tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Särkijärvi (Kangasala, Suinula)

Särkijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan osa-alueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,7 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Havisevanjärvestä länteen Havialan asuinalueen lähellä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen pohjoisrannalla sijaitsee kolme taloutta. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,9 metriä mpy. Siihen on johdettu maatama lyhyt metsäoja. Järven laskuoja laskee noin 300 metrin päässä Havisevanjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen kaakkoispuolelle oli raivattu niittyjä, jonne tuli metsäpolkuja lännestä ja etelästä. Järvellä ei ollut tuolloin asutusta.
Vuoden 1954 peruskartassa järven pohjoispuolella sijaitsi kaksi maatilaa, joiden peltopalstoja oli järven pohjois-, itä- ja eteläpuolella. Suinulasta oli rakennettu tie Havisevanjärven pohjoispuolelle ja järvien väliin ja Onkijärven pohjoispuolelle oli kaavoitettu Tampellan omakotialueet. Osalla tonteista oli jo rakennuksia, mutta niiden määrä lisääntyi vuosien aikana. Peltopalstoja oli metsitettu jokunen vuoden 1975 kartassa ja nykyään niitä ei enää ole. Järven pohjoisrannassa on jäljellä tilan rakennuksia.
Personlammi

Personlammi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan pohjoispuolella sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Havisevanjärven pohjoispuolella ja Personsoiden lounaispuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat puoliksi suomaata ja metsämaata. Lammelle ei tule teitä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,4 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi suo-ojaa ja siihen laskee Alisen Salmijärven laskuoja. Personlammin laskuoja Personoja lähtee sen länsirannasta ja se laskee 700 metrin päässä Havisevanjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen karttanimi oli ”Iso Persojärvi”. Sen nimistä järveä, kuin ”Pientä Persojärveä”, ei ollut merkitty minnekään kartalle. Personsuot olivat luontaisessa tilassa ja Alisen Salmijärven ja Personlammin laskuoja virtasivat nykyisen kaltaista reittiä Havisevanjärveen. Vuoden 1980 peruskartassa ei lampeen ollut johdettu suo-ojia, mutta ne ilmaantuvat seuraavaan vuoden 1987 karttaan.
Alinen Salmijärvi

Alinen Salmijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan ja Havisevan pohjoispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 13,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Käpykankaan metsäalueella Personsoiden ja Havisevanvuoren välissä. Järvellä on kartan mukaan kaksi järviallasta, joita yhdistää toisiinsa kapea ja umpeenkasvava salmi. Kummassakin järvialtaassa on saari. Ilmavalokuvan perusteella itärannassa sijaitsee vielä kolmas järvenallas, joka on soistunut omaksi suolammeksi rannan tuntumaan. Järven rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja se on metsämaata ja suomaata. Rantojen läheisyydessä kiertää paikoitellen kapea avosuon vyöhyke. Järven pohjois- ja etelärantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie valtatieltä 9.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,8 metriä mpy. Siihen on johdettu kuusi suo- tai metsäojaa. Yksi ojista on Personsuolla sijaitsevan Haukijärven laskuoja. Pohjoisesta laskee vielä Ylisen Salmijärven laskuoja ja idästä Muuranjärvi ja Pöykkyjärvi. Samaa ojaa myöten tulee kalliolouhokselta vettä. Läntisestä ja pienemmästä järvialtaasta alkaa järven laskuoja, joka juoksee lounaaseen päin. Se virtaa Personsoiden läpi Personlammiin, ja jatkaa siitä Personojana Havisevanjärveen. Ojalle tulee koko matkalla pudotusta 11,1 metriä.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven karttanimi oli sama ”Salmijärvi”. Sen laskujoki virtasi ”Ison Personjärven” kautta ”Havisevanjärveen”. Järveä ympäröivät suot olivat luonnontilassa, mutta sen itäpuolella sijaitsi nittymaita.
Vuoden 1954 peruskartassa oli Haukijärveltä kaivettu yhdysoja Salmijärveen. Sen itäpuolella oli kapea peltotilkku, jonka kuivatusoja laski järven itärantaan. Vuoden 1961 kartan jälkeen on pellot metsitetty ja pikkujärvistä on kaivettu kuivatusoja Salmijärveen. Järvelle oli nyt rakennettu myös vapaa-ajan asunto, jonne pääsi metsäautoteitä myöten.
Ylinen Salmijärvi

