurempina uusina kokonaisuuksina emergentteinä "hahmoina".
Itseorganisoituvan systeemin osat.
Yksinkertaisin periaatteellinen esitys itseorganisoituvista systeemeistä on järjestelmä, jossa on seuraavat osat:
Itseorganisoituvat systeemit kompleksisina ilmiönä tarkoittavat suurta määrää osia ja niiden monimutkaisia yhteyksiä.
Itseorganisoituvan systeemin merkityksestä.
Itseorganisoituminen selittää kompleksisia systeemejä kuten elämää, aivoja, taloutta ja teknologiaa.
Edellisen itseorganisoituvan systeemin kuvauksen perusteella voidaan ymmärtää muun muassa se asia, että systeemi muuttaa osiaan, käyttää niihin kontrollia. Euroopan unioni on systeeminä suurempi kuin osiensa summa ja se käyttää kontrollia osiinsa. Tästä seuraa tunne kansallisvaltioiden itsemääräämisoikeuden vähenemistä. Se siis oikeasti vähenee. Muuten EU ei olisi systeemi. Vastaava pätee luonnollisesti kaikkiin (itseorganisoituviin) systeemeihin, esimerkiksi Natoon tai autoon. Autossa esimerkiksi venttiilit eivät voi toimia miten tahansa, "vapaasti", vaan tietyssä auton moottorin idean edellyttämässä järjestyksessä.
Jos kaksi valtiota tai ihmistä ovat täysin itsenäisiä, näillä ei ole mitään sopimuksia tai muita siteitä keskenään niin nämä elävät "luonnon tilassa". Jos nämä sopivat toisensa auttamisesta, työnjaosta tai muusta vastaavavasta siteestä, muodostuu näistä systeemi. Sopimus tai työnjako (yms.)kontrolloi tätä systeemiä, eli rajoittaa osiensa toimintamahdollisuuksia.
Ihmisten osalta saadaan edellisen perusteella näkemystä muun muassa avioliittoon, lakiin ja poliisiin, verojen maksamiseen ja tien oikealla puolella ajamiseen. Ne kaikki rajoittavat osiensa toimintavapautta, mutta myös rakentavat suurempia systeemejä: perhe, yhteiskunta, kunta, valtio, kirkko ja toimiva liikennejärjestelmä. Suurempi (parempi, voimakkaampi, hyvinvoivempi jne.) systeemi sisältää siis aina ristiriidan. Vastakkain ovat osien kontrolli ja suuremman systeemin parempi toiminta suuremman systeemin ehdoilla.
Harju (Helsinki)

Harju () on Alppiharjun kaupunginosaan kuuluva osa-alue Helsingin itäisessä kantakaupungissa. Se sijaitsee Kallion kaupunginosan pohjoispuolella, ja monet mieltävät sen osaksi tätä kaupunginosaa. Kallion tavoin se on perinteinen työläisalue, jonka tiiviisti rakennetut asuintalot ovat pääosin 1920- ja 1930-luvuilta.
Harjun lähialueita ovat Kallioon kuuluvien Torkkelinmäen ja Linjojen osa-alueiden lisäksi Alppila lännessä, Sörnäinen idässä ja Vallila pohjoisessa.
Helsingin kaupunginosarajojen (peruspiiri ja osa-aluerajojen) mukaan Harjun erottaa Sörnäisistä Hämeentie, Kalliosta Helsinginkatu, Alppilasta Sturenkatu ja Vallilasta Aleksis Kiven katu. Näiden rajojen väliin jäävällä 0,30 km² kokoisella osa-alueella asui vuonna 2024 noin 7 300 ihmistä.
Palvelut.
Harjun alueella sijaitsee yli sata baaria ja ravintolaa. Alueen ravintolatarjonta kattaa laajan kirjon kiinalaisesta ja thai-keittiöstä amerikkalaiseen soul-keittiöön alueen lukuisia pizzerioita unohtamatta. Alueella sijaitseva Vaasankatu on tunnettu baareistaan ja vapaa-ajanviettomahdollisuuksistaan. Usein katu yhdistyy puhekielessä Harjun eteläpuolella olevaan Kallion kaupunginosaan, ja monesti Kallioon mentäessä tullaankin tosiasiassa Harjuun. Kadulla on myös laaja aikuisviihteen keskittymä.
