Wienerwald

Wienerwald () on metsäinen vuoristo­alue Ala-Itävallan ja Wienin alueella Itävallassa. Se on noin 45 kilometriä pitkä ja 20-30 kilometriä leveä ja muodostaa koillisen osan Pohjoisia Kalkki­alppeja. Tämä hyvin metsäinen alue on wieniläisten suosima virkistys­alue.
Sijainti.
Wienerwaldia rajoittavat Tonava ja sen sivujoet Triesting, Gölsen ja Traisen. Se sijaitsee pääasiassa Ala-Itävallan kahden hallintoalueen, Mostviertelin ja Industrieviertelin rajamailla, mutta ulottuu myös Wienin kaupungin alueelle. Sijaintinsa vuoksi se on Wienin ja sen tiheään asutun lähiseudun asukkaiden suosima ulkoilualue.
Maantiede.
Wienerwaldin korkein kohta on Schöpfl, joka on 893 metriä meren­pinnan yläpuolella. Siellä sijaitsee Leopold Figlin mukaan nimetty observatorio. Huomattavia jokia Wiener­waldin alueella ovat Wien, Schwechat ja Triesting. Wiener­waldin koillis­kärjessä sijaitseva Leopoldsberg Tonavan varressa on samalla Alppien itäisin kohta.
Vaikka Wienerwald on suojeltu Unescon biosfäärialueena, nykyisin sitä uhkaa Wienin kaupunkirakenteen hajoaminen ja kaupunkiasutuksen leviäminen alueelle. Jo 1800-luvulla Wienin kaupunki perusti sinne kaksi laajaa puistoa, Lainzer Tiergartenin ja "Schwarzenbergpark"in. Lainzer Tiergartenissa saattaa nähdä monia metsän eläimiä kuten villisikoja. Lähellä Purkersdorfia noin 20 kilometriä Wienistä länteen on Sandsteinin luonnonsuojelualue.. Alueella on myös useita luolia, joista tunnetuimpia on "Drei­därrischen­höhle" ("Kolmen mielipuolen luola").
Laajojen metsien lisäksi Wienerwaldin alueella on myös useita pikku­kaupunkeja, ja alueella harjoitetaan viininviljelyä.
Geologia ja kasvillisuus.
Wienerwaldin vuoret muodostavat siirtymävyöhykkeen Itä-Alppien ja Karpaattien välille, jotka Tonava ja eräät Wienin lähellä olevat tektoniset linjat erottavat toisistaan. Wienerwaldin pohjoisosa kuuluu Alppien hiekkakivivyöhykkeeseen, etelä­osa Pohjoisiin Kalkki­alppeihin. Idässä vuoriston laita on samalla terminen raja, joka geologisesti rajoittaa Wienin allasta.
Wienerwaldin pohjois­osien metsissä kasvaa kaikkialla pyökkejä, tammia ja valkopyökkiä, kun taas sen eteläosa on pää­asiassa havumetsää, jossa kasvaa enimmäkseen mäntyjä ja pihtoja. Siellä sijaitsee myös "Förhenberge"n ("Mäntyvuorten") luonnonpuisto.
Historia.
Wienerwaldissa on toden­näköisesti ollut asutusta 700-luvulta lähtien. Avaarien vaikutuksesta sinne asettui kansain­vaellus­ajan jälkeen slaavilaista väestöä, mikä mahdollisesti on vaikuttanut kylien nimiin kuten Döbling, Liesing ja Gablitz. Myöhemmin Wiener­wald oli ruhtinaiden metsästys­maata, mutta 1500-luvulta lähtien siellä harjoitettiin metsänhoitoa. Vuodesta 1848 lähtien teollisuuden kehitys johti kasvavaan muutto­liikkeeseen alueelle. Vuonna 1870 esitettiin suunnitelma, jonka mukaan suurin osa metsästä olisi kaadettava, mutta se sai osakseen laajaa vastustusta, jossa Josef Schöffel oli yksi merkittävimmistä vaikuttajista.
Vuonna 1987 Wienin, Ala-Itävallan ja Burgenlandin osavaltioiden kuvernöörit alle­kirjoittivat "Wienerwald-julistusen" alueen luonnon suojelemiseksi.
Elokuvanäyttelijä Hedy Lamarrin tuhka haudattiin hänen pyynnöstään Wienerwaldiin.
Kulttuurisia viittauksia.
Maailmankuuluksi Wienerwaldin on tehnyt varsinkin Johann Strauss nuoremman valssi "Wienerwaldin tarinoita" ("Geschichten aus dem Wienerwald"), samoin eräs Ödön von Horváthin näytelmä ja sen useat elokuva­sovitukset.
Wienerwaldin maisemien on myös väitetty innoittaneen Ludwig van Beethovenia hänen säveltäessään kuudennen sinfoniansa eli Pastoraalisinfonian, jota toisinaan on nimitetty myös "Wienerwald-sinfoniaksi".