Mäntyharju

 
Mäntyharju on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km².
Mäntyharjun naapurikuntia ovat Hartola, Heinola, Hirvensalmi, Joutsa, Kouvola, Mikkeli ja Savitaipale. Entisiä naapurikuntia ovat Heinolan maalaiskunta, Jaala, Pertunmaa, Ristiina, Suomenniemi ja Valkeala.
Pertunmaa liitettiin Mäntyharjuun vuoden 2025 alussa.
Historia.
1500-luku.
1500-luvulla Hämeen, Karjalan ja Savon maakuntien rajat oli kiinnitetty niin, että ne kohtasivat Mäntyharjulla, Tarhaveden ja Juolasveden välisessä salmessa sijaitsevassa Naulasaaressa. Sinne hakattiin kallioon rajamerkiksi kolmikärki, josta Hämeen ja Savon vastainen raja lähti pohjoiseen, Savon ja Karjalan vastainen itään sekä Hämeen ja Karjalan vastainen raja etelään.
Pitäjä olikin hyvin hajanainen sotilaspappi Jaakko Pietarinpojan perustaessa seurakunnan vuonna 1595. Seurakuntaan tuli kuulumaan alueita kolmesta eri maakunnasta. Tämän lisäksi alue jakautui viiden eri hallintopitäjän alueisiin. Savon puoli kuului Pellosniemeen, Karjalan puoli Taipalsaareen ja Hämeen puoli jakautui Sysmän, Asikkalan ja Hollolan kesken. Kirkollisesti Mäntyharjun alue oli kuulunut ennen seurakunnan perustamista neljään seurakuntaan: Iittiin, Sysmään, Taipalsaareen ja Mikkeliin.
1600–1800-luvut.
Huolimatta siitä, että Mäntyharju itsenäistyi omaksi seurakunnaksi ja pitäjäksi, pysyi sen sisäinen hallinto jatkuvasti hyvin sekavana. Hyvän kuvan sekavuudesta antaa selostus ”Porvoon hiippakunnan papiston anomuksessa Kuninkaalle” syyskuun 9. päivältä vuonna 1741. Se on tehty siinä toivossa, että kuningas ryhtyisi asiaa korjaamaan: ”Kaikki kurinpito on seurakunnassa käynyt mahdottomaksi niin hyvin seurakunnallisessa kuin poliittisessakin mielessä...seurakunta kun on jaettu ei ainoastaan kolmen läänin, Hämeen, Kymenkartanon ja Savon läänien osalle, vaan myöskin kolmen kihlakunnan, neljän käräjäpiirin, kolmen käskynhaltijan, kolmen manttaalikomissaarin, neljän kirjoituspaikan, neljän nimismiehen ja neljän siltavoudin alaisuuteen, joista kukaan ei asu pitäjässä.”
Vuonna 1743 hajanaisuutta lisäsi vielä Turun rauhan mukainen Ruotsin ja Venäjän välinen valtakuntien raja, joka halkaisi pitäjän kahtia. Noin kolmasosa Mäntyharjun alueesta joutui Venäjälle, ja tällä alueella sijaitsivat Mäntyharjun kirkko ja pappilat. Vuonna 1746 valtiopäivillä ehdotettiin, että Mäntyharjun Ruotsille jäänyt osa erotettaisiin omaksi seurakunnakseen, johon olisi liitetty myös Hirvensalmen kappeliseurakunta. Uuden seurakunnan kirkko ehdotettiin rakennettavaksi Lahnaniemeen. Ehdotusta ei kuitenkaan toteutettu, ja vaikka valtakunnanraja jakoi pitäjän kahtia, se pysyi hallinnollisista ja muista hankaluuksista huolimatta yhtenä seurakuntana koko sen ajan, jonka Turun rauhan raja oli voimassa. Samaan tapaan myös Sulkava, Sääminki ja Kerimäki pysyivät kukin yhtenä seurakuntana, vaikka nekin sijaitsivat kahden valtakunnan alueella.
Mäntyharjun Venäjän-puoleinen osa kuului Vanhaan Suomeen, joka vuonna 1812 liitettiin muun Suomen yhteyteen. Tämän jälkeen Mäntyharju kuului kokonaisuudessaan Suomen suuriruhtinaskuntaan, ja pian tämän jälkeen myös sen jo vuodesta 1743 lähtien Venäjälle kuulunut osa liitettiin Kymenkartanon lääniin. Mikkelin läänin osa Mäntyharjusta tuli 1822. 
1900–2000-luvut.
Vuonna 1926 Pertunmaa erotettiin Mäntyharjusta omaksi kunnakseen. 
Pertunmaa liitettiin takaisin osaksi Mäntyharjua vuoden 2025 alussa.
Maantiede.
Mäntyharjun asukkaista noin kaksi kolmasosaa asuu sen kaupunkimaisessa keskustaajamassa.
Noin viidesosa Mäntyharjun pinta-alasta on vettä. Kunnassa sijaitsee yli 450 vähintään hehtaarin laajuista järveä. Suurimmat järvet ovat Vuohijärvi, Enonvesi, Korpijärvi, Juolasvesi, Pyhävesi, Kallavesi, Lahnavesi, Herajärvi ja Tuusjärvi. Myös Repovesi-Luujärvi sijaitsee osittain kunnan alueella. 