Harjussa on myös muita palveluita, kuten vaateliikkeitä, taidegalleria, antikvariaatti ja elokuvateatteri. Alueella toimii kaksi ruokakauppaa, kaksi apteekkia ja koulu sekä urheilukenttä. Alueella on paikallisten yrittäjien ja asukkaiden Kallioliikkeen ylläpitämä sosiaalinen Made in Kallio -tila. Kallioliike on järjestänyt alueella useita tapahtumia ja Ravintolapäivänä alueen yrittäjät ja asukkaat tarjoavat monia omia ruokiansa. Kallio kukkii -festivaalin samba-kulkue kulkee Harjun ympäri. Vaasankadun muututtua kävelykaduksi kadulla on järjestetty kuukausittain katukirpputoreja.
Harjun alueella on sekä yksityisiä että julkisia päihde- ja mielenterveyspalveluita. Alueella sijaitsee Hurstin ruokajakelu.
Joukkoliikenne.
Harjun joukkoliikenneyhteydet ovat hyvät. Sörnäisten metroaseman sisäänkäynneistä kaksi sijaitsee Harjussa. Harjun läheltä kulkee useita raitiolinjoja: linja 3 vie Meilahteen ja keskustaan, linja 6 Arabiaan, keskustaan ja Punavuoreen, linja 8 yhdistää Harjun Töölöön ja lounaiseen Helsinkiin sekä linjat 7 ja 9 liikennöivät Pasilan asemalle ja Jätkäsaareen. Sörnäisten kurvin kautta kulkevat useat linja-autoyhteydet keskustaan, pohjoisiin kaupunginosiin ja Vantaalle. Harjun pohjoisella rajalla Aleksis Kiven kadulla liikennöivät runkolinjat 500 ja 510.
Miljöö.
Harjun maamerkki on suuri valkoinen Aleksis Kiven koulu mäen päällä. Rakennus oli valmistuessaan 1934 Pohjoismaiden suurin kansakoulu. Nykyään se toimii yhtenäisenä peruskouluna, jossa ovat sekä alakoulun että yläkoulun luokat. Koulun vieressä on Brahenkenttä ja suuri Satakallion taloyhtiö. Harjun osa-alueella sijaitsee myös kaksi päiväkotia.
Aleksis Kiven kadun varrella sijaitseva Harjun nuorisotalo, entinen ruumishuone, ei nimestään huolimatta ole Harjun vaan Vallilan alueella, sillä kaupunginosien raja kulkee Aleksis Kiven katua pitkin.
Kambyses II

Kambyses II (k. 522 eaa.) oli Persian kuningas vuodesta 528 eaa. ja Kyyros Suuren vanhin poika.
Kambyseesta tuli kuningas sen jälkeen, kun Kyyros II Suuri kuoli sotaretkellä vuonna 528 eaa. Kambyses antoi murhata veljensä Smerdiin, josta Kyyros II Suuri oli tehnyt Persian valtakunnan itäisien maakuntien satraapin. Kambyses II hyökkäsi Egyptiin vuonna 525 eaa. Egyptin sotaretkellä Kambyses II sai apua arabiheimoilta, jotka järjestivät hänen armeijalleen vettä, kun se ylitti aavikon matkallaan Egyptiin. Kambyses samosi Niilin suistomaahan, missä Egyptin pääkaupunki tuolloin sijaitsi. Niilin erään suuhaaran rannalla lähellä Pelusionia käytiin verinen taistelu, joka päättyi Egyptin armeijan tappioon ja pakoon. Voitetun taistelun jälkeen Kambyses piiritti lyhyen aikaa Memfistä ja sai faaraon, Psametik III:n, vangiksi. Sillä aikaa Persian laivasto, johon kuului Foinikian kaupunkien ja Vähän-Aasian kreikkalaisten siirtokuntien sotalaivoja, oli pidätellyt Egyptin laivastoa. Egyptiläiset tunnustivat Kambyseen hallitsijakseen. Vallattuaan Egyptin Kambyses II omaksui itselleen faaraoiden tavat. Hän teki Egyptistä käsin myös epäonnistuneen sotaretken etiopialaisten kuningasta vastaan. Persialaiset kärsivät siinä suuria tappioita.
Vuonna 522 eaa. Persiassa puhkesi menestyksekäs kapina, jonka johtaja, entinen pappi, väitti olevansa Kambyses II:n kuollut veli Smerdis. Matkallaan takaisin Persiaan Kambyses II kuoli, mutta kuolinsyytä ei tiedetä. Syyksi on esitetty onnettomuutta tai itsemurhaa.
