Lääkekannabis

Lääkekannabis on lääkinnällisissä tarkoituksissa käytettyä, hampusta saatavaa kannabista. Kannabiksen vaikutus perustuu siinä oleviin kannabinoideihin, joita on löydetty kasvista ainakin 85 kappaletta sekä terpeeneihin, joita on löydetty kasvista yli 200 kappaletta.
Vaikuttavat ainesosat.
Kannabinoidiyhdisteiden määrät ja suhteet vaihtelevat eri kannabislajikkeissa, minkä takia niillä voi olla hyvin erilaisia vaikutuksia. Eri lajikkeilla on täten erilainen potentiaali auttaa tiettyyn vaivaan. Lääkekäytön kannalta kasvin kannabinoideista merkittävimpiä on kannabidioli (CBD), jonka on osoitettu eläinkokeissa lievittävän levottomuutta. Eläinkokeiden perusteella kannabidioli vaikuttaa myös tulehduksia hillitsevästi, sillä se heikentää immuunivastetta. Kannabidiolista johdettujen yhdisteiden on myös havaittu laboratoriokokeissa hillitsevän ihmisen syöpäsolujen jakautumista.
Lääkekannabisvalmisteet.
Sativex -niminen lääkevalmiste on suuonteloon annettava sumute, joka sisältää kahta kannabiskasvista eristettyä kannabinoidia, tetrahydrokannabinolia (THC) ja CBD:ia. Yhdessä suihkauksessa Sativexia on 2,7mg THC:ia ja 2,5 mg CBD:ia. Sativex on tarkoitettu käytettäväksi kohtalaisesta tai vaikea-asteisesta multippeliskleroosista (MS-tauti) johtuvan lihasspastisuuden lievittämiseen aikuisilla.
GW Pharmaceuticals toi vuonna 2013 Yhdysvalloissa markkinoille 98 % CBD:ia sisältävän Epidiolex-lääkkeen käytettäväksi vaikeisiin lasten epilepsiaoireyhtymiin. Suomessa Epidyolex-niminen lääkevalmiste sai myyntiluvan syyskuussa 2019. Epidyolex on tarkoitettu käytettäväksi lisälääkkeenä Lennox-Gastautin oireyhtymään tai Dravet’n oireyhtymään liittyvien epileptisten kohtausten hoitoon yhdessä klobatsaamin kanssa 2 vuotta täyttäneillä.
Kasvimateriaalivalmisteista on ainakin viittä erilaista ja niitä käytetään höyrystimellä hengittämällä tai kuumavesiuutteena. Nämä valmisteet on tarkoitettu käytettäväksi krooniseen kipuun, anoreksiaan ja painon alenemiseen, multippeliin skleroosiin, touretten oireyhtymään sekä palliatiivisena lisälääkkeenä syövän ja AIDSin hoidossa.
Lisäksi on olemassa suun kautta otettavia kapseleita, jotka eivät ole kasviperäisiä, vaan sisältävät jotain yksittäistä synteettistä kannabinoidia, kuten dronabilonia tai nabilonia.
Lääkekannabiksen käyttö maailmalla.
Kannabiksen käyttö lääkkeenä on vanha ilmiö: sitä on käytetty lääkkeenä Kiinassa yli 2700 vuotta ennen ajanlaskun alkua. Alankomaat hyväksyi kannabiksen käytön reseptilääkkeenä ensimmäisenä maailmassa syyskuussa 2003 syöpäkivun, HIV:n ja MS-taudin jäykkyyden hoitoon. Nykyään varsinkin Yhdysvallat, Britannia, Alankomaat ja Australia tekevät lääkekannabistutkimusta. Yhdysvalloissa lääkekannabis on sallittu 22 osavaltiossa. Israel on myös maailman johtavia maita lääkekannabiksen tutkimuksessa ja käytössä. Israelin terveysministeriö on myöntänyt erityisluvan noin 20 000 potilaalle MS-taudin, ALS:n, epilepsian, Alzheimerin, Touretten oireyhtymän, traumaperäinen stressihäiriön, unettomuuden, diabeteksen, neurologisten häiriöiden, hermostollisen kivun, fibromyalgian ja aidsin hoitoon. Kanadassa sillä voidaan hoitaa hermo- ja syöpäkipua. Portugali hyväksyi lääkekannabiksen käytön 15. kesäkuuta 2018.
Lääkekannabiksen käyttö Suomessa.