Ylinen Salmijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla noin kolme kilometriä Suinulasta pohjoiseen sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Käpykankaan koillispuolella olevassa kalliomäkien välisessä painaumassa. Järven länsipuolella mäki kohoaa vaiheittain yli 20 metrin korkeuteen, mutta järven lähiympäristö on soistunutta metsämaata. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Järven länsipuolella kulkee metsäautotie, mutta järvi on autio.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,5 metriä mpy. Siihen on johdettu kuusi suo-ojaa ja etelästä lähtee Aukeissuolle virtaava laskuoja. Ojat laskevat lopulta kilometrin päässä Aliseen Salmijärveen, joka laskee vuorostaan Havisevanjärveen.
Haukijärvi (Kangasala, Suinula)

Haukijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan pohjoispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Alisen Salmijärven pohjoispuolella sen kanssa samalla Personsuolla. Järven rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat suomaata. Sillä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Järvelle ei tule tietä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,0 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä suo-ojaa, joista eteläisin on samalla sen laskuoja Aliseen Salmijärveen. Järvien vedenpinnoilla on 0,2 metriä korkeuseroa.
Muuranjärvi

Muuranjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan koillispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Havisevanjärven koillispuolella valtatien 9 varressa Matinsuon eteläosassa. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat suomaata. Järven länsipuolella sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie valtatieltä alkavalta metsäautotieltä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Havisenjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,0 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä suo-ojaa, joista eteläisin tuo itäpuolelta vettä Pöykkyjärvestä. Matinsuon suo-ojat johtavat Muuranjärven vedet Aliseen Salmijärveen.
Letkumaanjärvi

Letkumaanjärvi tai myös Letkunmaanjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Säynäjärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,9 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Säynäjärven pohjoispuolella alavassa ja soistuneessa painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat suomaata, jotka ovat enimmäkseen avosuota. Alueen asutus sijaitsee Säynäjärven rannalla, mutta Letkumaanjärven ympäriltä on raivattu vain peltomaata. Tampere-Haapamäki-rautatie kukee 250 metrin päässä ohitse.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy. Järveä ympäröivälle suolle on johdettu kahdeksan metsä- ja pelto-ojaa. Järveen on johdettu yli kahden kilometrin päästä Haukijärven laskuoja. Järven lounaispäästä lähtee laskuoja, joka laskee Säynäjärveen 600 metrin päässä. Ojalle tulee tällä matkalla pudotusta 0,7 metriä.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven karttanimi kirjoitettiin ”Letkumajärvi”. Se sijaitsi suolla, joka ylettyi leveänä Säynäjärven rantaan asti. Alue oli asutuksesta autio, vaikka pohjoispuolelta oli raivattu pieni ala niittyä. Asutus keskittyi Vesijärven rantaan.
Vuoden 1954 peruskartassa Letkumaanjärveä ympäröivän suon länsireunasta oli raivattu peltomaata, joka ulottui lähes rantaan asti. Suon itäreunaa ja järven rannassa pitkin kulki Tampere-Haapamäen-rautatie, jonka linjaus on myöhemmin suoristettu kulkemaan kauempana. Järveen oli johdettu luoteispuolen soilta kuivatusoja. Vuoden 1964 kartan jälkeen oli raivattu suon ympäriltä lisää peltomaata, jotka esitetään 1975 julkaistussa kartassa.
Haukijärvi (Kangasala, Säynäjärvi)

Haukijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Säynäjärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 10,7 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Matalajärven ja valtatien 9 välissä. Järven luoteispuolella kohoaa matala Haukivuori, joka kohoaa 28 metrin korkeuteen järven vedenpinnasta. Haukijärven on keskivaiheilla lahti, jonka eteläpuolella sijaitsee saman kokoinen niemi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven koillispäässä on vapaa-ajan asunto, jonne tulee valtatieltä metsätie. Järven lounaispuolen rannan ohittaa läheltä valtatieltä Sorilaan johtava maantie.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,3 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama lyhyt suo-oja, mutta lounaispäähän laskeva oja on useiden lampien yhteinen laskuoja. Niistä suurin on Joutsenenpesä, jonka rannat on rauhoitettuja, ja pienempiä lampia ovat suojelualueeseen kuuluvat Norojärvet. Joutsenpesään tule järviketjun kautta seuraavien järvien vedet: Saapasjärvi, Kalliojärvi, Mustijärvi, Palasjärvi ja Kangasjärvi. Haukijärven koillispuolella sijaitsee Valkijärvi, jolla ei ole laskuojaa. Se sisällytetään siitä huolimatta samaan valuma-alueeseen. Haukijärven laskuoja lähtee lahdenpohjukasta ja sen laskee parin kilometrin päässä Letkumaanjärveen. Laskujoki virtaa matkallaan sinne ojitettujen Heinäsuon ja Metsälänsuon läpi.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa esiintyi samalla nimellä järvi, joka sijaitsi ”Palijärven” kaakkoispuolella. Siitä lähti laskuoja Letkumaanjärvelle. Järvi oli tuolloin autio erämaajärvi, joka oli säilyttänyt lonnontilansa.
Vuoden 1954 peruskartassa oli järvi edelleen siinä mielessä luonatisessa kunnossa, ettei siihen oltu vielä johdettu kaivettuja ojia muualta. Sen laskuoja oli kuitenkin jo kaivamalla suoristettu. Tilanne muuttuu hieman vuoden 1975 karttaan mennessä, jolloin metsien ojitusta on lisätty, metsiin on rakennettu metsäautoteitä ja kaakkoisrannalle on ilmaantunut vapaa-ajan asunto.
Valkijärvi (Kangasala)

Valkijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Säynäjärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,9 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee kolme kilometriä Säynäjärveltä luoteeseen valtatien 9 lähellä Koukkusuon eteläreunalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat lounaispäätä lukuun ottamatta suomaata tai kosteikkoa. Se rantaan on rakennettu 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä alkavalta metsäautotieltä, joka kulkee Matalajärvelle asti.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,8 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia eikä sillä ole laskuojaakaan. Silti se luetaan mukaan Haukijärven valuma-alueeseen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa se on piirretty näkyviin ”Walkijärven” karttanimellä . Vuosien 1954 ja 1964 peruskartoissa järvi oli luonnontilaisen metsäjärvenä, mutta sen jälkeen alueelle rakennettiin valtatieltä metsäautoteitä. Vuoden 1975 kartassa sen eteläpäähän oli rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa.
Joutsenenpesä (Kangasala)

Joutsenenpesä on Pirkanmaalla Kangasalla Säynäjärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee kolme kilometriä Säynäjärveltä luoteeseen valtatien 9 lähellä. Sen itärannassa on pieni niemi, mutta muuten se on selväpiirteisen muotoinen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio, vaikka sen läheltä kulkee valtatieltä alkava ja Sorilaan kulkeva maantie. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rantoja seuraa kävelypolku.
Luontoarvoja.
Järven rannat ovat osa "Joutsenenpesän–Norojärvien suojelualuetta", johon kuuluvat myös Norojärvet ja niiden laskuoja lähes Haukijärveen asti. Alueen pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on suojeltu Metso-ohjelman mukaisesti vuonna 2015 alkaen. Alueella kasvaa iäkästä puustoa, jossa esiintyy lahopuita. Alueella voi marjastaa ja sienestää.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,3 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä suo-ojaa, joista yhden kautta laskevat myös Saapasjärvi, Mustijärvi, Palasjärvi ja Kangasjärvi. Järven laskuoja yhtyy Norojärviltä tulevaan ojaan, joka laskee Haukijärveen. Järvien välillä on pudotusta 4,0 metriä. Haukijärveltä on laskuoja Säynäjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on piirretty nimettömänä Haukijärven viereen . Vuoden 1954 peruskartassa järven laskuoja kulki Haukijärveen ja Norojärvien oja yhtyi siihen. Järvessä oli saari siinä paikassa, missä on nykyään niemi. Vuoden 1975 ja 1986 karttoihin on piirretty länsirannan tuntumaan toinenkin saari. Tämä toinen saari on mystisesti kadonnut, vaikka isompi saari on maatunut koillisrantaan kiinni niemeksi. Saaresta ei ole merkkiäkään ilmavalokuvassa , joten se saattaa olla karttavirhe.
Mustijärvi (Kangasala, Säynäjärvi)

Mustijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Säynäjärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee kapeassa maaston painanteessa, ja sen luoteispuolella kohoaa kallioinen mäki, jonka rinne putoaa järveen jyrkästi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle ei tule tietä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,7 metriä mpy. Siihen on johdettu Palasjärveltä laskuoja. Järven vedet lähtevät eteenpäin Saapasjärveen ja siitä edelleen Joutsenenperään suo-ojia myöten.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa se esiintyy karttanimellä ”Mustajärvi”. Järvestä on laskuoja Joutsenenpesän järveen . Vuosien 1954 ja 1964 peruskartoissa järveen ei ollut johdettu kaivettuja suo-ojia ja sen karttanimi oli Mustajärvi. Vuonna 1975 vaihtui nimi ja sen ympäristön oja ojitettiin. Tässä yhteydessä Palasjärven laskuoja vaihtui Mustijärveen.
Kangasjärvi (Kangasala)

Kangasjärvi on Pirkanmaalla Kangasalan Suinulassa Säynäjärven luoteispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee 3,5 kilometriä Säynäjärveltä luoteeseen pienellä kallioisella ylängöllä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat soistunutta metsämaata. Järvelle ei tule tietä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 167,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kymmenen suo-ojaa ja niistä vähintäin yksi toimii samalla laskuojana. Vedet johtuvat eteläpuolella sijaitsevaan Palasjärveen, josta alkava vesireitti johtaa Joutsenenpesän kautta Haukijärveen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi mainitaan nimeltä laajan suoksi merkityn metsäalueen itäreunassa. Järvelle ei ole kartassa merkitty laskuojaa . Vuoden 1954 ja 1964 peruskartoissa järvi sijaitsi ojittamattomalla suolla, mutta vuoden 1975 kartassa ojia oli suolla runsaasti.
Palasjärvi

Palasjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan kaupunginosassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee 3,5 kilometriä Säynäjärveltä luoteeseen päin ojitetulla suolla. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka on pieni luoto. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat suomaata. Järven pohjoispuolella sijaitsee vapaa-ajan asunto, jolle tulee metsäautotie valtatieltä 9.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Säynäjärven-Myllyojan valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,2 metriä mpy. Siihen on johdettu kahdeksan suo-ojaa, joista yksi laskee 350 metrin päässä Mustijärveen. Siitä vesireitti jatkaa Haukijärveen ja edelleen Säynäjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on piirretty siihen Palusjärven nimisenä. Sitä ympäröin pieni suomaa, jolla ei ollut laskuojaa . Vuosien 1954 ja 1962 peruskartoissa järven laskuoja oli piirretty laskemaan Yliseen Salmijärveen, vuoden 1974 kartassa sille kaivettiin uusi laskuoja Mustijärveen. Samalla sen suo ojitettiin ja ojat johdettiin järveen.
Myllyjärvi (Orivesi, Siitama)

Myllyjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Siitaman kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 9,4 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee kolmen mäen välisessä painaumassa: Sarkkilanmäen, Unkilan maatilan takana kohoavan mäen ja pohjoispuolella kohoavan kallioalueen. Järven keskikohdassa sijaitsee yli 30 metriä leveä salmi, jonka ylittää pengertie. Penger jakaa järven kahteen vesialtaaseen, jotka ovat yhtä suuria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat sekä metsä- että peltomaata. Järven ympäristössä on Siitaman kylän asutusta ja rantaan on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14207.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa. Pohjoisessa 1,2 kilometrin päässä sijaitseva Valkjärvi laskee koneellisesti oikaisutua ojaa myöten järven itäiseen vesialtaaseen. Suurin tulo-oja alkaa Kutemajärvestä ja se laskee läntiseen vesialtaaseen. Myllyjärven oma laskuoja lähtee läntisestä altaasta ja se laskee 450 metrim päässä Vesijärven Vanhankylänlahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Myllyjärveä ei vielä ole olemassa, koska kartan piirtäjän pohja-aineistossa se oli vielä Vesijärven lahti. Kun Kaivannon kanavan sulkulaitteet hajosivat vuonna 1830, on Vesijärven pinnankorkeutta ollut mahdollista laskea perkaamalla Vääksynjokea, mikä on voinut tapahtua 1800-luvun loppupuolella . Vuoden 1956 peruskartassa järven etelärannat olivat vielä suota ja pohjoisrannat olivat peltomaata rantaan saakka. Mökkejä ei rannoilla ollut vielä tuolloin, mutta vuoden 1977 kartassa rannalle oli rakennettu kuusi kiinteistöä.
Valkjärvi (Orivesi, Naappila)

Valkjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Siitaman ja Naappilan välissä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 128,3 metriä mpy.
Alinen Jokijärvi

Alinen Jokijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Siitaman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Jokijärvenkallioiden länsipuolella Karhukallion vieressä. Järven keskellä oleva niemi jakaa sen kahdeksi järvenosaksi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat osin soistunutta metsämaata. Siitamaan johtava yhdystie 14208, joka haarautuu valtatieltä 9, kulkee sen koillisrannassa.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,6 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi suo-ojaa. Yksi ojista on suoristettu, Kutemajärvestä alkunsa saava laskuoja, joka laskee järven pohjoisrantaan Ylisen Jokijärven jälkeen. Etelärantaan laskevat ojat alkavat Kalaton-lammesta. Myös järven laskuoja on yläjuoksultaan kaivamalla suoristettu, mutta alempana se mutkittelee luontaisesti ja muuttuu joeksi. Joki laskee 3,5 kilometrin päässä Myllyjärveen ja heti pian Vesijärven Vanhankylänlahteen.
Ylinen Jokijärvi

Ylinen Jokijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Siitaman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Kutemajärven ja Alisen Jokijärven välissä ja on nykyään lähde valtatien 9 vieressä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja suomaata. Järvelle ei tule tietä, vaikka yhdystie 14208 kulkee sen lähellä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,6 metriä mpy. Siihen on johdettu yksi metsäoja. Siihen laskee joki Kutemajärvestä ja se jatkaa ojana eteenpäin Aliseen Jokijärveen.
Härkijärvi

Härkijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Siitamassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,1 metriä mpy.
Ahvenainen (Orivesi, Hanhilahti)

Ahvenainen on Pirkanmaalla Orivedellä Siitamassa sijaitseva järvi. Se on suurempi kahdesta järvestä, joiden karttanimi on Ahvenaiset.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Kutemajärven lounaispuolella, ojitetun Mäntysuon luoteispuolella ja samalla kapealla suolla toisen Ahvenaisen ja Pikku-Kuteman kanssa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat suomaata. Järven lounaispuolelta sen ohittaa metsäautotie etäältä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kuusi suo-ojaa, joista yksi yhdistää sen itäpuolella sijaitsevaan pienempään Ahvenaiseen. Toinen oja yhdistää sen Pikku-Kutemaan. Lounaasta tulevat ojat tuova Rajalammin laskuvesiä. Järven vedet virtaavat pienemmän Ahvenaisen läpi Kutemajärven eteläpäähän.
Kortejärvet (Orivesi)

Kortejärvet on Pirkanmaalla Orivedellä Siitamassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sillä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,3 metriä mpy.
Kartiskajärvi (Orivesi, Kutema)

Kartiskajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Kuteman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,6 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee valtatien 9 lähellä alavalla suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat suomaata. Pohjoisrannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,2 metriä mpy. Siihen on johdettu kuusi metsäojaa, josta pohjoisrantaan tuleva oja on Valkjärven ja Kailajärven yhteinen laskuoja. Laskuoja lähtee sen kaakkoisrannasta ja se laskee 550 metrin päässä suurempaan Kortejärveen. Laskuojalla tulee pudotusta tällä välillä 0,5 metriä.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ei Kartiskajärven ole huomattu nimetä eikä värittää siniseksi. Laskuoja on kuitenkin merkitty oikein . Vuoden 1956 peruskartassa järvi oli autio, mutta valtatien ilmaannuttua viereen, rakennettiin myös mökit sen pohjoisrantaan.
Kailajärvi (Orivesi, Kutema)

Kailajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Kuteman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,2 metriä mpy.
Valkjärvi (Orivesi, Kutema)

Valkjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Kutemassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 15,2 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen luoteispuolella kohoaa Kutemavuori lähes 60 metriä korkeamalle ja sen juurella sijaitsee Kuteman kulmakunta. Järven pohjoisranta on etelärantaa jyrkempi. Sillä on kartan mukaan yksi saari järven länsipäässä. Järven rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet yhdystieltä 14199 ja valtatieltä 9, joka ohittaa järven alle 100 metrin päästä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,2 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi lyhyttä metsäojaa, joista länsirantaan tuleva vaikuttaisi olevan laskuoja Kutemajärvestä. Järven laskuoja lähtee sen kaakkoispäästä ja se laskee yhdessä Kailajärven laskuojan kanssa 400 metrin päässä Kartiskajärveen. Ojalle tulee sillä matkaa pudotusta 1,0 metriä.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven karttanimi oli ”Walkejärvi” ja siiteä oli piirretty laskuoja ”Iso Katetxx?”-järveen . Vuoden 1956 peruskartassa järven karttanimi oli ”Valkijärvi” ja sen laskuoja kulki kuin se tekee nykyään. Kutemajärven välisellä kannaksella kulki oja, jonka varrella oli Kuteman peltopalstoja. Järvi oli tuolloin autio, mutta vuonna 1977 sillä oli jo neljä mökkiä.
Iso Ahvenjärvi (Orivesi, Kutema)

Iso Ahvenjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Kuteman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,2 metriä mpy.
Pieni Ahvenjärvi (Orivesi, Kutema)

Pieni Ahvenjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Kuteman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,7 metriä mpy.
Rökäslammi (Orivesi, Kutema)

Rökäslammi on Pirkanmaalla Orivedellä Kuteman lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Kutemajärven valuma-alueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 143,3 metriä mpy.
Pikkusärkkä

Pikkusärkkä on Pirkanmaalla Oriveden keskustaajamassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat autiot. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat peltomaata tai Tampere–Haapamäki-rautatien katkaisemaa kosteikkoa. Lammen ylittää korkeajännitelinja.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Sen läpi virtaa Kirkkolahdesta alkava lasku-uoma, joka vie Oriselkään.
Kirkkolahti

Kirkkolahti on Pirkanmaalla Oriveden keskustaajamassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 15,8 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee keskustaajamassa asuinalueiden välissä, josta kirkolle on matkaa rannasta 300 metriä. Sen rannat ovat mäkien rinteitä, mutta itäpuolella on alavaa. Sen eteläpuolella kohoaa Kylänvuori noin 40 metrin korkeuteen. Länsirannassa on paikka, joka tunnetaan Vuohitanhuan nimellä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi asuinaluetta, metsäaluetta ja puistoa. Pohjoisrannassa on uimaranta ja puistoalue. Itärannassa on kosteikko, jonka Tampere–Haapamäki-rautatie katkaisee erilleen Pikkusärkästä. Kosteikossa on lampi ja kulkuväylä, joka lienee osa lampea sen etelä- ja itäpuolta kiertävää kävelytietä. Kantatie 58 ohittaa järven sen länsipuolelta. Järven ylittää korkeajännitelinja.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Järven länsirantaan laskee Vuohitanhuan kohdalle metsä- ja pelto-oja, jolla on ainakin kolme haaraa. Yksi haara tuo vettä keskustasta, toinen lännestä valtatien 9 takaa, ja kolmas läheltä Iso Tervajärveä. Muita ojia ei ole. Lasku-uoma on ruoppaamalla syvennetty oja, joka virtaa Pikkusärkän läpi Oriselän länsirantaan.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa ”Kirkonlahden” rannat olivat Vuohentanhuaa lukuun ottamatta autiot. Peltomaat ylettyivät rantaan asti muualla paitsi kosteikolla. Kirkko sijaitsi kylän eteläpäässä ja sitä ympäröi peltomaat. Vuoteen 1977 mennessä asuinalueet olivat levittäytyneet länsirantaan asti, vaikka muualla rannat olivat vielä peltomaata.
Kiviniemenlampi

Kiviniemenlampi on Pirkanmaalla Oriveden keskustaajamassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee peltomaisemassa soistuneessa painaumassa Tampere–Haapamäki-rautatien itäpuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen länsipuolella radan takana on keskustaajaman asuinalueet. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja ne ovat kosteikkoa.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Lampeen on johdettu radanvarresta kuivatusvesiä. Siitä laskee Oriselkään lyhyt oja kosteikon läpi.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa lammen rannat oli merkitty samanlaisina kuin ne ovat nykyäänkin. Tämän jälkeen näyttää, siltä, että lammen vedenpinta olisi ollut kartoissa 1977 ja 1986 korkeammalla. Silloin lammen rantaviiva on nykyistä pyöreämmän muotoinen ja lammen pinta-ala suurempi.
Oripohjanjärvi