Tylli (kangas)

Tylli on kevyt, verkkomainen kangaslaatu. Sitä valmistetaan mm. silkistä, puuvillasta, viskoosista ja nylonista. Se on saanut nimensä Ranskan Tullen kaupungin mukaan, jossa sitä ensimmäisenä alettiin valmistaa 1700-luvulla. Tyllikone (bobbinet-kone) kehitettiin Isossa-Britanniassa 1800-luvun alussa. Sen kehitti Heathcoat-niminen keksijä. Tyllissä on kolme lankajärjestelmää ja kuusikulmaiset reiät.
Tylli voi olla laadultaan karheaa ja jäykkää tai ohutta ja laskeutuvaa. Tylliä saa iso- tai pienireikäisenä. Jotkut tyllilaadut ovat hieman kiiltäviä. Tylliä käytetään mm. hattujen koristeena, balettitanssijoiden tutu-hameissa, juhlapuvuissa, morsiushunnuissa, puseroissa, leningeissä ja alushameissa kohottamaan varsinaista hametta. Tyllin yleisin väri on valkoinen tai musta, mutta nykyään sitä valmistetaan kaikissa sateenkaaren väreissä. Tylliä voidaan käyttää sellaisenaan tai sitä voidaan käyttää brodeerauksen tai helmikirjailun pohjana. Tylli sopii myös askarteluun, esim. hääkarkkien kääreeksi.
Anna Freud

Anna Freud (3. joulukuuta 1895 Wien, Itävalta-Unkari – 9. lokakuuta 1982 Lontoo, Britannia) oli psykoanalyytikko ja lapsipsykoanalyysin edelläkävijä. Hän oli nuorin Sigmund Freudin kuudesta lapsesta.
Elämä.
Anna Freud syntyi Sigmund ja Martha Freudin kuudentena lapsena Wienissä 1895. Hänellä väitetään olleen etäinen suhde äitiinsä. Sisarensa Sophien kanssa heidän on tulkittu valinneen eri metodit kilpailla isänsä suosiosta: Anna älykkyydellä ja Sophie viehättävyydellä.
Anna Freud opiskeli Wienissä kansakoulunopettajaksi. Ensimmäisen artikkelinsa psykoanalyysin alalta hän julkaisi vuonna 1922. Isänsä Sigmund Freudin sairastuttua kitalaen syöpään Anna Freud toimi hänen hoitajanaan.
Anna Freud ei koskaan elämänsä aikana mennyt naimisiin. Sigmund Freudin elämäkerran kirjoittaja Peter Gay kuvaa toistuvasti, kuinka isä tunsi syyllisyyttä läheisestä suhteesta tyttäreensä ja kuinka hän murehti omaa vaikutustaan tämän naimattomaksi jäämiseen ja sukupuolielämän puutteeseen.
Ura.
Anna Freud jatkoi psykoanalyysin kehittämistä uuteen suuntaan, josta kehittyi egopsykologia. Anna Freud kehitti erityisesti defenssejä eli minän puolustuskeinoja koskevaa psykoanalyyttista ajattelua. Lapsipsykologiaa hän kehitti perustamalla useita orpokoteja ja tutkimalla sodan vaikutuksia lasten psyykeen.
Hänen ystäviinsä ja työtovereihinsa kuuluivat muun muassa psykoanalyytikot Eva Rosenfeld ja Dorothy Burlingham. Hän oli hyvin läheinen myös isänsä ystävän, psykoanalyytikko Lou Andreas-Salomén kanssa.
Anna Freudin kootut teokset julkaistiin englanniksi vuosina 1966–1973 (7 osaa) ja saksaksi vuonna 1980 (10 osaa).
Valveuni

Valveuni on poikkeava tajunnantila, jossa ihminen on unen ja valveen rajamailla ja kokee hallusinaatioita.
Valveunessa ihminen voi esimerkiksi nähdä kuolleita sukulaisiaan, hirviöitä, enkeleitä tai avaruusolentoja. Hän voi myös aistia ääniä, hajuja tai kosketuksia.
Valveunen aikana nähdyt hallusinaatiot ovat joskus liikkumattomia, joskus liikkuvia lyhyitä katkelmia tai pitkiä narratiiveja kuten REM-unet. Kuvia saattaa joskus seurata kellumisen tunne.
Joskus valveunen yhteydessä esiintyy unihalvaus, jolloin henkilö ei pysty liikkumaan eikä liikuttamaan muuta kuin korkeintaan silmiään.
Uneen vaivuttaessa koettavia hallusinaatioita kutsutaan "hypnagogisiksi" ja unesta herätessä koettavia hallusinaatioita "hypnopompisiksi".