Voikoski on Sarkavedestä Vuohijärveen laskeva koski, joka kuuluu Mäntyharjun reittiin. Kosken länsiranta kuuluu Mäntyharjuun, itäranta Kouvolaan. Myös Voikosken varrella sijaitseva Voikosken kylä sijaitsee kahden kunnan alueella.
Mäntyharjun kunnassa sijaitsevia kalliomaalauksia:
Mäntyharjun Natura 2000-kohteita ovat liito-oravien takia suojellut Kolmikanta ja Kihtelysniemi, tärkeinä lohikalojen kutualueina suojellut Mäntyharjun reitin kosket sekä Sammakkolammen metsä, Rossinlammen metsä, Lahnaniemen, Solistonsuon ja Alatalon metsät, Laukoniemi, Kinalammen metsä, Pyhäniemi, Haapasaari - Luhtanen - Majaluhta, Mäyrävuoren–Seppälänjoen metsät, Ahvenjärven haka, Isosuo–Kivenholma, Sahinsuo, Anettu, Punakiven–Ahvenjärven metsät, Lautjärvi–Laukkala–Kaituenlampi ja Mäntyharjun Suursuo.
Mäntyharjun kylät ja kulmakunnat.
Mäntyharjulla on 32 rekisterikylää (tieto vuodelta 1973):
Kulmakuntia Mäntyharjulla ovat Kirkonkylä, Koirakivi, Käävänkylä, Pyhäkoski, Turkinkylä, Valtola ja Varpanen.
Pertunmaan kylät.
Hartosenpää, Hölttä, Joutsjärvi, Karankamäki, Kirkonkylä, Koirakivi, Kuhajärvi, Kuortti, Kälkyttä, Lihavanpää, Mansikkamäki, Nipuli, Ruorasmäki, Ruuttila, Sydänmaa ja Vastamäki.
Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt.
Mäntyharjun valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöjä ovat:
Hallinto.
Mäntyharjun kunnanjohtajaksi valittiin Juho Järvenpää elokuussa 2023. Vuodesta 2014 huhtikuuhun 2023 kunnanjohtajana oli Jukka Ollikainen. Kunnanvaltuustossa on 27 paikkaa. Kaudella 2025–2029 suurimmat valtuustoryhmät ovat keskustalla (12 paikkaa), kokoomuksella (8 paikkaa) ja puolueisiin sitoutumattomilla (4 paikkaa).
Väestö.
Kunnassa asuu nykyisin ihmistä. Seuraavissa kuvaajissa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuosina 1980–2020. 
Mäntyharjuun liittyvässä kuvaajassa on käytetty 1.1.2013 tilanteen mukaista aluejakoa.
Taajamat.
Vuoden 2017 lopussa Mäntyharjulla oli 6 054 asukasta, joista 3 754 asui taajamassa, 2 249 haja-asutusalueilla ja 51:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Mäntyharjun taajama-aste on 62,5 %. Mäntyharjun taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Talous.
Vuonna 2025 Mäntyharjun suurimpia työnantajayrityksiä olivat Exel Composites, Veisto ja Polaria. Liikevaihdoltaan suurimpia olivat Veisto, Exel Composites ja Kieppi Sawmill.
Mäntyharjulla valmistetaan muun muassa Woikosken kaasuja, Kuomiokosken Kuoma-jalkineita, Lohi-veneitä.
Liikenne.
Mäntyharjun keskustan läpi kulkee Savon rata, jota pitkin junamatka Mikkeliin kestää noin 25 minuuttia ja Kouvolaan noin 40 minuuttia. Elokuusta 2014 alkaen kaikki Savon radalla kulkevat matkustajajunat alkoivat pysähtyä Mäntyharjun rautatieasemalla. Mäntyharjun länsiosien läpi kulkee valtatie 5 ja itäosien läpi valtatie 15. Kuntakeskuksesta on suora yhteys seututietä 419 pitkin valtatielle 5 Vihantasalmen liittymään sekä seututietä 368 pitkin Uutelan liittymään.
Vuoden 2000 puurakennepalkinnon saanut Vihantasalmen silta ylittää Lahnaveden Vihantasalmella. Silta oli tuolloin tiettävästi pinta-alaltaan maailman suurin valtatiellä oleva puusilta.
Mäntyharjun lähimmät kaupungit ovat Heinola, Mikkeli, Kouvola, Lahti ja Lappeenranta.
Palvelut.
Mäntyharjun keskustassa sijaitseva Mäntyharjun hyvinvointikeskus tarjoaa kuntalaisille perusterveydenhoitoa. Kunta kuuluu Etelä-Savon hyvinvointialue Eloisaan.
Perusopetusta Mäntyharjussa tarjoavat Mäntyharjun yhtenäiskoulu sekä Pertunmaan yhtenäiskoulu. Kunnassa toimii myös Mäntyharjun lukio. Mäntyharjun kansalaisopistossa opetetaan muun muassa kieliä ja musiikkia. Mäntyharjun Yhtenäiskoululla toimii Mikkelin musiikkiopiston toimipiste.