Suomessa lääkekannabiksen käyttö on ollut lääkärin määräämänä sallittua pienelle potilasryhmälle vuodesta 2008 alkaen. Lääkekannabista käytetään Suomessa MS-taudin lihasjäykkyyteen, elleivät muut hoidot tehoa. Suomessa on käytössä viisi lääkekannabisvalmistetta. Sativex-kannabislääkevalmiste sai myyntiluvan Suomessa vuonna 2012 MS-tautia sairastavien lihasjäykkyyden hoitoon. Tämä tarkoittaa ettei Sativexille tarvita erityislupaa vaan neurologian erikoislääkärin tai neurologian alan sairaalayksikön lääkärin kirjoittama resepti riittää. Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean erityisluvalla voi saada valmisteita, jotka sisältävät kuivattua kannabiskasvin kukintoa. Lupa myönnetään vuodeksi kerrallaan. Sativex-lääkevalmisteeseen oli ennen myyntiluvan myöntämistä myönnetty 25 erityislupaa ja lääkekannabiskukkavalmisteisiin noin 80 lupaa. Vuonna 2014 erityislupia myönnettiin 223 kappaletta. Vuonna 2016 erityislupia myönnettiin 263 kappaletta 234:lle potilaalle. Vuonna 2017 lupia myönnettiin 373 kappaletta. Sitten tapahtui notkahdus. Vuonna 2018 heltisi enää 269 erityislupaa. Suomen Kuvalehden mukaan syy tähän on Kelan lääkekannabisreseptejä kirjoittaville lääkäreille lähettämä kirje, jossa todettiin, että Kela toimittaa lääkäreiden tiedot Valviraan, jos jatkavat lääkekannabisreseptien kirjoittamista ja etenkin, jos joku henkilö hakee resepteille toimeentulotukea. Lisäksi kirjeessä todettiin, että lääkekannabiksen määräämiselle ei ole lääketieteellisiä syitä. Suomen Kuvalehden haastattelemat lääkärit tulkitsivat kirjeen pyrkimykseksi puuttua heidän työhönsä.
Lupa myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 2006 miehelle, joka kärsi onnettomuudesta johtuvista selän hermovaurioista ja opiaattijohdannaiset kipulääkkeet olivat aiheuttaneet sivuoireita. Lääkelaitos hylkäsi alun perin luvan, mutta Turun hallinto-oikeus kumosi päätöksen. Suomessa lääkekannabisreseptejä on kirjoitettu muun muassa henkilöille, jotka sairastavat MS-tautia, Parkinsonin tautia, vaikeaa reumaa, aidsia, syöpää tai kroonistunutta migreeniä.
Lääkekannabiksen vasta-aiheita ovat psykoottiset sairaudet, merkittävät psyykkiset häiriöt lukuun ottamatta perussairauteen liittyvää masennusta, yliherkkyys kannabinoideille, raskaus (ellei sikiöön mahdollisesti kohdistuvien riskien katsota olevan pienempiä kuin hoidosta saatava hyöty) ja imetys (ottaen huomioon merkittävän kannabinoidipitoisuuden erittyminen rintamaitoon ja tästä johtuvat mahdolliset haitalliset vaikutukset lapsen kehitykseen).
Lääketieteellinen tutkimus.
Vuonna 2015 JAMA-lehdessä julkaistun tieteellisen katsauksen mukaan kannabinoidien tehosta kroonisen kivun ja lihasjäykkyyden hoidossa oli kohtalaisen tasoista näyttöä. Tehosta kemoterapian aiheuttaman pahoinvoinnin, HIV-infektion aiheuttaman painonnousun, unihäiriöiden ja Touretten syndrooman hoidossa oli matalatasoista näyttöä. 
Aivotärähdys.
Kannabinoidien on tutkittu vähentävän aivotärähdyksestä johtuvia vammoja ja nopeuttavan niiden paranemista.
ADHD.
ADHD-oireisiin lääkekannabiksen teho on kiistantalaista Kannabista on käytetty ADHD-oireita lievittävänä itselääkintänä.
Alzheimerin tauti.
Eräässä tutkimuksessa kannabiksen vaikuttavan aineen THC:n todettiin vähentävän riskiä sairastua Alzheimerin tautiin sekä hidastavan taudin etenemistä tehokkaammin kuin perinteiset lääkkeet. Vuonna 2016 julkaistussa tutkimuksessa THC:n väitetään puhdistavan hermosoluista beeta-amyloidin muodostamaa amyloidiplakkia ja vähentävän sen aiheuttamaa tulehdusvastetta, joka on yhteydessä hermosolujen kuolemaan.
Diabetes.
Tutkimuksen mukaan kannabiksen säännöllinen käyttö saattaa vähentää riskiä diabetekseen sairastumiseen.
Epilepsia.
CBD:lla on epilepsiakohtauksia estävää (ns. antiepileptistä) vaikutusta. Tutkimuksissa noin puolella kannabidiolia käyttäneistä kohtaukset ovat vähentyneet noin puoleen. CBD:n tarkkaa antiepileptistä vaikutusmekanismia ei tunneta.
Glaukooma.
