tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Portugalin Macao

 
Portugalin Macao (; ) tarkoittaa Macaota Portugalin vallan alla, ensiksi Portugalin siirtomaana, sitten Portugalin merentakaisena alueena, ja lopulta Portugalin autonomisena alueena vuodesta 1557 vuoteen 1999. Macao oli ensimmäinen ja viimeinen eurooppalainen siirtomaa Kiinassa.
Historia.
Portugalilaiset kauppiaat saapuivat Macaoon ensimmäisen kerran 1500-luvulla. Portugalin kuningaskunta vuokrasi Macaon Kiinan keisarikunnalta kauppasatamaksi vuonna 1557. Portugalilaiset hallitsivat Kiinalle kuuluvaa kaupunkia vuoteen 1887, jolloin Macaosta tuli kuningaskunnan siirtomaa. Vuoden 1974 neilikkavallankumouksen jälkeen Portugali luopui lähes kaikista siirtomaistaan ja vuonna 1976 Macaosta tuli ”kiinalainen alue Portugalin hallinnon alaisuudessa”. Macaon täysivaltaisuus annettiin takaisin Kiinalle 20. joulukuuta 1999.
Inês Henriques

Inês Pereira Henriques (s. 1. toukokuuta 1980 Rio Maior) on portugalilainen kilpakävelijä. Hän edustaa CN Rio Maior -seuraa, ja on pituudeltaan 158 cm. Hän 50 kilometrin kävelyn maailmanmestari sekä euroopanmestari ja entinen maailmanennätyksen haltija.
Henriques käveli tammikuussa 2017 ensimmäisen virallisen naisten 50 kilometrin maailmanennätyksen 4.08.26 Portugalin-mestaruuskilpailuissa Porto de Mósissa. Entinen epävirallinen maailmanennätys oli Ruotsin Monica Svenssonin 4.10.59 vuodelta 2007. Henriques paransi ennätyksen aikaan 4.05.56 voittaessaan 50 kilometrin kävelyn maailmanmestaruuden Lontoossa 2017, kun laji oli ensimmäisten kerran naisten arvokilpailuohjelmassa. Hän kukisti toiseksi sijoittuneen kiinalaisen Hang Yinin yli kolmella minuutilla. Hän voitti 50 kilometrin kävelyn Euroopan-mestaruuden Berliinissä 2018 ajalla 4.09.21. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän keskeytti. 35 kilometrin kävelyssä hän on sijoittunut MM-kilpailuissa 13:nneksi Eugenessa 2022 ja EM-kilpailuissa yhdeksänneksi Münchenissä 2022.
Henriques on sijoittunut 20 kilometrin kävelyssä olympialaisissa 25:nneksi Ateenassa 2004, 14:nneksi Lontoossa 2012 ja 12:nneksi Rio de Janeirossa 2016. MM-kilpailuissa hän on ollut 27:s Helsingissä 2005, seitsemäs Osakassa 2007, kymmenes Berliinissä 2009, yhdeksäs Daegussa 2011, yhdestoista Moskovassa 2013, 23:s Pekingissä 2015 ja 32:s Eugenessa 2022. EM-kilpailuissa hän on sijoittunut 20 kilometrin kävelyssä 15:nneksi Münchenissä 2002, 12:nneksi Göteborgissa 2006, kahdeksanneksi Barcelonassa 2010 ja 13:nneksi Zürichissä 2014.
Henriques sijoittui kävelyn maailmancupissa 20 kilometrillä kolmanneksi 2010 ja yhdeksänneksi 2012. Euroopan cupissa hän oli samalla matkalla seitsemäs 2007 ja kahdeksas 2013 sekä 50 kilometrillä kolmas 2019. Hän saavutti Ibero-Amerikan-mestaruuskilpailuissa pronssia 10 000 metrin kävelyssä 2010.
Yin Hang

Yin Hang (, s. 7. helmikuuta 1997) on kiinalainen kilpakävelijä.
Yin käveli 50 kilometrin kävelyn Aasian ennätyksen 4.22.22 Huangshanissa 5. maaliskuuta 2017. Hän paransi maanosan ennätyksen aikaan 4.08.58 saavuttaessaan hopeaa Lontoon MM-kilpailuissa 2017, kun laji oli ensimmäisen kerran naisten arvokilpailuohjelmassa. Hän hävisi kultaa voittaneelle portugalilaiselle Inês Henriquesille yli kolme minuuttia.
Kärkölän tasoristeysturma

Kärkölän tasoristeysturma tapahtui 23. heinäkuuta 2001 Kärkölässä, kun henkilöpikajuna ja henkilöauto törmäsivät toisiinsa Jutilan ylikäytävän kohdalla Kärkölän Lappilan ja Hausjärven Oitin välillä Riihimäki–Lahti-radalla. Turmassa kuoli viisi ihmistä.
Onnettomuus.
Onnettomuuden syyksi arvellaan väärinkäsitystä. Turmapaikan ohitti hetkeä ennen onnettomuutta kaksiraiteisella radalla Lahden suunnasta tullut lähes 700 metriä pitkä tavarajuna. Tavarajunan mentyä tasoristeyksen puomit jäivät alas, koska toisesta suunnasta oli tulossa toista raidetta pikajuna 130 kilometrin tuntivauhdilla. Onnettomuusauton kuljettaja ilmeisesti luuli, että turvalaitteisiin on tullut vika, ja lähti kiertämään puomeja. Kaikki autossa olleet viisi ihmistä, kolme miestä ja kaksi naista, kuolivat heti. Juna pysyi raiteilla, eikä kukaan sen matkustajista loukkaantunut. Onnettomuusauto raahautui junan edessä 300 metrin matkan ennen junan pysähtymistä. Pikajuna oli matkalla Helsingistä Iisalmeen. Onnettomuus sattui seitsemän jälkeen illalla Kärkölän Lappilan ja Hausjärven Oitin välillä. Törmäyshetkellä kaikki muutkin varoituslaitteet puomien lisäksi olivat toiminnassa eli kello hälytti ja valo näytti punaista. Turmassa menehtyneet naiset olivat syntyneet vuosina 1971 ja 1984 sekä miehet vuosina 1952, 1969 ja 1975. Tutkimuksissa on selvinnyt, että tavarajunan viimeisen vaunun ylitettyä tasoristeyksen pikajuna 79 saapui siihen 24 sekunnin kuluttua. Tavarajunan kulkunopeus oli ollut 60 ja pikajunan 129 kilometriä tunnissa. Kun tavarajuna oli ohittanut risteyksen, oli pikajuna jo turvalaitteiden hälytysosuudella, 870 metrin päässä risteyksestä. Puomi oli alhaalla ja ääni- ja valomerkit toiminnassa koko ajan kun tavarajuna ohitti risteystä ja kun pikajuna saapui hälytysosuudelle. Aurinko ei tapahtumahetkellä paistanut pikajunan tulosuunnasta, vaan autonkuljettajan edestä etuoikealta.
Onnettomuusauton kuljettaja ajoi ilman ajokorttia. Hän oli menettänyt ajokorttinsa ja ajo-oikeutensa maaliskuussa 2001 rattijuopumusepäilyn vuoksi. Hän oli turmahetkellä huumausaineiden vaikutuksen alainen. Oikeuslääketieteen laitoksen tutkimuksessa hänen verestään löytyi amfetamiinia. 
Viisihenkinen seurue oli ollut vierailemassa Kärkölän Lappilassa ja lähtenyt runsas tunti ennen onnettomuutta käymään läheisessä Oitin kylässä. He olivat kotoisin Joensuusta, mutta onnettomuusauton kuljettaja asui onnettomuuden tapahtuessa Vantaalla. Poliisin antamien tietojen mukaan he olivat sukua toisilleen, mutta eivät sisaruksia eivätkä avioliitossa keskenään.
Onnettomuusautosta löydettiin varastettua omaisuutta, muun muassa matkapuhelin, koruja ja avaimia. Tavarat olivat peräisin kahdesta repusta, jotka vietiin onnettomuutta edeltävänä päivänä autosta Hausjärven Oitista. Julkisuudessa olleiden tietojen mukaan osalla onnettomuuden uhreista oli rikollinen tausta.
Yang Shuqing