Mäntyharjun kunnankirjastolla on kaksi toimipistettä, toinen Mäntyharjun keskustassa, toinen Pertunmaan kirkonkylässä.
Kulttuuri.
Mäntyharjun elokuvateatteri Kinossa on näytöksiä viikonloppuisin. Kesäisin Mäntyharjulla on kesäteattereita, muun muassa Koirakivessä ja Kirkonkylässä.
Nähtävyydet.
Mäntyharjulla sijaitsevassa taidekeskus Salmelassa järjestetään sekä taidenäyttelyitä että konsertteja. Salmelassa on myös taiteilijaresidenssitoimintaa.
Museot.
Mäntyharjun museo on kunnan omistama ei-ammatillisesti hoidettu paikallismuseo, joka järjestää näyttelytoimintaa Iso-Pappilan museoalueella, Vanha-Rantalan talomuseon alueella ja Miekankosken Uittomuseossa kesäisin.
Woikosken toimitusjohtaja Clas Palmbergin Mäntyharjun Nurmaalle perustama Woikosken automuseo valittiin vuoden 2025 ajoneuvomuseoksi.
Tunnettuja mäntyharjulaisia ja Mäntyharjulla syntyneitä.
Seuraavassa listassa on nykyisen Mäntyharjun alueella syntyneitä tai eläneitä henkilöitä:
Tapahtumia.
Mäntyharjulla järjestetään markkinat joka vuosi juhannuksen jälkeisenä maanantaina. Vuonna 2025 markkinat järjestettiin jo 55. kertaa. Toritapahtumia järjestetään kesäisin myös Mäntyharjun torilla Vanosen kesätorilla Halmeniemellä ja Enonkylätalolla.
Taidekeskus Salmela järjestää Merikanto-laulukilpailun. Vuonna 2022 kilpailuun haki 61 laulajaa, joista 12 pääsi välierään.
Ruokakulttuuri.
Mäntyharjun pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla "sikakaali", joka on padassa haudutettua sianlihaa ja haudutusliemessä kypsennettyä kaalia, sekä karpalokiisseli.
Uskonto.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Mäntyharjun ja Pertunmaan alueet muodostavat Mäntyharjun seurakunnan.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Mäntyharjulla toimii Mäntyharjun helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Mäntyharjun alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta.
Pyhäkköjä.
Mäntyharjussa on lukuisia kirkkoja. Mäntyharjun kirkko, Partsimaan kyläkirkko, siunauskappeli, luontokirkko, leirikirkko ja Pertunmaan kirkko. Hartolan vanha puukirkko siirretiin Pertunmaalle ja vihittiin käyttöön vuonna 1927.
Urheilu.
Urheiluseuratoiminta.
Mäntyharjulla toimii urheiluseura Mäntyharjun Virkistys, jonka toiminnan piiriin kuuluu useita lajeja, kuten lentopallo, hiihto, pesäpallo ja salibandy.
Mäntyharjulla toimii myös jalkapalloseura Mäntyharjun Jäntevä (MäJä). Seura on perustettu 1921 ja toimi aiemmin urheilun yleisseurana. Edustusjoukkue pelasi vuonna 2016 miesten 6. divaria. Sillä on myös lukuisia juniorijoukkueita. Real Mäntyharju puolestaan pelasi talvella 2014–2015 paikkakunnan historian ensimmäisenä joukkueena futsalia piirin sarjoissa, kun se osallistui Kaakkois-Suomen kolmosdivisioonaan.
Mäntyharjun Ratsastajat on vuonna 1998 perustettu Suomen Ratsastajainliitto ry:n jäsenseura.
Suomen Latu ry:n jäsenyhdistyksen Mäntyharjun Reissupolku ry:n lajeina ovat muun muassa retkeily, pyöräily, melonta ja hiihto.
Liikuntapaikkoja.
Mäntyharjun peruskorjattu ja laajennettu monitoimihalli Kisala otettiin käyttöön vuonna 2021. Hallissa on täysimittainen salibandykenttä ja sali, jota voi käyttää kamppailulajeissa ja voimistelussa. Kisalan läheisyydessä on ympärivuotisessa käytössä olevia ulkoilu- ja urheiluympäristöjä.
Kunnan ylläpitämiä uimarantoja on kolme: Pekkolanlammen, Haapaselän ja Kurkiniemen uimarannat.
Vola-Golf sijaitsee Saarenpäässä. Nurmaan lavalla järjestetään lavatansseja.
Kesällä toimivia ulkoliikuntapaikkoja ovat Kisalan urheilualueen lisäksi tennis- ja Padel-kentät, yleisurheilukenttä, pesäpallokenttä, kolme beachvolleykenttää, metsäleikkipuisto, frisbeegolfpuistot Pappilanniemessä ja Mäntyharjulla ja skeittiparkki. Asuinalueiden läheisyydessä sijaitsee myös kunto- ja luontoreittejä.