Glaukooman eli silmänpainetaudin (vanha nimitys viherkaihi) hoidosta on julkaistu tapausselostuksia, joissa kannabis on laskenut silmänsisäistä painetta, kun muut hoitotoimenpiteet ovat olleet tehottomia. Eläinkokeissa ja kliinisissä pilottitutkimuksissa silmänpainetta laskevaa vaikutusta on havaittu olevan erityisesti THC:lla, mutta vaikka vaikutusmekanismia ei varmuudella tunneta nykyisin, sen arvellaan olevan CB1-reseptorivälitteinen. 
Kipu.
Kannabiksen kipua lievittävät vaikutukset on tunnettu jo tuhansia vuosia. Kannabinoidien ja kivun moderni tieteellinen tutkimus alkoi 1971 Russel Noyes Jr:n tutkimuksesta, jossa huomattiin että useat eri tyyppiset kiputilat olivat hoidettavissa kannabiksen tai THC:n avulla. 
Yksi kliininen kysely osoitti jälkimmäisen yltävän kivunlievityksessä kodeiinin tasolle. Kipua lievittävässä vaikutuksessa oli eroja riippuen kivun luonteesta ja sen syntymekanismista. Akuuttiin kipuun teho oli eräiden tutkimusten mukaan heikompi kuin krooniseen kipuun. Sen vuoksi kannabista ei toistaiseksi käytetä yleiskipulääkkeenä. 
Kanadalaisessa tutkimuksessa, jossa oli mukana 21 kipupotilasta, kolmesti päivässä poltettu kannabisannos lievensi kroonista neuropaattisista kipua, auttoi nukahtamaan ja vähensi heräilyä.
HYKS:n kipuklinikalla lääkekannabista on kokeiltu kymmenelle potilaalle. Näistä kahdelle lääkkeestä oli apua. Muille lääkkeistä ei ollut apua tai sitä ei voitu käyttää sivuvaikutusten takia.
Vuonna 2018 Kalifornian yliopisto (Los Angeles) on ryhtynyt tutkimaan lääkekannabista kivunlievityksessä. Tarkoituksena on selvittää eri THC- ja CBD-pitoisuuksien yhdistelmillä miten lääkekannabis pärjää opioideille kivunlievityksessä. Tutkimus on aloitettu vastauksena Yhdysvaltojen opioidiepidemiaan
Keuhkot.
Lääketieteelliset tutkimukset osoittavat kannabiksen lääkinnällisen käytön hyödyttävän keuhkoahtauma- sekä keuhkolaajentumasta kärsiviä potilaita. Myös monet hölkkääjät, maratoonarit ja juoksua aktiivisesti harrastavat ihmiset ovat todenneet kannabiksen käytön puhdistavan heidän keuhkojaan mahdollistaen paremman urheilusuorituksen. Tutkimukset veren hapenottokykyyn ja kannabiksen käyttöön osoittavat keuhkoperäisten rintakipujen yleensä helpottuvan kannabista käyttämällä. 
Kohtuullinen marihuanan polttaminen mahdollisesti parantaa keuhkojen toimintaa, ehkä siksi, että hengittäminen antaa keuhkoille ja rintalihaksille harjoitusta. 
Korvaushoito päihderiippuvuudessa.
Kannabista on tutkittu korvaushoitomuotona alkoholismiin ja huumeriippuvuuteen. Kannabiksen eduiksi katsottiin käytöstä aiheutuvat vähäisemmät sivuvaikutukset, oireiden parempi hallittavuus ja pienempi vieroitusoirepotentiaali. Kolumbian pääkaupungissa Bogotassa aloitetaan kokeilu, jossa 300:lle kokaiiniriippuvaiselle annetaan kannabista korvaavaksi aineeksi osana ohjelmaa johon kuuluu mm. neuvontaa, työhön opastamista ja hätämajoitusta. Myös Brasiliassa ja Jamaikalla on tehty vastaavia kokeiluja. Rottakokeissa CB2-tyypin kannabinoidireseptoriagonistit vähensivät rottien kokaiininkäyttöä, kokaiinin liikkumista lisäävää vaikutusta ja kokaiinin lisäämää solujen ulkopuolisen dopamiinin kertymistä. Toisessa kokeessa CB2-tyypin kannabinoidireseptoriagonisti ei vähentänyt rottien nikotiininkäyttöä.
Masennus.