Yang Shuqing (, s. 30. elokuuta 1996) on kiinalainen kilpakävelijä.
Yang saavutti Lontoon MM-kilpailuissa 2017 pronssia 50 kilometrin kävelyssä, kun laji oli ensimmäisen kerran naisten arvokilpailuohjelmassa. Hän käveli ajan 4.20.49, ja hävisi kultaa voittaneelle portugalilaiselle Inês Henriquesille lähes 15 minuuttia.
Karin Dor

Karin Dor, oikea nimi " Kätherose Derr" (22. helmikuuta 1938 Wiesbaden, Saksa – 6. marraskuuta 2017 München, Saksa) oli saksalaissyntyinen näyttelijä. Hän oli Bond-tyttö elokuvassa "Elät vain kahdesti". Toinen tunnettu elokuva, jossa hän näytteli, oli "Topaz" vuonna 1969.
Catherine Labouré

Pyhä Catherine Labouré (2. toukokuuta 1806 – 31. joulukuuta 1876) oli roomalaiskatolinen pyhimys, vinsentiläissisar, neitsyt ja näkijä, jonka uskotaan nähneen useasti näyssä Neitsyt Marian ja laittaneen alulle tämän hänelle näyttämän niin sanotun ihmeitätekevän mitalin () levittämisen. Häntä kutsutaan iäkkäiden ihmisten suojeluspyhimykseksi. Hänen kehonsa todettiin turmeltumattomaksi 1933, paavi Pius XI julisti hänet autuaaksi 28. toukokuuta 1933 ja paavi Pius XII julisti hänet pyhimykseksi 27. heinäkuuta 1947. Hänen muistopäivänsä katolisessa kirkossa on 28. marraskuuta. Pyhä Catherine eli yhteensä 5 paavin hallintokausien aikana, nimittäin Pius VII:n, (1800-23) Leo XII:n, (1823-29) Pius VIII:n, (1829-30) Gregorius XVI:n (1831-46) ja autuaan Pius IX:n (1846-78) aikana.
Elämä.
Pyhä Catherine syntyi angeluksen soidessa Pierre ja Madeleine Labourén perheen yhdeksänneksi lapseksi yhdestätoista 2. toukokuuta 1806 ja kastettiin seuraavana päivänä. Catherinen ollessa 9 vuotta vanha hänen äitinsä kuoli, jonka jälkeen hänen kerrotaan sanoneen Neitsyt Marian patsaalle, että nyt Maria on hänen äitinsä. 15-16-vuotiaana pyhän Catherinen kerrotaan nähneen unen, jossa pyhä Vincent de Paul pyysi naista seuraamaan itseään. Vuonna 1830 pyhä Catherine astui erääseen hengelliseen yhteisöön Pariisissa, jossa hän vielä saman vuoden aikana sai ilmestyksiä Neitsyt Mariasta. Erityisesti 27. marraskuuta Neitsyt Marian väitetään näyttäneen naiselle niin sanotun ihmeitätekevän mitalin mallin ja kehotti naista laatimaan sellaisen ja levittämään hartautta sitä kohtaan. Pyhä Catherine oli pitkään vaiti sen suhteen, kuka tarkalleen oli vastaanottanut ihmeitätekevän mitalin hartauden, kunnes lopulta paljasti salaisuuden ja kuoli 31. joulukuuta 1876.
Elämänvaiheet.
Pyhän Catherinen elämä voidaan jakaa seuraaviin vaiheisiin:
Chet Baker Sings

Chet Baker Sings on trumpetistina tunnetun yhdysvaltalaisen jazz-muusikon Chet Bakerin ensimmäinen albumi, jolla hän laulaa. Albumi julkaistiin Pacific Jazz Records -levymerkillä vuonna 1954. Vuonna 2001 albumi sai Grammy Hall of Fame Award -palkinnon.
Kappaleet.
Vuoden 1956 uudelleenjulkaisu (Pacific PJ-1222).
Vuoden 1956 uudelleenjulkaisu sisältää ylimääräiset kappaleet 1–6, jotka nauhoitettiin heinäkuun 23. ja 30. päivän välillä vuonna 1956.
Yang Jiayu

Yang Jiayu (, s. 18. helmikuuta 1996) on kiinalainen kilpakävelyn maailmanmestari ja olympiavoittaja.
Yang voitti 20 kilometrin kävelyn maailmanmestaruuden Lontoossa 2017 ennätysajallaan 1.26.18. Hän kukisti hopeamitalisti María Guadalupe Gonzálezin yhdellä sekunnilla. Hän voitti Jakartan Aasian kisoissa 2018 kultaa 20 kilometrin kävelyssä ajalla 1.29.15. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hänet hylättiin 20 kilometrin kävelyssä. Maaliskuussa 2021 Yang käveli 20 kilometrin maailmanennätyksen 1.23.49. Samana vuonna järjestetyissä Tokion olympialaisissa hän sijoittui 12:nneksi. Aasian kisoissa 2022 Yang voitti jälleen 20 kilometrin kävelyn. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän oli samalla matkalla kahdestoista. Pariisin olympialaisissa 2024 hän voitti 20 kilometrin kävelyn.
Yang sijoittui kävelyn maailmancupissa alle 20-vuotiaiden 10 kilometrillä toiseksi 2014. Hän voitti 20 kilometrin kävelyn Kiinan ”National Games” -kilpailuissa 2017 ja 2021.
Uudenmaan Partiopiiri

Uudenmaan Partiopiiri on Uudenmaan alueella toimiva partiopiiri. Se on yksi Suomen Partiolaisten yhdestätoista partiopiiristä. Piirin jäseninä on 60 uusmaalaista partiolippukuntaa. Pääkaupunkiseudun (Helsinki, Espoo, Kauniainen, Vantaa) alueen lippukunnat eivät kuulu Uudenmaan Partiopiiriin. Uudenmaan Partiopiirin tehtävänä on alueen lippukuntien tukeminen aluetyön, koulutuksen, viestinnän ja ohjelmatapahtumien avulla.
Piirin toimisto sijaitsee Partioasemalla Helsingissä. Uudenmaan Partiopiirin jäsenlehti on neljä kertaa vuodessa ilmestyvä Pärske. Uudenmaan Partiopiiri järjesti vuonna 2017 Säihke 2017 nimisen piirileirin, joka oli osa Suomi 100 -hanketta.
María Guadalupe González