Oripohjanjärvi on Pirkanmaalla Oriveden keskustaajamassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 14,5 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Pehulan ja keskustan välissä peltoaukealla olevassa painaumassa. Ympäristön asutus on haja-asutusta, joskin puoli kilometriä länteen sijaitsevat keskustan asuinalueet. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka voi kuitenkin olla kokonaan koskeikkoa. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat matalaa kaislikko- ja koskeikkoaluetta, joka reunustaa peltomaita. Järven eteläpäässä on pikkulammikko ja itäpuolella Kivikarinjärven lampi. Rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoja tai rantasaunaa. Niille tulee tiet valtatieltä 9 lähteviltä pikkuteiltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,4 metriä mpy. Järveen laskee ympäröiviltä pelloilta kaksi ojaa sekä viereisestä Kivikarinjärven lammelta laskuoja. Oripohjanjärven oma laskuoja on 850 metriä pitkä suoraksi ruopattu laskuoja Oriselkään. Ojaa kutsutaan Pehulansalmeksi ja se on kaivettu järven eteläästä virtaamaan pikkilammen läpi.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa järven rannat oli merkitty niityiksi saman laajuisena kuin ne ovat nykyäänkin. Sen sijaan asutusta ei järven lähellä ollut nykyisellä tavalla. Järven laskuojaa ei piirretty alussa karttoihin, mutta vuoden 1977 kartassa sillä oli pikkulammen kautta kaivettu oja.
Kivikarinjärvi

Kivikarinjärvi on Pirkanmaalla Oriveden keskustaajaman lähellä Pehulassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee Oriveden keskustaajaman ja sen viereisen Oripohjanjärven itäpuolella. Molempia järviä ympäröi kosteikkoinen reuna ja sen ympärillä on peltoaukea. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, mutta se on matala ja ruohikkoinen. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen lähellä sijaitsee Pehulan kylän asuinrakennuksia. Niille tulee tiet valtatieltä 9.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,4 metriä mpy. Se laskee Oripohjanjärveen ja järvien vedenpinnat ovat todennäköisesti samalla korkeudella. Oripohjanjärvi laskee vuorostaan Pehulansalmea myöten Oriselkään.
Ansionlahti

Ansionlahti on Pirkanmaalla Orivedellä Lyytikkälän kylässä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on joka suunnalta peltomaiden ympäröimä ja ympäristön maat viettävät lampeen päin. Kaakossa kohoaa Papinvuori, jonka sivulla Niemenmäki jää lammen eteläpuolelle. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat avointa peltomaata. Lammelle ei johda tietä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,4 metriä mpy, mikä 0,2 metriä ylempänä kuin Oriselkä, jonne lampi laskee. Laskuoja on suoraksi kaivettu 400 metriä pitkä pelto-oja. Lampeen laskee parikilometrinen pelto-oja, joka saa alkunsa Hietastenvuoren eteläpuolelta.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa näkyy, kuinka etelämpänä sijaitseva Pappilanselkä ja Koljonselkä ovat rantaviivaltaan erilaiset. Kun lisäksi tiedetään, että ennen kartan piirtämistä romahti Kaivannon kanavan patorakennelma vuonna 1830, on silloin Längelmäveden pinta laskenut noin kaksi metriä. Ansionlahti täytynyt aiemmin olla lammen sijasta Oriselän lahti, joka on myöhemmin maatunut lammeksi.
Vuoden 1956 peruskartassa aivan kaikkea maata lammen ympäriltä ei vielä ollut raivattu peltomaaksi. Lampi oli kuitenkin joutunut kokonaan peltojen ympäröimäksi vuoden 1977 kartassa.
Myllyhauta (Orivesi)