Vaikka aihe onkin kiistanalainen, joukko lääkäreitä on sitä mieltä, että kannabis voi auttaa masennuksen, kaksisuuntaisen mielialahäiriön, ahdistuksen ja vastaavien sairauksien tai tunnetilojen hoidossa. McGillin yliopistossa tehtyjen eläinkokeiden perusteella kannabis on tehokas antidepressantti pienillä annoksilla. Ero lääkkeen ja huumeen välillä on annoksen koko. Tutkimuksen mukaan suuremmat annokset pahensivat masennusoireita, kun taas pienet annokset lievittivät niitä. Lisäksi McGillin yliopiston tutkimuksen tehneen psykiatri Gabriella Gobbin mukaan käytännön kokemusten perusteella liiallinen kannabiksen käyttö altistaa masentuneet potilaat korkealle riskille joutua psykoosiin ja tästä syystä he keskittyvät tutkimuksessaan aivojen omien endokannabinoidien vaikutusta tehostavien lääkkeiden kehittämiseen.
Migreeni.
Suomessa on määrätty kroonistuneeseen migreeniin tietyissä tapauksissa lääkekannabista, kun muut lääkkeet eivät ole auttaneet.
MS-tauti.
Brain-lehden heinäkuun 2003 numerossa Lontoon neurologisen instituutin University Collegen tutkijat raportoivat, että synteettisen kannabisagonistin WIN 55,212-2 käyttö toi "huomattavaa neurologista suojausta" multippeliskleroosin eläinmalleissa. Tämän tutkimuksen tulokset ovat tärkeitä, koska ne viittaavat siihen, että oireiden hallinnan lisäksi "... kannabis voi myös hidastaa neurodegeneratiivisia prosesseja, jotka lopulta johtavat MS-taudin krooniseen invaliditeettiin ja todennäköisesti muihin tauteihin", tutkijat sanoivat loppupäätelmissään.
Tutkijat Alankomaiden Vrija University Medical Centerin neurologian osastolta raportoivat myös ensimmäistä kertaa vuonna 2003, että THC:n oraalinen käyttö voi vahvistaa MS-potilaiden immuniteettijärjestelmää. "Nämä tulokset viittaavat kannabinoidien tulehdusta poistaviin lääkinnällisiin mahdollisuuksiin MS-taudissa", kertoivat tutkijat loppuyhteenvedossaan.
Britannian hallitus sponsoroi tällä hetkellä kolmen vuoden kliinistä koetta, jonka tarkoituksena on arvioida kannabinoidien pitkäaikaisvaikutuksia sekä MS-taudin oireiden että taudin etenemisen hallinnassa. Health Canada on myös äskettäin hyväksynyt kannabisekstraktien reseptikäytön MS-tautiin liittyvän neuropaattisen kivun hoitoon. Suomessa on Finohta julkaissut lyhennelmän kysymyksessä olevan "Sativexin" vaikutuksia koskevista tutkimuksista.
Niveltulehdukset.
Kannabidiolin kyky lievittää tulehdusta ja vaikuttaa immuunijärjestelmään on herättänyt kiinnostusta autoimmuunisairauksien hoidon saralla. Vuonna 2000 New Yorkissa tutkittiin kannabidiolin vaikutusta nivelreumaisella hiirellä.
Psykoosi ja skitsofrenia.
Kannabiksen vaikuttavien ainesosien THC:in ja kannabidiolin vaikutuksia on tutkittu myös skitsofrenian hoidossa. Lääkekannabis nähdään uutena ja potentiaalisena ratkaisuna psykoosin hoitoon. CBD:llä on mahdollista tulla ensimmäiseksi lisensoiduksi nondopaminergiseksi hoidoksi psykoosiin. Kliiniset tutkimuksen osoittavat että CBD on turvallinen, hyvin siedetty ja sillä on antipsykoottisia vaikutuksia sellaisten ihmisten hoidossa, joilla on psykoosisairaus. 
Suolistosairaudet.
Kannabiksesta saattaa olla apua Crohnin tautiin ja krooniseen koliittiin (IBD-sairaudet) brittiläistutkimuksen mukaan. Suoliston alueelta löytyi CB1-tyypin kannabinoidireseptoreita, joiden tehtävän arveltiin liittyvän vaurioiden korjaamiseen. Tutkimuksessa havaittiin, että tutkittaville annetut synteettisesti tuotetut kannabinoidit auttoivat vaurioitunutta suolta parantumaan. Lisäksi IBD-sairaiden suolistosta löytyi CB2-tyypin kannabinoidireseptoreita, joita terveillä ei havaittu. Näillä reseptoreilla on yhteys immuunijärjestelmään ja tulehduksen vähentämiseen.
Syöpä.
Espanjalaiset tutkijat totesivat Nature medicine -nimisessä lehdessä, että THC toimisi keuhko- ja aivosyöpälääkkeenä. Useissa tutkimuksissa on saatu näyttöä kannabinoidien syöpäsoluja tuhoavasta vaikutuksesta ja mahdollisesti normaaleja soluja tervehdyttävästä vaikutuksesta.
CBD:n on havaittu laboratorio- ja eläinkokeissa sammuttavan monien syöpälajien etenemisestä vastuussa olevan ID1-geenin.