María Guadalupe ”Lupita” González Romero (s. 9. tammikuuta 1989 Tlalnepantla de Baz, Estado de México) on meksikolainen kilpakävelyn olympia- ja MM-mitalisti. Hän on pituudeltaan 162 cm.
González saavutti Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 hopeaa 20 kilometrin kävelyssä ajalla 1.28.37. Hän hävisi kultaa voittaneelle Liu Hongille kaksi sekuntia. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 González saavutti samalla matkalla niin ikään hopeaa (ajalla 1.26.19) sekunnin Yang Jiayulle hävinneenä
González käveli 20 kilometrin kävelyn Keski- ja Pohjois-Amerikan ennätyksen 1.26.17 voittaessaan MM-joukkuekilpailun henkilökohtaisen kilpailun Roomassa 2016. Hän voitti 20 kilometrin kävelyn Pan-Amerikan kisoissa 2015 ajalla 1.29.24 ja 10 kilometrin kävelyn Keski-Amerikan ja Karibian mestaruuskilpailuissa 2013. González voitti 20 kilometrin henkilökohtaisen kilpailun myös vuoden 2018 MM-joukkuekilpailussa.
González jäi lokakuussa 2018 kiinni trenloboni-nimisen anabolisen steroidin käyttämisestä. Hän sai neljän vuoden kilpailukiellon. González väitti steroidin olevan peräisin syömästään punaisesta lihasta ja valitti tuomiostaan urheilun kansainväliseen vetoomustuomioistuimeen, joka kuitenkin hylkäsi valituksen ja piti kilpailukiellon voimassa. González myönsi valehdelleensa dopingtutkinnassa ja toimittaneensa väärennettyjä dokumentteja. Tämän vuoksi heinäkuussa 2021 hänen kilpailukieltoaan jatkettiin neljällä vuodella dopingtutkinnan peukaloimisesta.
Elokuu (kirja)

Elokuu on Frans Emil Sillanpään vuonna 1941 julkaistu romaani.
Kirja on Sillanpään viimeisiä romaaneja ja ilmestyi vailla tekijän viimeistelyä.
Romaaniin perustuen on tehty elokuva "Elokuu".
Teoksessa kuvataan alkoholisoituneen kanavanvartijan Viktor Sundvallin tarinaa.
Kap Verde (siirtomaa)

Kap Verde (, ’Kap Verden merentakainen provinssi’) oli Portugalin imperiumiin kuulunut siirtomaa portugalilaisten asuttamisesta vuodesta 1462 Kap Verden tasavallan itsenäistymiseen vuonna 1975. Kap Verde oli asuttamaton ennen portugalilaisten saapumista sinne.
Ninka Reittu

Ninka Reittu (s. 1982 Joensuu) on suomalainen lastenkirjailija, kuvataiteilija ja sarjakuvapiirtäjä.
Reittu opiskeli peruskoulun jälkeen ensin kivisepäksi ja sen jälkeen Karelian ammattikorkeakoulussa kuvataiteilijaksi. Hän opetti Joensuun seudun kansalaisopistossa 2003–2014 ja on sittemmin toiminut vapaana taiteilijana. Hänen tuotantoaan on käännetty koreaksi, norjaksi, ranskaksi, ruotsiksi, saksaksi, serbiaksi, tanskaksi, tšekiksi, turkiksi ja venäjäksi.
Reitun teos "Sinä olet superrakas" oli ehdolla ​lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandian saajaksi vuonna 2017. Vuonna 2018 Reittu sai Kaarina Helakisa -palkinnon.
Reittu asuu sai Pohjois-Karjalan taidepalkinnon 2015, Kotiseutu-uutisten Vuoden teko -palkinnon 2017 ja Pohjois-Karjalan kirjailijayhdistys Ukrin myöntämän Vuoden kynä -palkinnon 2021.
The Future Is Medieval

The Future Is Medieval on brittiläisen rockyhtye Kaiser Chiefsin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin Britanniassa 3. kesäkuuta 2011. Albumi julkaistiin Yhdysvalloissa 6. maaliskuuta 2012 nimellä Start the Revolution Without Me. Albumi ylsi Britannian albumilistalla parhaimmillaan sijalle 10.
Kappaleet.
Britannian painos, "The Future Is Medieval
Education, Education, Education &amp; War

Education, Education, Education &amp; War on brittiläisen rockyhtye Kaiser Chiefsin viides studioalbumi, joka julkaistiin maaliskuussa 2014. Albumi ylsi Britannian albumilistalla listaykköseksi. Albumilta julkaistiin singlenä viisi kappaletta.
Jean Vianney

Pyhä Jean-Baptiste-Marie Vianney, myös Curé D’ars, (8. toukokuuta 1786 Dardilly – 4. elokuuta 1859 Ars) oli roomalaiskatolinen ranskalainen pappi, pyhimys ja ihmeidentekijä. Hän on kaikkien pappien, seurakuntapappien, Iowan Dubuquen arkkihiippakunnan, ripittäjien ja Kansasin Kansas Cityn hiippakunnan suojeluspyhimys. Paavi Pius IX julisti miehen kunnianarvoiseksi 3. lokakuuta 1873, pyhä paavi Pius X julisti hänet autuaaksi 8. tammikuuta 1905 ja paavi Pius XI julisti hänet pyhimykseksi 31. toukokuuta 1925. Pyhälle Jeanille on laadittu englanninkielinen novena ja hänet saatetaan mainita myös alun perin jo vuonna 590 käytetyssä "Kaikkien pyhien litaniassa." Pyhä Jean eli seuraavien kuuden paavin hallintoaikoina: Pius VI, (1775–1799) Pius VII, (1800–1823) Leo XII, (1823–1829) Pius VIII, (1829–1830) Gregorius XVI (1831–1846) ja autuas Pius IX (1846–1878). Katolinen kirkko viettää hänen muistopäiväänsä 4. elokuuta eli päivänä jona hän kuoli 73-vuotiaana.
Roomalaiskatolisessa messussa pyhää Jeania on muistettu seuraavalla latinankielisellä kollehtarukouksella:
"Orémus.
Omnípotens et miséricors Deus, qui sanctum Ioánnem Maríam pastoráli stúdio et iugi oratiónis ac poeniténtiæ ardóre mirábilem effecísti: da, quǽsumus; ut, eius exémplo et intercessióne, ánimas fratrum lucrári Christo, et cum eis ætérnam glóriam cónsequi valeámus."
Elämä.
Pyhä Jean syntyi 8. toukokuuta 1786 Dardillyssä neljänneksi kokonaisuudessaan kuudesta lapsesta Marie ja Mathieu Vianneylle, joka oli paimen, sekä kastettiin vielä samana päivänä. Hän meni M. Balleyn kirkollisille oppilaille tarkoitettuun kouluun, mutta koki erityisesti latinan kielen opiskelun erityisen vaikeaksi. 20-vuotiaana hän alkoi opiskella papiksi, mutta joutui lopulta armeijaan, jonka hän jätti palaten kotiin 1810 ja mennen seminaariin Lyonsiin 1813. Hänet vihittiin diakoniksi ja papiksi vuonna 1815 ja nimitettiin Abbe Balleyn assistentiksi Écullyyn, jonka kuoltua kolme vuotta myöhemmin 1818 Jeanista tehtiin seurakuntapappi Arsiin. Hänen kerrotaan viettäneen 12 tai 15 tuntia päivittäin rippituolissa ja kärsineen vuodesta 1824 lähtien oletetusti paholaisen tekemistä hyökkäyksistä. Vuoteen 1827 mennessä Arsista oli tullut pyhiinvaelluskohde ja vuodesta 1845 pyhän Jeanin kuolemaan asti noin 20 000 vierailijaa tuli vuosittain nähdäkseen hänet ja ripittäytyäkseen hänelle. 2. elokuuta 1859 hän otti vastaan eukaristian ja sairaiden voitelun ja kuoli 4. elokuuta 1859 Arsissa.
Elämänvaiheita.
Pyhän Jeanin elämä voidaan jakaa seuraaviin vaiheisiin:
Aldoosireduktaasi