Valveunihallusinaatioita on kokenut noin joka neljäs ihminen.
Juuri ennen nukahtamista koetussa valveunessa eli hypnagogiassa ihminen ei ole enää täysin hereillä mutta ei vielä nukahtanutkaan. Hän on hetken aikaa tietoisen ja tiedostamattoman rajamailla, jossa todellisuus on yhä läsnä mutta arjen logiikka ei enää päde. Hän on samanaikaisesti unessa ja kuitenkin tietoinen todellisuudesta.
Henkilö pystyy hallitsemaan valveuntaan jonkin verran ja toteuttamaan siinä ajatuksiaan ja halujaan. Mieluisimpia valveunia ovat niitä kokeneiden mukaan unet lentämisestä ja seksin harrastamisesta. Jotkut valveunia näkevät suunnittelevat etukäteen asioita, joita he haluavat valveunessaan tehdä. Suosituimpia suunniteltuja valveunessa mahdollisia mutta normaalielämässä mahdottomia asioita ovat esimerkiksi lentäminen, jonain toisena oleminen, taikominen, veden alla hengittäminen, eläinten kanssa puhuminen ja aikamatkustus.
Aivoissa voidaan valveunen aikana havaita poikkeuksellisesti samanaikaisesti sekä alfa-aaltoja, jotka liittyvät tilaan, jossa ihminen on hyvin rentoutunut mutta hereillä, että theta-aaltoja, joita esiintyy REM-unen aikana. Valveunta näkevä voi saada samankaltaisia luovia ideoita kuin REM-unen aikana saadaan, kun aivot käsittelevät muistoja, ajatuksia ja tunteita. Mielen vapaata liikkumista edesauttaa myös otsalohkon aktiivisuuden väheneminen, sillä otsalohko vastaa suunnittelusta, päätöksenteosta ja sosiaalisesta kontrollista.
Keksijä Thomas Edison ja taiteilija Salvador Dalí ovat kertomansa mukaan saaneet paljon ideoita valveuniensa aikana. Kirjailija Mary Shelley sanoi luoneensa Frankensteinin hirviön valveunessaan, ja kemisti Friedrich August Kekulé von Stradonitz oivalsi bentseenin rakenteen valveunensa aikana.
Psykologit ja filosofit pohtivat jo 1800-luvulla valveunia luovuuden lähteenä. Valveunien tieteellinen tutkimus alkoi 1900-luvun loppupuolella. Uraauurtavan tutkimuksen aiheesta julkaisi psykologi Andreas Mavromatis vuonna 1983. 
Syvä meditaatio ja jotkin hallusinogeenit saattavat tuottaa valveunen kaltaisia näkyjä ja tuntemuksia sekä aivoaaltoja.
Ufosieppauskokemuksia on joskus selitetty valveunista johtuviksi.
Alitajunta

Alitajunta ja piilotajunta ovat kansanomaisessa psykologisessa tekstissä käytettyjä nimityksiä mielen tiedostomattomasta osasta, jonka sisältöä ei voida saada varsinaiseen tietoisuuteen eli tajuntaan. Alitajunnasta puhuessa voidaan tarkoittaa joko "kognitiivista alitajuntaa" tai "dynaamista alitajuntaa". Dynaaminen alitajunta (oikeammin dynaaminen tiedostumaton) liitetään psykoanalyyttiseen tai psykodynaamiseen näkemykseen ihmisestä, kun taas kognitiivinen alitajunta liittyy kognitiiviseen psykologiaan eli näkemykseen ihmisestä informaatiota käsittelevänä olentona. Nykypsykologiassa vallitsee yhteisymmärrys siitä, että osa ihmisen psyykkisistä prosesseista tapahtuu automaattisesti ja tiedostamatta. Eri näkemykset eroavat kuitenkin siinä, miten monimutkaisia tai tarkoitushakuisia tiedostumattomat prosessit ovat.
Psykoanalyyttisessa tutkimuksessa ei käytetä sanaa ”alitajunta” (saks. "Unterbewusstsein"). Sigmund Freud torjui sen artikkelissaan ”Das Unbewußte” (1915). Suomen kielessä suositeltavin käännösratkaisu on tiedostumaton, mutta myös sanoja ”tiedostamaton” ja ”piilotajunta” näkee jopa Freud-suomennoksissa käytettävän, vaikka niitä ei voi pitää asianmukaisina.
