Nousiainen

Nousiainen () on Suomen kunta, joka sijaitsee Varsinais-Suomen maakunnassa. Nousiaisten naapurikunnat ovat Aura, Masku, Mynämäki, Pöytyä, Rusko ja Turku. Entisiä naapurikuntia ovat Maskuun liitetty Lemu, Mynämäkeen liitetty Mietoinen, Turkuun liitetty Paattinen, Ruskoon liitetty Vahto ja Pöytyään liitetty Yläne. Kunnan koilliskulmassa on alkujaan kahdeksan kunnan yhteinen rajakivi Kuhankuono.
Nousiaisten asukkaasta käytetään sanaa "nousiaislainen" tai "noustelainen". 
Maantiede.
Nousiainen sijaitsee Turun ja Porin välisen valtatie 8:n varrella, 20 km Turusta.
Nousiaisissa on kaksi Natura-kohdetta: Kurjenrahkan kansallispuisto ja Rehtisuon keidassuo.
Kyliä.
Aatoila, Alakylä, Haatila, Hakola, Heininen, Hyrkkö, Kaisela, Kaitarinen, Kallunen, Keskusoja, Killainen, Koljola, Kulola, Kytöinen, Kärmälä, Kärrynen, Köönikkälä, Laaleinen, Laihonen, Leinainen, Mahala, Moijonen, Nummi, Nutturla, Ojankulma, Paijula, Paistanoja, Pakainen, Palo, Papumäki, Puotunen, Rekoinen, Repola, Riitalho, Ristimäki, Riukula, Saksala, Santamala (aik. Sontamala), Sukkinen, Tappuri, Topoinen, Vadanvainio, Vainionpohja, Vainoinen, Valpperi, Vastlahti, Vuorenpää, Kukkola, Mutola, Rästäsmäki
Historia.
Nousiainen oli Suomen ensimmäinen piispanistuimen paikka, joka tiedetään varmuudella. Myyttisen legendan mukaan Uppsalan Piispa Henrik, jota väitetään myös Suomen ensimmäiseksi piispaksi, haudattiin paikkakunnalle vuonna 1156. Paikkana pidetään Hirvijoen rannalla sijaitsevan Nousiaisten kirkon liepeitä. Mahdollista kuitenkin on, että piispanistuin siirrettiin Nousiaisiin vasta vuoden 1229 aikoihin, jolloin Suomen piispalle myönnettiin lupa istuimen siirtoon. Vuodelta 1234 säilynyt piispan Nousiaisissa päivätty kirje osoittaa, että kirkko oli vasta tuolloin ottamassa haltuunsa Nousiaisissa sijaitsevia muinaisuskon palvontapaikkoja. Piispanistuin siirrettiin kuitenkin viimeistään vuoden 1249 jälkeen Koroisiin lähelle Turkua.
Nousiainen-nimen etymologiasta on useita teorioita. Kansanomaisesti sen on uskottu kuvaavan paikkaa, jossa ristiretkeläiset ensimmäisellä ristiretkellä nousivat maihin. Saulo Kepsu esittää puolestaan, että nimi liittyisi Nousiaisten kirkkomäkeen, joka oli vielä 1800-luvulla kallioinen ja vaikeakulkuinen ja jolle noustiin portaita pitkin. Vaihtoehtoisesti nimen on esitetty liittyvän muinaissuomalaiseen Nousia-henkilönnimeen.
Vuonna 1753 Nousiaisten kirkkoherraksi nimitettiin pappisviran takaisin saanut pietisti Abraham Achrenius. Achreniuksen toiminnan myötä Nousiaisissa syntyi Kansanherätyksen liikehdintää.
Nousiaisissa on useita linnavuoria. Esimerkiksi Nousiaisten Linnamäellä on merkkejä sekä kivikautisesta, pronssikautisesta että rautakautisesta ihmisten toiminnasta. Paikallisen kansanperinteen mukaan mäenrinteessä on metallikoukku, johon laivojen köydet kiinnitettiin mäen ollessa vielä saari.
Hallinto.
Nousiaisten kunnanjohtajana toimi vuodesta 2011 vuoteen 2017 Juhani Kylämäkilä. Vuonna 2017 hänen seuraajakseen valittiin Jaana Karrimaa. Tammikuussa 2019 kunnanjohtajana aloitti Teemu Heinonen, joka oli aloittaessaan Suomen nuorin kunnanjohtaja.
Nousiaisten kunnanvaltuustossa on 19 paikkaa. Kaudella 2025–2029 PRO Nousiainen yhteislistalla on kuusi paikkaa, keskustalla neljä, kokoomuksella neljä, SDP:llä kolme, perussuomalaisilla yksi ja vasemmistoliitolla yksi.
Talouselämä.
Maanviljely on Nousiaisten merkittävin elinkeino. Merkittäviin työllistäjiin kuului myös Teleste Oy:n elektroniikkatehdas, joka on kuitenkin jo lopettanut toimintansa kunnassa.
Vuonna 2015 kunnassa oli 1 009 työpaikkaa. Niistä 11 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 72 % palveluissa ja 15 % jalostuksessa.
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat laivanrakennusalalla toimiva FCR Finland, Mynämäen-Nousiaisten Osuuspankki ja Maalausliike Helin.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Taajamat.
Vuoden 2017 lopussa Nousiaisissa oli 4 813 asukasta, joista 3 273 asui taajamissa, 1 497 haja-asutusalueilla ja 43:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Nousiaisten taajama-aste on 68,6 %. Nousiaisten taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Lemun kirkonkylä ulottuu pääosin Maskun kunnan alueelle.
Uskonnolliset yhteisöt.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Nousiaisissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Nousiaisten alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus.
Liikenne.
Nousiaisten läpi kulkee valtatie 8 ja Uudenkaupungin rata. 
Valtatietä 8 koskeva moottoritiehanke valmistui vuonna 2016, jolloin Turun puoleista moottoritietä jatkettiin Nousiaisiin asti. Nousiaisissa sijaitsee myös eritasoliittymä Lemuntien (yhdystie 2010) kohdalla. Nousiaisten ohi kulkee valtatien 8 kautta yhteensä yli 11000 ajoneuvoa vuorokaudessa. Nousiaisilla kulkee myös useita yhdysteitä, jotka yhdistävät Nummen taajaman Nousiaisten muihin kyliin, sekä esimerkiksi Mynämäen Mietoisiin.
Uudenkaupungin rata on ollut sähköistettynä vuodesta 2022 lähtien, mutta sillä kulkee nykyään pelkästään tavaraliikennettä. Uudenkaupungin radalle on myös suunniteltu lähijunayhteyden toteuttamista lähivuosina.
Kulttuuri.
Murre.
Nousiaisten alueella puhutun kielen perustana on pohjoinen Lounais-Suomen murre. Nousiaisten murre kuuluu Lounais-Suomen pohjoisryhmän Maskun alaryhmään.
Ruokakulttuuri.
Nousiaisten pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla imelletty perunalaatikko eli paikallismurteella "imelet perunloora".