Aldoosireduktaasi eli aldehydireduktaasi tai polyolidehydrogenaasi on oksidoreduktaaseihin kuuluva entsyymi. Entsyymi katalysoi useiden aldehydien pelkistymistä alkoholeiksi, ja pelkistimenä reaktiossa toimii NADPH-molekyyli. Aldoosireduktaasia esiintyy niin esi- kuin aitotumaisillakin eliöillä, ja sen EC-numero on EC 1.1.1.21 ja CAS-numero 9028-31-3.
Ominaisuudet ja toiminta.
Aldoosireduktaasi on rakenteeltaan monomeeri ja ihmisen entsyymin moolimassa on noin 30–40 kDa. Entsyymi vaatii toimiakseen pelkistäväksi koentsyymiksi NADPH-molekyylin. Aldoosireduktaasi pelkistää sokereita sokerialkoholeiksi, esimerkiksi glukoosista muodostuu sorbitolia ja galaktoosista galaktitolia. Entsyymin substraattikirjo on laaja ja sokerien lisäksi se pelkistää myös useita muita aldehydejä alkoholeiksi. Ihmisellä aldoosireduktaasi on aktiivisimmillaan muun muassa maksassa, munuaisissa, verkkokalvolla, mykiöllä, seminaalivesikkeleissä, hermokudoksessa ja munasarjoissa. Aldoosireduktaasi ei ole normaalisti erityisen aktiivinen, mutta aktivoituu verensokeritason ollessa tavallista suurempi. 
Aldoosireduktaasi on aktiivinen muun muassa diabeteksen yhteydessä ja sillä on rooli diabeteksen liittännäissairauteen silmän kataraktien muodostumiseen. Glukoosista muodostuu sorbitolia aldoosireduktaasin katalysoimana ja tämä lisää silmän osmoottista painetta. Osmoottisen paineen kasvaessa solut voivat hajota ja tämä johtaa kataraktien muodostumiseen silmiin. Sorbitoli aiheuttaa hermokudoksissa suurina pitoisuuksina myös neuropatiaa, mikä on syynä diabetekseen liittyvään neuropatiaan. Eräitä aldoosireduktasain estäjiä esimerkiksi epalrestaattia käytetään näiden diabeteksen liitännäissairauksien hoitoon.
Vääpeli Sadon tapaus (televisioelokuva)

Vääpeli Sadon tapaus on Pentti Haanpään romaaniin perustuva tv-elokuva, joka kertoo vääpeli Sadon ja korpraali Kärnän valtataistelusta. Vuonna 1985 valmistuneen tv-elokuvan ohjasi ja käsikirjoitti Veli-Matti Saikkonen. Tykkimies Kauppalan viimeiset vaiheet vuodelta 1977 sekä Kuoleman hellä kosketus vuodelta 1982 ovat poimintoja Saikkosen tuotannosta samasta aihepiiristä.
Rooleissa.
Harri Tirkkonen (vääpeli Sato)
Marja Packalén (Sadon vaimo)
Heikki Paavilainen (korpraali Kärnä). 
Muissa rooleissa: Jouni Takamäki, Kalevi Aaltonen, Pertti Sveholm, Markku Blomqvist, Mikko Kouki, Yrjö Parjanne, Lars Lindberg, Jan-Peter Björklof sekä Pentti Korhonen.
Aiheesta muualla.
Vääpeli Sadon tapaus Yle Areenassa
Seututie 694

Seututie 694 eli Törnäväntie/Seinäjoentie on Virroilta Seinäjoelle kulkeva maantie. Seututie 694 kuuluu sekä Pirkanmaan että Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen alueeseen. Pohjoisessa seututie 694 yhdistyy seututiehen 701. Eteläpäässä Virroilla tie yhdistyy valtatiehen 23.
Edith Maryon

Louisa Edith Church Maryon (9. helmikuuta 1872 – 2. toukokuuta 1924) oli englantilainen kuvanveistäjä. Hän kuului Ita Wegmanin ja Marie von Siverin ohella antroposofian perustaja Rudolf Steinerin lähipiiriin.
Elämä ja tuotanto.
Edith Maryon syntyi Lontoossa kuusilapsisen perheen toisena lapsena. Hän kävi koulua sisäoppilaitoksessa Sveitsissä. 1890-luvulla Maryon opiskeli kuvanveistoa Lontoossa Royal College of Artsissa. Hänen veistoksensa olivat tyyliltään klassisia ja aiheiltaan kristillisiä.
Maryon liittyi okkultistiseen Stella Matutina -liikkeeseen, joka oli Hermetic Order of the Golden Dawn -järjestön jatkaja, aloitti kirjeenvaihdon Rudolf Steinerin kanssa,  tapasi tämän vuonna 1912 ja muutti Dornachiin vuonna 1914. Siellä hän suunnitteli Steinerin kanssa Goetheanum I -rakennuksen sekä asuinrakennuksia. Lisäksi hän veisti Steinerin kanssa yhdeksänmetrisen Ihmiskunnan edustaja -puuveistoksen. Siihen on kuvattu Kristus tasapainon ilmentäjänä kahden voiman Luciferin ja Ahrimanin välissä.
 Maryon kuoli tuberkuloosiin vuonna 1924.
Mikko Virkkunen

Mikko Eljas Virkkunen (27. maaliskuuta 1910 Helsinki – 16. maaliskuuta 1996 Helsinki) oli suomalainen lääkäri, jolle myönnettiin professorin arvonimi. 
Virkkusen vanhemmat olivat puoluejohtaja, teologian tohtori Paavo Virkkunen ja Katri Naemi Thulé ja puoliso vuodesta 1936 Anna Liisa Carlsen. Hän tuli ylioppilaaksi Suomalaisesta normaalilyseosta 1928, valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1936 ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1943. Sisätauteihin Virkkunen erikoistui 1940. Sodissa Virkkunen työskenteli sotasairaalan ja pataljoonan lääkärinä ja sairaalajunan päällikkölääkärinä. Hän oli sotilasarvoltaan lääkintäkapteeni (1940). Professorin arvonimi Virkkuselle myönnettiin 1962. Virkkunen perehtyi sotien jälkeen reumatologiaan ja oli sen ensimmäinen opettaja Suomessa. Helsingin yliopiston sisätautien dosentti hän oli vuodesta 1948 vuoteen 1972. Virkkunen työskenteli pitkään Kivelän sairaalassa, jossa hän aloitti apulaislääkärinä 1945 ja josta hän jäi 1973 eläkkeelle ylilääkärinä ja sairaalan johtajana. Hän hoiti myös yli 40 vuoden ajan yksityispotilaita omalla vastaanotolla ja Mehiläisessä.
Veikkausliigan kausi 2018