Käsitettä tiedostumaton käytti myös Carl Jung, joka esitti, että henkilökohtaisen piilotajunnan lisäksi on olemassa myös kollektiivinen tiedostumaton. Tämä ilmenee hänen mukaansa kaikille kulttuureille yhteisissä myyteissä, saduissa ja unissa, sekä tietyissä arkkityyppisissä hahmoissa, joita kulttuureissa muunnellaan yhä uusissa hahmoissa halki vuosituhansien.
HSC Algeciras Jet

HSC Algeciras Jet on Limassoliin Kyprokselle rekisteröidyn Express Ferries Limitedin nopea katamaraani. Se liikennöi vuoteen 2008 saakka Helsingin ja Tallinnan väliä nimellä "Baltic Jet".
Rakentaminen.
Nordic Jet Line tilasi aluksen Norjasta Omstrandista Kvaerner-Fjellstrandilta. Sen köli laskettiin telakkanumerolla 1649 ja se valmistui vuonna 1999 nimellä "Baltic Jet".
Aluksen pituus on 60,0 metriä, leveys 16,5 metriä ja syväys 2,4 metriä. Aluksen kaksi Caterpillar 3618 -dieselmoottoria tuottavat yhteensä 14 400 kW tehon. Ne on kytketty kahteen KaMeWa-vesisuihkuvetolaitteeseen, ja koneisto tuottaa alukselle tyhjänä 40,5 solmun ja kuormatulle alukselle 38,0 solmun nopeuden. Aluksen bruttovetoisuus on 2273 tonnia.
"HSC Baltic Jetiin" mahtuu 428 matkustajaa, hyttipaikkoja ei ole. Aluksen autokannelle mahtuu joko 55 henkilöautoa tai 2 bussia ja 38 henkilöautoa.
Liikennöinti.
Nordic Jet Line liikennöi aiemmin "Baltic Jetillä" Helsinki–Tallinna-väliä, kotisatamanaan Bergen, Norja. Alus myytiin 21. lokakuuta 2008 Kyprokselle Express Ferries Limitedille, joka nimesi sen "Algeciras Jetiksi". Alusta hallinnoi FRS Iberia, joka liikennöi sillä Espanjan Algecirasin ja Marokon rannikolla olevan Ceutan välillä.
HSC Ceuta Jet

HSC Ceuta Jet on FRS Iberian Espanjan ja Marokon välillä operoima nopea katamaraani, joka oli alun perin Helsinki-Tallinna reitillä nimellä "Nordic Jet" 
Rakentaminen.
Alus tilattiin 14. toukokuuta 1997 Kvaerner Fjellstrandilta Bergenistä. Sen köli laskettiin vielä samana vuonna 10. syyskuuta telakkanumerolla 1646 ja alus laskettiin vesille 10. toukokuuta 1998. Alus luovutettiin 6. kesäkuuta 1998 Guernseyn saarelle rekisteröidylle Express Ferries Limitedille. Alus oli kuitenkin Norjan lipun alla kotipaikkanaan Bergen.
Liikennöinti.
Alus aloitti 12. kesäkuuta 1998 liikennöinnin Helsingistä Tallinnaan nimellä "Nordic Jet". 
Alus saapui 1. syyskuuta 2003 Visbyhyn ollessaan matkalla Kielin kanavalle, jonne se saapui seuraavana iltana. Alus läpäisi 2. syyskuuta kanavan. Se aloitti vielä syyskuussa liikennöinnin Tarifasta Tangeriin.
Alus läpäisi Kielin kanavan 16. huhtikuuta 2004 matkatessaan Helsinkiin, jossa se aloitti toukokuussa liikennöinnin Tallinnaan. Alus palasi Tarifan ja Tangerin väliselle reitille 16. marraskuuta. Se lähti huhtikuussa 2005 Välimereltä Helsinkiin, jossa alus aloitti liikennöinnin Tallinnaan 16. huhtikuuta. Aluksen akselissa havaittiin vika 13. heinäkuuta ja se poistettiin liikenteestä Tallinnassa.
Alus palasi liikenteeseen 10. syyskuuta ja se oli viimeistä päivää Helsingin ja Tallinnan välisellä reitillä 20. heinäkuuta 2008. Alus pysähtyi seuraavana päivänä Visbyssä ja se sai vielä heinäkuussa uuden nimen "Ceuta Jet", jolloin se liputettiin Kyprokselle kotipaikkanaan Limassol.
Alus aloitti elokuussa liikennöinnin Algecirasista Ceutaan.
Päivä

Päivä on vuorokauden valoisa aika. Maapallon alue, jossa on päivä, on silloin kääntyneenä Aurinkoon päin. Päivällä voidaan tarkoittaa myös koko vuorokautta. 