Veikkausliigan kausi 2018 oli Suomen jalkapallon pääsarjan Veikkausliigan 29. kausi. Kausi alkoi 7. huhtikuuta ja päättyi 27. lokakuuta 2018. Hallitsevana mestarina kauteen lähtenyt HJK voitti toisen peräkkäisen ja kaikkiaan 29:nnen suomenmestaruutensa. Liigasta putosi suoraan PS Kemi ja putoamiskarsinnan jälkeen TPS.
Joukkueet.
&lt;section begin="joukkueet"/&gt;
&lt;section end="joukkueet"/&gt;
Menestys eurokentillä.
"Mestarien liiga:"
"Eurooppa-liiga:"
Suomen mestarijoukkueessa HJK:ssa pelanneet.
HJK:n liigapeleissä pelasivat kauden aikana seuraavat pelaajat (kauden 2018 ottelut/maalit): Nikolai Alho (27/5), Anthony Annan (27/-), Enoch Banza (5/-), Macauley Chrisantus (9/-), Sebastian Dahlström (32/2), Klauss (33/21), Jordan Domínguez (11/1), Amr Gamal (12/1), Ville Jalasto (15/4), Kalle Katz (1/-), Kevin Kouassivi-Benissan (2/-), Samu Laitinen (1/-), Evans Mensah (20/4), Faith Friday Obilor (29/1), Otto Ollikainen (1/-), Daniel O’Shaughnessy (17/2), Hannu Patronen (20/1), Roni Peiponen (11/1), Akseli Pelvas (7/1), Juha Pirinen (22/1), Riku Riski (22/6), Maksim Rudakov (27/0), Rafinha (24/1), Mikko Sumusalo (7/-), Markus Uusitalo (6/-), Filip Valenčič (18/5), Eetu Vertainen (19/4), Valtteri Vesiaho (12/-), Santeri Väänänen (1/0), Moshtagh Yaghoubi (22/2).
Putoamiskarsinta.
"Yhteistulos 1–1. KPV voitti vierasmaalisäännöllä."
Tilastot.
Maalintekijät.
21 maalia
16 maalia
12 maalia
Kymmenen maalia
Yhdeksän maalia
Kahdeksan maalia
Seitsemän maalia
Kuusi maalia
Viisi maalia
Syöttäjät.
Kymmenen maalisyöttöä
Kahdeksan maalisyöttöä
Kuusi maalisyöttöä
Viisi maalisyöttöä
Neljä maalisyöttöä
Palkinnot.
Kauden palkitut.
Valioerotuomarikerhon vuoden 2018 herrasmiesvalinnat ovat seuraavat:
Bretagne (1766)

Bretagne oli Ranskan laivaston vuonna 1766 vesille laskettu kolmikantinen linjalaiva.
Valmistus.
Antoine Groignardin suunnittelema alus tilattiin vuonna 1764 Lorientin laivastontelakalta, missä köli laskettiin vielä saman vuoden lopulla. Työt kuitenkin keskeytettiin tammikuussa 1765, kun tilaus siirrettiin Brestiin. Aluksen valmistukseen käytetyt varat olivat bretagnelaisten lahja Ludvig XV:lle. Köli laskettiin 10. kesäkuuta 1765 ja alus laskettiin vesille 24. toukokuuta 1766. 100-tykkinen alus valmistui syyskuussa 1767, mutta se varustettiin uudelleen vuonna 1781 110-tykkiseksi. Aluksen pohja kuparoitiin maaliskuussa 1781 Brestissä ja se kuparoitiin uudelleen Brestissä toukokuusta heinäkuuhun 1786.
Palvelus.
Alus nimettiin lokakuussa 1793 uudelleen "Révolutionnaireksi". Alus vaurioitui pahoin kahakassa 28. toukokuuta 1794 ja se piti hinata Rochefortiin korjattavaksi. Alusta ei kuitenkaan koskaan palautettu palvelukseen. Alkuvuodesta 1796 aluksella todettiin lahoa ja se romutettiin Brestissä.
Durov

Durov tai Durova on muun muassa seuraavien tunnettujen henkilöiden sukunimi:
Adidas Telstar 18

Adidas Telstar 18 on jalkapallon vuoden 2018 MM-kilpailujen virallinen kisapallo. Sen on suunnitellut urheiluvälinevalmistaja Adidas. Adidas on toiminut MM-kilpailujen virallisten jalkapallojen valmistajana vuodesta 1970 alkaen.
Telstar 18 on viittaus Adidas Telstariin. Telstarilla pelattiin Meksikon MM-kilpailut vuonna 1970 – ensimmäiset kilpailut Adidaksen valmistajanaikakaudella.
Pacific Jazz Records

Pacific Jazz Records oli Los Angelesissa toiminut levy-yhtiö, joka tunnettiin ehkä parhaiten cool jazzista tai West Coast -jazzista. Sen perustivat tuottaja Richard Bock sekä rumpali Roy Harte vuonna 1952. Harte oli myös toinen Nocturne Recordsin perustajista vuonna 1954, toisen ollessa jazzbasisti Harry Babasin. 
Pacific Jazz Recordsille äänittäneitä muusikkoja olivat muun muassa Chet Baker, Paul Desmond, Gery Mulligan, Joe Pass, Gerald Wilson, The Crusaders, Don Ellis, Clare Fischer, Jim Hall, Groove Holmes, Les McCann, West Montgomery ja Art Pepper.
Pacific Jazz Records muutti nimensä muotoon World Pacific Records ja lopulta muotoon World Pacific vuoden 1957 syksyllä. Liberty Records osti levy-yhtiöt toukokuussa 1965, mutta ne pysyivät silti autonomisina levy-yhtiöinä jonkin aikaa: vain mainostus ja tuotanto yhdistettiin. Transamerica Corporation osti puolestaan Liberty Recordsin vuoden 1968 kesällä, jolloin emo-yhtiöstä tuli Liberty/U.A. INC. kunnes Liberty Records lopetti vuonna 1971.
Ahuli

Ahuli on Pirkanmaalla Kangasalla, pari kilometriä keskustaajamasta ja aivan Toikkolan kylän lähellä, sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 46 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannat ovat peltomaiden ympäröimät. Kiinteä asutus löytyy hieman kauempaa rannasta, mutta sen rannoille on rakennettu kymmenisen vapaa-ajan asuntoja. Kiinteistöille johtaa tiet seututieltä 310 ja yhdystieltä 13997.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järveen laskee pari pelto- ja metsämaiden kuivausojaa ja sen laskuoja lähtee järven itäpäästä. Se laskee Roinen pohjoisrantaan. Järven vedenpinta on Roinen kanssa samalla tasolla.
Luontoarvoja.
Ahuli kuuluu yhdessä Kirkkojärven, Taivallammin, Säkkölänjärven ja Kyläjärven kanssa lintujensuojelualueeseen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ahulenjärvi”. Vuoden 1961 peruskartassa järven vedenpinnan korkeudeksi oli merkitty 84,5 metriä, mutta seuraavassa kartassa vuodelta 1975 sen oli 84,2 metriä. Järven rantaviiva oli järvenlaskun johdosta muuttunut. Erityisesti pohjoisrantaan on tämän jälkeen merkitty ruohottumista ja siihen piirretty uutena piirteenä soistunut niemi.
Linnajärvi (Kangasala)

Linnajärvi on Pirkanmaalla Kangasalan Raikussa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 42 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Se on pitkän muotoinen järvi, jolla on kaksi eri suuntiin työntyvää lahtea. Luoteeseen työntyy Hangaslahti, jonka länsipuolella kohoaa 35 metriä korkea Lintuvuori. Kaakkoon työntyy Ojansuu, jonka eteläpuolella sijaitsee yhtä korkea Kurjenvuori. Muita vuoria ovat itäinen Taipaleenvuori ja läntiset Hormiston- ja Linnavuori eli Poikavuori. Viimeksi mainituilla on järvenpuoleiset jyrkänteet. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka on 100 metriä pitkä. Järven rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven länsipäässä on maatila, mutta sen lähiympäristössä on lisäksi vielä kaksi muuta maatilaa. Muu rakennuskanta on vapaa-ajan asuntoja, joita on alle 20. Niille johtaa tiet Iharin yhdystieltä 3231.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,7 metriä mpy. Järven länsipäähän laskee Vähä Linnajärvi lyhyttä ojaa myöten ja Hangaslahteen laskee luoteesta Kivikoskenoja. Se on Ruokojärven, Pikku-Ahvenaisen ja Iso-Ahvenaisen yhteinen laskuoja. Järven laskuoja lähtee Ojanssulta ensin Koskijärveen ja siitä se jatkaa Pälkäneveden Tyrynselän Kirkkolahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven lounaispuolella sijaitsi yksinäinen torppa, jonka niityt on merkitty järven länsipäähän.
Sulkajärvi (Pälkäne)

Sulkajärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 15,2 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvi on viereisen Pälkänevuoren kohdalla kapeimmillaan 30 metriä leveä. Sen lounaispuolella rannat ovat jyrkkiä veteen asti ja mäet kohoavat 40 metrin korkeuteen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Järven rannoille on rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Tursolan ja Salmentaan väliseltä tieltä. Kansalan raja ohittaa järven luoteispään aivan rannan läheltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,6 metriä mpy ja siihen laskee pari lyhyttä metsäojaa. Luoteispäähän laskee suo-oja, joka on samalla Mutajärven laskuoja. Järven laskuoja lähtee luoteispäästä ja Isokorven jälkeen se laskee Pieneen Herrailanjärveen, ja pian sen jälkeen Isoon Herrailanjärveen. Viimeinen osuus tapahtuu Myllyojaa myöten Pälkäneveden Tyrynselkään.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli piirretty autioksi.
Kouvalanjärvi

Kouvalanjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Aitoon kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 71 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Se sijaitsee Aitoon taajaman itäpuolella näkien välissä olevassa painaumassa. Järven pohjoispuolella sijaitsee Mustikkavuori ja länsipuolella pienialainen Tepulinna. Järven etelä- ja itäpuolet ovat alavampaa, mutta kuitenkin järveen viettävää metsä- tai peltoaluetta. Järven rantaviiva on melko selväpiirteinen, mutta pohjoispäässä sijaitsee 250 metriä pitkä Koskenlahti ja kaakkoispäässä 400 metriä pitkä Pitkonlahti. Järvellä on kartan mukaan kaksi nimetöntä saarta. Toisessa saaressa on rakennus. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja se on pääasiassa peltoon rajautuvaa pusikkoa tai itäpuolella metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee seitsemän maatilaa, mutta etelässä Kaukkalan kylän maatilat vaikuttavat järven tilaan Urkanojan kautta. Sen rannoille on rakennettu yli 15 vapaa-ajan asuntoa ja muutama kiinteä asuntokin. Niille tulee tiet kylän poikki kulkevilta yhdystieltä 3221 ja 13972. Tepulinnan lähellä on yleinen uimaranta.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,2 metriä mpy. Järveen on johdettu viisi metsä- tai pelto-ojaa. Suurempi merkitys veden vaihtumiselle on etelästä järveen laskevalla Urkanojalla. Se on Urkanjärven laskuoja. Järven oma laskuoja on Myllyoja, joka laskee kahden kilometrin päässä Pälkänevedellä Jouttesselän etelärannan Tepunlahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven länsi- ja etelärannat oli raivattu osittain peltomaaksi, ja muu reuna-alue niityiksi. Eteläpuolella sijaitsi jo Kaukkalan kylä ja länsipuolella Kouvalan kylä.
Urkanjärvi

Urkanjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Kaukkalan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Aitoon eteläpuolella metsäalueen ja Kaukkalan peltoalueen välissä. Järven pohjoispää on kapeneva ja matala Kylänlahti, jossa sijaitsee järven luusua. Järvenselkä on melko avoin vaikka leveä Riutankärki työntyykin järvelle. Järven ympäristössä on pieniä mäkiä, mutta se on pääosin alavaa maata. Järvellä on kartan mukaan viisi autiota ja nimetöntä saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ja sen itäiset rannat ovat metsämaata, läntiset rannat peltoalueiden metsänreunaa ja pohjoispää avosuota ja luhtamaata.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä metsä- tai suo-ojaa. Sen lounaisrantaan laskee Näherinvuoren juurella sijaitsevan Pitkäkorvensuon kuivatusojien johto-oja. Riutankärjen eteläpuolen lahteen laskee metsäoja, jonka vedet ovat peräisin Kärjenkaivonkorvesta asti. Kylänlahti on ruohottunut lähes umpeen saarelle asti. Sieltä lähtee järven laskuoja Urkanoja, joka laskee Kouvalanjärveen. Se puolestaan laskee Pälkäneveden Jouttesselkään Uudessakylässä.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimeksi on kirjoitettu ”Orkajärvi”. Kartassa järven rantaviivan muoto on sellainen, joka seuraa väljästi nykyistä 105 metrin korkeuskäyrää. Tämä viittaa järvenlaskuun, jonka toimitusaika ei ole selvinnyt. Siitä pitäisi löytyä ensin dokumentti, jotta se voidaan esittää täällä varmana tietona.
Sorvalampi (Pälkäne)

Sorvalampi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Aitoon ja Holjan puolivälissä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Jouttijärven pohjoispuolella pellon reunassa olevalla soistuneella metsäalueella. Alavan suon itäpuolella kohoaa 25 metrin korkeuteen Sorvalamminmäki. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on matalana ruohottumassa umpeen. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat avosuota. Lampi on autio ja sen eteläpuolelta sen ohittaa seututie 325.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97 metriä mpy. Lampi on luonteeltaan läpivirtausjärvi. Siihen tulee Jouttijärvestä alkava Pitkänsillanoja, jonka lammen laskuojana tunnetaan myös nimellä Huovinoja Huovin peltojen takia. Kun se yhtyy Säynäjärvellä Koskuenkorvenojaan, muuttuu sen nimeksi Joutsenpohjanojaksi. Se laskee Pälkäneveden Jouttesselän Huhtalahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa se sijaitsi metsämaastossa, mutta sen purojen ympäristöt oli raivattu niityiksi. Vuoden 1987 peruskartassa järvelle ilmaantuu pitkä lahti sen luoteispäähän.
Sappeenjärvi

Sappeenjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Sappeen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Se on Sappeen kylän peltojen ympäröimä. Sen lounaisrannassa on lounaaseen työntyvä lyhyt Taivallahti, jonka eteläpuolella kohoaa jyrkkärinteinen Tulikallio. Se kohoaa yli 25 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee järven matalalla osalla. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä, ja rantojen läheisyydessä sijaitsee kymmenisen maatilaa ja muita kiinteistöjä. Rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Yhdystie 3230 ohittaa järven sen koillispuolelta.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,6 metriä mpy. Järveen on johdettu muutama lyhyt peltojen kuivatusoja, mutta tärkeimmät tulo-ojat ovat Ison Arajärven laskuoja ja Urkonjärvestä laskeva Honkaoja. Järven oma laskuoja Sappeenjärvenoja laskee Pälkäneveden Jouttesselän Huikonlahteen ja se on vain puoli kilometriä pitkä.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven laskujoen varressa sijaitsi Sappeen kylä (”Sappis by”), ja järven ympäristö oli jo tuolloin peltomaata. Honkaojan nimi oli tuolloin Humalanoja, mutta vuoden 1957 peruskartassa vain Honkaojan Ison Kiimasjärven haaraoja oli sen niminen.
Visit Finland

Visit Finland on Business Finlandin yksikkö, joka toimi nimellä "Suomen matkailun edistämiskeskus" 31.12.2014 asti. Se toimii valtakunnallisena matkailualan asiantuntijana ja aktiivisena toimijana ulkomailta Suomeen suuntautuvan matkailun edistämisessä. Visit Finland kokoaa tietoa erityisesti matkailun markkinoinnin sekä tuotteiden ja palveluiden kehittämisen avuksi. Tehtävänä on myös tukea yrityksiä viemään ulkomaille tuotteitansa ja palvelujaan. Visit Finlandin toiminta rahoitetaan valtion budjetista. Visit Finlandin johtajana toimii Kristiina Hietasaari.
Toimintamalli.
Visit Finlandilla ei ole ulkomailla toimistoja. Valituilla kohdemarkkinoilla Visit Finland -tehtäviä hoitavat Business Finlandin toimistoissa nimetyt matkailutoimialan asiantuntijat tai Visit Finland -edustajat. Suomessa painopiste on alueellisen ja teemallisen yhteistyön rakentamisessa ja toimivien yritysverkostojen muodostamisessa. Visit Finland ei tee kotimaanmatkailun edistämistä. Työ- ja elinkeinoministeriö tukee kotimaanmatkailun kehittämistä ja edistämistä myös erilaisten avustusten välityksellä. Ministeriö on tukenut Suoma ry:n koordinoimaa ”100 syytä” matkailla Suomessa -kampanjaa vuosina 2018–2022 valtionavustuksilla.
Tavoitteet.
Visit Finlandin missiona on edistää Suomen kiinnostavuutta kansainvälisesti kestävänä ja houkuttelevana matkakohteena ja edesauttaa yritysten, yritysryhmien ja matkailualueiden kestävää kansainvälistä kasvua.
Edustus kansainvälisesti.
Visit Finlandilla on kansainvälinen edustajaverkosto
Myynnin edistämiskeinot.
Markkinoinnin jakelukanavaselvitykseen kuuluvat uudet ja vanhat matkanjärjestäjät. Myyntikäynnit, verkostoitumis- ja myyntitilaisuudet sekä ammattimessut ja -näyttelyt ovat osa myyntistrategiaa. Markkinointi sekä tiedottaminen Suomen matkailualan uutisista matkanjärjestäjille ovat myös tärkeitä.
Kohderyhmä.
Suomen matkailun kohderyhmänä ovat ihmiset, joiden arvoihin sopii matkailu Suomessa. Visit Finland käyttää kohderyhmästä nimeä Modernit humanistit. Kohderyhmään kuuluvat välttävät massaturismia, valitsevat massakohteiden sijaan paikallisia kokemuksia ja suhtautuvat kriittisesti mainontaan.
Muuta.
Vuonna 2015 järjestön julkaisema markkinointivideo Lapista aiheutti kohun, kun saamelaisista annettiin videolla stereotyppinen kuva likaisiin vaatteisiin pukeutuneista villi-ihmisistä, jotka tanssivat laavunuotion äärellä. Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio otti kantaa mainosvideon antamaan negatiiviseen kuvaan ja pyysi järjestöä muuttamaan markkinointivideotaan sekä poistamaan alkuperäisen videon jakelusta.
Vuonna 2019 Visit Finland lanseerasi suuren suosion saaneen Rent a Finn -kampanjan, jossa kahdeksan onnellisuusopasta tutustutti kansainvälisiä matkailijoita suomalaisten onnellisuuteen. Rent a Finn -kampanja sai myös menestystä kansainvälisissä kilpailuissa.
Donji Kraljevec

Donji Kraljevec (, ) on kylä ja kunta Međimurjen piirikunnassa Kroatiassa lähellä Unkarin rajaa.
Historia.
Kylä nimeltä "Kralovecz" mainitaan ensi kerran vuonna 1478 osana Čakovecia. Kylä kuului 1600-luvulla kroatialais-unkarilaisen Zrinskin suvun läänityksiin Kroatian kuningaskunnassa, mutta vuonna 1671 kruunu takavarikoi Peter Zrinskiltä tämän maat. Vuonna 1689 mainitaan katolilaisessa kylässä olleen Maria Magdalenalle pyhitetty kappeli ja hautausmaa. Tuolloin kylässä oli vain 11 taloa. Vuonna 1715 kylässä oli 13 verotusyksikköä (taloutta). Itävallan keisari Kaarle VI eli Unkarin kuningas Kaarle III antoi alueen läänityksenä 25. toukokuuta 1719 Johann Michael von Althannille. Kylän väkiluku alkoi kasvaa voimakkaasti 1700-luvulla ja vuonna 1771 kylässä oli 62 taloa ja 483 asukasta. Vuonna 1791 unkarilainen kreivi György Festetics osti alueen ja seuraavat 132 vuotta kylä ja sen alue kuuluivat Festetics de Tolnan suvulle.
Kylän historian suurin mullistus oli rautatien rakentaminen vuonna 1860, mikä toi kylään uusia asukkaita. Näistä kuuluisin lienee filosofi Rudolf Steinerin (s. 1861) isä, Itävallan rautateiden lennättäjänä toiminut Johannes Steiner. Kylässä Steinerin syntymäpaikalla on muistolaatta. Vuonna 1889 perustettiin kylän vapaapalokunta.
Vuoteen 1920 asti kylä kuului Unkarin kuningaskunnan Zalan komitaattiin, mutta sen jälkeen siitä tuli uuden Jugoslavian osa. Vuonna 1934 suuri tulipalo hävitti kylää polttaen 108 taloa. Kirkon kunnostamisen ja seurakuntatalon rakentamisen myötä kylästä tuli oma seurakuntansa. Vuosina 1941–1945 kylä kuului jälleen Unkariin, kunnes palautettiin sodan jälkeen Jugoslavialle. Vuonna 1991 Jugoslavian hajotessa ja Kroatian itsenäistyttyä kylästä tuli osa Kroatiaa.
Väestö.
Vuonna 1900 kylän 1 366 asukkaasta 1 304 oli kroaatteja, 47 unkarilaisia ja 7 saksalaisia. 
Vuonna 1910 asukkaita oli 1 672 ja he katsoivat pääasiassa olevansa kroaatteja.
Vuonna 1941 kaikki asukkaat yhtä miestä lukuun ottamatta ilmoittivat olevansa Unkarin kansalaisia.
Vuonna 1991 1 653 asukkaasta 1 580 ilmoitti olevansa kroaatteja, 12 jugoslaaveja, viisi serbejä, viisi muslimeja, 2 sloveeneja, 2 tšekkejä ja 1 makedonialainen.
Vuonna 2011 kylässä oli asukkaita 1 560. Koko kunnassa oli 4 659 asukasta, joista kroaatteja oli 98,26 %.
Jem (kirja)

Jem on yhdysvaltalaisen Frederik Pohlin tieteisromaani, joka on julkaistu vuonna 1979.
Teos on ollut ehdolla Hugo-, Nebula- ja Locus-palkinnoille.
Teoksessa ihmiset löytävät uuden maailman, jossa asuu useita älyllisiä olentoja, ja vievät keskinäiset kiistansa tähän maailmaan.
CLC

CLC (, lyhenne CrystaL Clear) on eteläkorealainen tyttöbändi, joka aloitti viisihenkisenä ryhmänä vuonna 2015. 
Historia.
Yhtye teki debyyttinsä viisihenkisenä ryhmänä vuonna 2015 Cube Entertainmentilla. Yhtyeen alkuperäiseen kokoonpanoon kuuluivat Seunghee, Seungyeon, Yujin, Sorn ja Yeeun.
Vuonna 2016 yhtyeeseen liittyi kaksi uutta jäsentä Elkie ja Eunbin. Elkie jätti yhtyeen helmikuussa 2021. Elkie on kertonut lähdön syyksi yhtiön sanoneen, ettei se enää käyttäisi resursseja yhtyeeseen.
Kesäkuussa 2021 kerrottiin, että Yujin osallistuu "Girls Planet 999" -ohjelmaan, jonka osallistujista kootaan uusi tyttöryhmä.
Marraskuussa 2021 Sorn lähti Cube Entertainmentilta ja yhtyeestä.
20. toukokuuta 2022 Cube Entertainment ilmoitti, että yhtyeen toiminta loppuu 6. kesäkuuta 2022.
Julkaisut.
EP-levyt.
Korealaiset julkaisut
Japanilaiset julkaisut
Hyväntekeväisyys.
Yhtyeen jäsenet ovat keränneet rahaa hyväntekeväisyyteen katuesiintymisillä jo ennen yhtyeen debyyttiä.
Makholma