Kukin kalenteripäivä voidaan tunnistaa sen päivämäärän mukaan. Päivän lyhenne on pv ja kansainvälisesti d.
Biologisesti päivä on toiminnan aikaa vuorokaudesta. Auringon lämmön ansiosta päivälämpötila on yölämpötilaa korkeampi. Auringon valo saa kasvit kasvamaan ja viherkasvit yhteyttämään. Keväällä lisääntyvä auringonvalo saa eläinkunnan lisääntymistoiminnot alkuun.
Seisaukset ja tasaukset.
Talvipäivänseisaukseksi kutsutaan sitä päivää vuodessa, jolloin auringon aika taivaanrannan yläpuolella on pienin. Kesäpäivänseisaus on taas vuorostaan se päivä, jolloin aurinko on näkyvillä pisimpään.
Kaamokseksi sanotaan sitä aikaa, kun aurinko ei nouse lainkaan. Kaamos esiintyy vain lähellä pohjois- ja etelänapaa. Yöttömäksi yöksi sanotaan vastaavasti päinvastaista aikaa, jolloin aurinko ei laske lainkaan.
Kevätpäiväntasaukseksi sanotaan päivää, jolloin päivä vaihtuu yötä pidemmäksi. Vastaavasti syyspäiväntasaus on päivä, jolloin yö muuttuu päivää pidemmäksi.
Kahden Tulen Välissä

Kahden Tulen Välissä oli Yleisradion Free Your Mind -verkkosivustolla toimivan Radio Punahattu -kanavan ohjelma, jota voi kuunnella ympäri maailmaa internetiin liitettyjen tietokoneiden välityksellä. "Kahden Tulen Välissä" -ohjelman ensimmäinen lähetys kuultiin Radio Punahatun välityksellä perjantaina 21. maaliskuuta 2004. Ohjelman toistaiseksi viimeinen jakso lähetettiin 22. joulukuuta 2004. 
"Kahden Tulen Välissä" oli makasiiniohjelma, joka pureutui viikon keskustelunaiheeseensa raikkaiden näkökulmien ja kiinnostavien ihmisten kautta. Suoria lähetyksiä Helsingin Lönnrotinkadulta luotsasivat Essi Tarvonen ja Matias Orola. Ohjelma välitti kuulijoilleen nuorten kuulumisia myös pääkaupunkiseudun ulkopuolisesta elämästä yläaste- ja lukioikäisten aluekirjeenvaihtajiensa välityksellä.
John Titor

John Titor oli internetin keskustelupalstoilla vuosina 2000–2001 viestitellyt nimimerkki, joka väitti olevansa floridalainen aikamatkaaja vuodelta 2036. Nimimerkin väitteisiin kuului muun muassa lähestyvä yhteiskunnallinen romahdus.
John Titor ei ollut ilmiönä uniikki, vaan vuosituhannen vaihteen internetissä esiintyi myös muita aikamatkustajiksi itseään väittäviä nimimerkkejä.
Väitteet.
Aikamatkustus.
John Titorin mukaan hänellä oli käytössään General Electricin valmistama aikakone, joka oli asennettu vuoden 1967 Chevrolet Corvette -urheiluauton tavaratilaan ja myöhemmin vuosimallin 1987 Chevrolet Suburban -maasturiin. Titor kuvaili aikakoneen toiminnan perustuvan "standardimallisen Tipler-sinusoidin muodostamiseen", minkä on katsottu viittaavan fyysikko Frank J. Tiplerin teorioihin, joita laajalti pidetään näennäistieteellisinä. Titor myös latasi lukijoidensa nähtäväksi kuvia väitetystä aikakoneestaan ja sanoi sen käytön olevan epämukavaa ja vaativan hengityslaitteen käyttöä.
Tulevaisuus.
Viesteissään John Titor viittasi useasti väitettyihin tuleviin tapahtumiin. Hänen mukaansa vuoden 2004 olympialaiset jouduttaisiin perumaan, minkä lisäksi samana vuonna Yhdysvaltain presidentinvaaleihin liittyvät levottomuudet ja "kuukausittaiset Waco-tyyliset tapaukset" johtaisivat länsimaiden yhteiskuntien koheesion murenemiseen ja lopulta uuteen sisällissotaan Yhdysvalloissa vuoteen 2008 mennessä. Vuonna 2015 sisällissota laajenisi ydinaseilla käytäväksi kolmanneksi maailmansodaksi, jossa kuolisi kolme miljardia ihmistä ja jonka seurauksena Yhdysvaltain pääkaupunki siirrettäisiin Omahaan Nebraskassa.
Titor kuvailee väitettyä tulevaisuuden yhteiskuntaa perinteisiin tukeutuvana, jonka pohjana ovat perhe ja välitön lähiympäristö asukkaineen. Ruoka ja tavara tuotettaisiin paikallisesti, eikä hävikkiä olisi.
Syy aikamatkalle.
Vuonna 1975 markkinoille tulleella IBM 5100 -mikrotietokoneella on mahdollista emuloida IBM:n vanhempien tietokoneiden eri ohjelmointikielillä laadittuja ohjelmia, minkä Titor mainitsi syyksi aikamatkalleen. Hänen mukaansa vuoden 2036 ihmiskunta tarvitsi 5100:n tätä ominaisuutta tietokoneidensa ohjelmointivirheiden havaitsemiseen sen jälkeen, kun tietokonevirus oli saastuttanut ne. Titorin mukaan hän oli jo saanut haltuunsa kyseisen mallin tietokoneen ja oli saapunut 2000-luvun taitteeseen virkistäytyäkseen.
Muuta.
John Titorin mytologiaa käytettiin vuonna 2009 ilmestyneessä japanilaisessa visual novel -pelissä "Steins;Gate".
2010-luvulla alkanutta QAnon-ilmiötä on joskus verrattu John Titoriin. Molempien perustana on tuntematon nimimerkillä internetissä erikoisista aiheista viestittelevä henkilö.
Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri

Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri on Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen päämies ja yhdessä vanhimmista ministereistä koostuvan kabinetin kanssa vastuussa sen toiminnan suuntaviivoista ja tuloksista monarkille, parlamentille, puolueelleen ja äänestäjilleen. 
Perustuslaillisesti pääministerin asemaa ei ole olemassa, viran virallinen nimike on ”First Lord of the Treasury”. Nimitys on ollut käytössä 1700-luvun alkupuolelta, jolloin sitä käytettiin ensimmäisenä Sir Robert Walpolesta. Hänen roolinsa oli kuitenkin "primus inter pares" eli toimia ensimmäisenä vertaistensa joukossa ja pyrkiä sujuvaan yhteistoimintaan. 
Pääministerin virka-asuntona on vuodesta 1730 saakka toiminut Lontoon Westminsterin kaupunginosassa sijaitseva Downing Street 10. 
Toimivalta.
Pääministerin ja hänen hallituksensa asema perustuu monarkin heille delegoimaan valtaan – käytännön mukaan hallitsija itse pysyy nykyisin politiikan ulkopuolella. Kuninkaan hallituksen päänä pääministeri on nykyisin maan korkein poliittinen toimija: hän on johtavan hallituspuolueen pää, jolla on tavallisesti takanaan alahuoneen enemmistö ja hän johtaa tavallisesti kabinettia, jolla on ylin toimeenpanovalta. Asemassaan hän kaitsee sekä lainsäädäntöä että niiden toimeenpanovaltaa. Alahuoneessa pääministeri ohjaa lakien laadintaa koettaen toteuttaa johtamansa poliittisen puolueen tavoitteita. Toimeenpanevassa roolissaan pääministeri nimittää ja voi myös erottaa toisia hallituksen jäseniä ja ministereitä, koordinoi kaikkien hallituksen osastojen sekä ministeriöiden henkilöstön toimintaa. Hän toimii hallituksen äänitorvena ja sen kasvoina kotimaassa ja ulkomailla. Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsija toimii pääministerin neuvosta toteuttaessaan monia lakiin tai perinteisiin perustuvia oikeuksiaan. Tällaisia ovat esimerkiksi parlamentin hajottaminen, nimitykset korkeisiin lainsäädännön, politiikan tai kirkon virkoihin sekä aatelisarvojen ja kunniamerkkien myöntäminen.
Pääministeri on myös ainoa henkilö, joka tekee päätöksen Yhdistyneen kuningaskunnan ydinaseiden laukaisemisesta.
Asema.
Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerin virkaa ei ole perustettu, vaan se on tulosta yli kolmen sadan vuoden hitaasta kehityksestä. Jonkinlainen lähtökohta saadaan vuosien 1688 ja 1689 tapahtumat: silloinen kuningas Jaakko II pakeni maasta ja parlamentti vahvisti avioparin Vilhelm III ja Maria II yhdessä hallitsijoiksi perustuslaillisina monarkkeina. Samalla se rajoitti heidän ja heidän seuraajiensa valtaa asiakirjoilla, jotka tunnetaan nimillä Bill of Rights (1689), Mutiny Bill (1679), Triennial Bill (1694), Treason Act (1696) ja Act of Settlement (1701). Nämä lait tunnetaan yhteisnimellä "Revolutionary Settlement", eli Vallankumouksellinen sopimus. Siirtämällä valtaa hallitsijalta parlamentille ne muodostavat perustan kehitykselle, joka johti Yhdistyneessä kuningaskunnassa vielä tuohon aikaan tuntemattomaan pääministerin tehtävään.
Germaaniset kielet

Germaaniset kielet ovat indoeurooppalaiseen kielikuntaan kuuluva kieliryhmä. 
Germaanisten kielten yhteinen kantamuoto on germaaninen kantakieli. Sitä puhuivat germaanit luultavasti noin 700-luvulta eaa. alkaen rautakauden Pohjois-Euroopassa, nykyisen pohjoisen Saksan sekä nykyisen Tanskan alueilla. Germaaniset kielet jakautuvat kolmeen eri alaryhmään: itägermaanisiin, länsigermaanisiin ja pohjoisgermaanisiin eli skandinaavisiin kieliin.
Germaanisia kieliä tutkiva kielitieteen ala on germanistiikka eli germaaninen filologia. Tavallisesti siitä erotetaan omiksi aloikseen anglistiikka ja nordistiikka.
Puhujamäärät.
Suurimmat germaaniset kielet ovat englanti noin 380 miljoonalla äidinkielisellä puhujallaan ja saksa noin 100 miljoonalla äidinkielisellä puhujallaan. Hollantia puhuu noin 22 miljoonaa henkeä, ja muilla germaanisilla kielillä on kullakin vähemmän kuin 10 miljoonaa äidinkielistä puhujaa. 
Itägermaaniset kielet.
Itägermaanisia kieliä ovat muun muassa burgundi, gootti, krimin gootti ja vandaali. Nämä kielet ovat kuolleet niitä puhuvien kansojen joko hävittyä tai omaksuttua vuosisatojen saatossa uuden kielen. Ainoastaan gootin kielestä on säilynyt laajasti kieliaineistoa. Itägermaaniset kielet olivat melko kaukana nykyisistä länsigermaanisista kielistä, mutta lähempänä skandinaavisia kieliä.
Pohjoisgermaaniset kielet.
Pohjoisgermaanisiin kieliin kuuluvat itäskandinaaviset ruotsi, norja ja tanska sekä länsiskandinaaviset islanti ja fääri sekä jo sammunut norni. Omaksi kielekseen voidaan erottaa myös Pohjois-Ruotsissa puhuttava älvdalska ja jo sammunut muinaisgutniska.
Länsigermaaniset kielet.
Länsigermaanisten kielten ryhmään kuuluvat pohjanmerengermaaniset alasaksa, englanti (josta toisinaan erotetaan myös yola), skotti, friisi (jakautuu edelleen länsi-, itä- ja pohjoisfriisiin), hollanti, limburgin kieli ja afrikaans sekä mannergermaaniset saksa ja jiddiš. Lisäksi omiksi kielikseen voidaan erottaa baijerin kieli, kölschin kieli ja luxemburgin kieli. Wymysorys on uhanalainen yläsaksilainen kieli.
Piirteet ja kielihistoria.
Germaanisilla kielillä on joukko yhteisiä piirteitä, joiden avulla ne voidaan erottaa muista indoeurooppalaisista kielistä. Kuuluisin niistä lienee niin sanottu Grimmin laki, joka koskee konsonanttimuutosta. Toinen laki on Vernerin laki.
Germaanit elivät alun perin eteläisessä Skandinaviassa. Indo­eurooppalaisesta kantakielestä erottui vähitellen vuoteen 700 eaa. mennessä kanta­germaaninen kieli. Niistä erkanivat skandinaaviset ja muut germaaniset kielet vuosina 1–1000. Kieli syntyi yhtenäisen pohjoisen pronssikauden kulttuurin (arviolta 1700 eaa. – 600 eaa.) keskuudessa. 1000-luvulla eaa. ilmasto viileni, ja osa kansasta siirtyi nykyisen Saksan ja Alankomaiden alueille. Näin germaaniheimot saivat alkunsa, ja tästä syystä saksa ja hollanti ovat ruotsia osaavan osittain ymmärrettävissä. Skandinaviaan jääneistä germaaneista polveutuvat Skandinavian nykyiset asukkaat.