Makholma () on kulmakunta/kylä Porissa. Se sijaitsee Selkämeren rannalla ja muodostuu kolmen kylän Preiviikin, Viasveden ja Kuuminaisten kohtauspisteestä. Maarekisteriin sitä ei ole virallisesti merkitty, mutta merenkulun- ja maakartoissa Makholma on näkyvissä. Ensimmäinen merkintä on 1783 nimellä Mackholmen. Makholma on 18 kilometrin etäisyydellä Porin keskustasta, kaupungin länsilaidalla. Naapurikyliä ovat Viasvesi, Kuuminainen ja Preiviiki. Makholman kylä oli alkujaan Preiviikin kulmakuntaa.
Louis de Montfort

Pyhä Louis-Marie Grignion de Montfort (31. tammikuuta 1673 Montfort-sur-Meu, Ranska – 28. huhtikuuta 1716 Saint Laurent-sur-Sèvre, Ranska) oli ranskalainen roomalaiskatolinen pappi, sääntökuntien perustaja, lähetystyöntekijä ja mariologi. Hän on laatinut esimerkiksi mariaaniset teokset "Secret of Mary" ja "Treatise on True Devotion to the Blessed Virgin." ja kirjan "Ruusukon salaisuus". Paavi Leo XIII julisti hänet autuaaksi 1888 ja paavi Pius XII julisti hänet pyhimykseksi 1947. Hän eli seuraavien 5 paavien hallintoaikoina: Klemens X, (1670–76) autuas Innocentius XI, (1676–89) Aleksanteri VIII, (1689–91) Innocentius XII (1691–1700) ja Klemens XI. (1700–21) Katolisessa kirkossa pyhän Louisin muistopäivää vietetään 28. huhtikuuta eli päivänä jona hän kuoli 43-vuotiaana.
Elämä.
Louis de Montfort syntyi 31. tammikuuta 1673 Montfort-sur-Meussa Ranskassa, ja hänet lähetettiin 12-vuotiaana opiskelemaan jesuiittojen oppilaitokseen Rennesiin, jossa hänellä oli tapana käydä kirkossa ennen ja jälkeen oppituntien. 19-vuotiaana hän meni jalan Pariisiin opiskellakseen teologiaa, antoi matkalla kaikki rahansa köyhille, vaihtoi vaatteita heidän kanssaan ja vannoi pärjäävänsä siitä lähtien vain almuilla. Hänet vihittiin papiksi 27-vuotiaana vuonna 1700, hän perusti vuonna 1703 kongregaation "Daughters of Wisdom" naisille ja 32-vuotiaana vuonna 1705 hän omistautui saarnaamaan ihmisille. Hän saarnasi evankeliumia lukemattomissa kylissä ja oli taitava puhuja. Vuonna 1713 hän perusti lähetystyöntekijäkongregaation "Missionaries of the Company of Mary" ja kuoli noin kolme vuotta myöhemmin 28. huhtikuuta 1716 Saint Laurent-sur-Sèvressä. Pyhä Louis kuoli 28. huhtikuuta 1716
Where the Oceans Burn

Where the Oceans Burn on Bloodred Hourglassin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 9. lokakuuta 2015.
Marguerite-Marie Alacoque

Pyhä Marguerite-Marie Alacoque V.H.M (22. heinäkuuta 1647 L'Hautecour, Ranska – 17. lokakuuta 1690 Paray-le-Monial) oli ranskalainen nunna, roomalaiskatolinen naissääntökuntalainen, neitsyt, näkijä ja pyhimys. Hän on polion, Jeesuksen pyhän sydämen kannattajien, vanhempien menetyksen ja poliopotilaiden suojeluspyhimys. Hänen tunnuksiaan ovat sääntökunnan "Ordo Visitationis Beatissimae Mariae Virginis" puvussa oleva nunna, joka pitelee palavaa sydäntä, sääntökunnan "Ordo Visitationis Beatissimae Mariae Virginis" puvussa oleva nunna, joka polvistuu sydäntään paljastavan Jeesuksen edessä, Jeesuksen pyhä sydän ja sydän. Kerrotaan, että Jeesus Kristus ilmestyi usein pyhälle Margueritelle ja uskoi tälle tehtäväksi levittää hartautta pyhää sydäntään kohtaan. Hän eli seuraavan kuuden paavin hallintokausien aikana: Innocentius X, (1644-55) Aleksanteri VII, (1655-67) Klemens IX, (1667-69) Klemens X, (1670-76) autuas Innocentius XI (1676-89) ja Aleksanteri VIII. (1689-91). Paavi Leo XII julisti hänet kunnianarvoiseksi maaliskuussa 1824, autuas Pius IX julisti hänet autuaaksi 18. syyskuuta 1864 ,ja paavi Benedictus XV julisti hänet pyhimykseksi vuonna 1920. Katolinen kirkko viettää hänen muistopäiväänsä 17. lokakuuta eli päivänä, joka oli hänen kuolinpäivänsä. Hän kuoli 43-vuotiaana.
Roomalaiskatolisessa messussa pyhää Marguarite-Marieta on muistettu seuraavanlaisella latinankielisellä kollehtarukouksella:
Elämänvaiheita.
Pyhän Marguerite-Marie syntyi 22. heinäkuuta 1647. Hän astui nunnaluostariin 25. toukokuuta 1671. Lopulliset valat hän vannoi marraskuussa 1672. Hän alkoi nähdä näkyjä 27. joulukuuta 1673 Hän kuoli 43-vuotiaana 17. lokakuuta 1690
Pyhä Margueriten vanhemmat olivat Claude Alacoque ja Philiberte Lamyn. Tytön ollessa 8-vuotias hänen isänsä kuoli ja hänet lähetettiin klarissalaisten kouluun. Kun hän oli ottanut vastaan ensikommuunion 9-vuotiaana hän harjoitti salaa ankaraa ruumiillista kuritusta, minkä johdosta hän joutui halvaantuneena vuoteenomaksi neljäksi vuodeksi. Hän vannoi valan Neitsyt Marialle, että pyhittäisi itsensä hengelliselle elämälle. Hän kieltäytyi avioliitosta ja astui sääntökunnan "Ordo Visitationis Beatissimae Mariae Virginis" nunnaluostariin Paray-le-Monialissa vuonna 1671. 20-vuotiaasta eteenpäin hän näki ilmestyksiä Kristuksesta ja alkaen 27. joulukuuta 1673 hän näki näkyjä, joissa Jeesus kertoi valinneen hänet levittämään pyhän sydämen hartautta, neuvoi häntä esimerkiksi niin sanotusta yhdeksän perjantain hartaudesta ja pyysi, että pyhän sydänmen juhla otettaisiin käyttöön. Jeesuksen kerrotaan myös antaneen pyhälle Margueritelle niin sanotut kaksitoista lupausta niille, jotka kunnioittavat hänen pyhää sydäntään. Lopulta nainen sairastui ja kuoli 43-vuotiaana 22. heinäkuuta 1647 Paray-le-Monialissa.