Myllyhauta on Pirkanmaalla Orivedellä Lyytikkälän ja Toritun kylien välissä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Oriselän itäpuolella ja se on Oriveden vesireitin läpivirtausjärvi. Sen etelä- ja pohjoispuolella kohoavat mäet, joiden välisessä painaumassa se sijaitsee. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, mutta siitä työnyy itään pieni lahti. Luoteispuolen rantarinnettä on kutsuttu Särkäksi. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat peltomaata. Etelärannassa sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14223.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Järveen laskee etelästä Viuhonoja ja idästä Kortelahden laskuoja. Viuhonojan valuma-alue on sikäli laaja, että sen kautta laskevat parin kilometrin päässä sijaitsevat Valkeajärvi ja Kortejärvi. Vesireitin tulojoki Äijästensalmi tulee pohjoisesta Nihuanjärven, Saunalammin ja Laahuksen kautta ja laskujoki Särkänsalmi lähtee Myllyhaudan länsipäästä laskien heti Oriselkään.
Kortelahti (Orivesi)

Kortelahti on Pirkanmaalla Orivedellä Lyytikkälän ja Toritun kylien välissä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee peltoaukealla haja-asutusalueella Oriselän itäpuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on pyöreän muotoinen. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen lähiympäristössä on kiinteää asutusta kolmen talouden verran. Ainakin kaksi niistä on maatiloja. Rannalle on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14223.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,9 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme pelto-ojaa. Sen itärannassa on lähde. Laskuoja lähtee sen lounaisrannasta ja se laskee 300 metrin päässä Myllyhautaan, joka vuorostaan laskee Oriselkään.
Kortejärvi (Orivesi)

Kortejärvi on Pirkanmaalla Oriveden Lyytikkälässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 14,4 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Oriveden Lyytikkälän ja Laasolan välisellä mäkisellä ylänköalueella. Järven etelärantoja reunustavat korkean mäen jykähköt rinteet. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelärannassa kulkee rinteen alla tie ja järven pohjoispuolelta sen ohittaa rantoja viistäen rautatie. Järven itäpäässä on entinen maatila ja kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie yhdystieltä 14223.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,3 metriä mpy. Järven länsipäästä lähtee parin kilometrin päähän Myllyhautaan laskuoja, jota kutsutaan Viuhonojaksi.
Historiaa.
Vuoden 1986 peruskartassa oli vanha radan ylittävälle tielle merkitty uusi tielinjaus, jossa ylitetään rautatie kallioleikkauksen kohdalta. Järven maatila oli aina ollut pieni, joten peltoja ei ole järven rannoilla ollut koskaan paljon. Vanhimmassa paruskartassa ja vuoden 1977 kartassa näkyi rautatien pohjoispuolella järven vettä. Nykyään vesi on sieltä kuivinut pois.
Valkeajärvi (Orivesi, Lyytikkälä)

Valkeajärvi on Pirkanmaalla Oriveden Lyytikkälän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 10,8 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Oriveden Lyytikkälän ja Laasolan välisellä mäkisellä ylänköalueella. Järven rantoja reunustavat metsäisten mäkien jykähköt rinteet. Sen länsipuolella kohoaa Valkeevuori yli 20 metrin korkeuteen ja itäpuolella kartalla oleva nimetön mäki 30 metrin korkeuteen. Järven muoto on kuin kolme lahtea olisi muodostanut järven. Järvellä on pohjoisen lahden suulla saari, jonka läpimitta on 50 metriä. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Se on autio eikä sinne johda tietä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 153,9 metriä mpy. Järveen ei tule mistään ojia, mutta sillä on laskuoja, joka lähtee sen luoteisrannasta. Oja yhtyy mäen alarinteillä Kortelahdenniityllä Kortejärveltä tulevaan Viuhonojaan, joka laskee Oriselkään laskevaan Myllyhautaan.
Australian avoin tennisturnaus 2000

Australian avoin tennisturnaus 2000 pelattiin 17. – 30. tammikuuta 2000.
Loppuottelut.
Miesten kaksinpeli.
 Andre Agassi – Jevgeni Kafelnikov 3–6, 6–3, 6–2, 6–4
Naisten kaksinpeli.
 Lindsay Davenport – Martina Hingis 6–1, 7–5
Miesten nelinpeli.
 Ellis Ferreira / Rick Leach – Wayne Black / Andrew Kratzmann 6–4, 3–6, 6–3, 3–6, 18–16
Naisten nelinpeli.
 Lisa Raymond / Rennae Stubbs – Martina Hingis / Mary Pierce 6–4, 5–7, 6–4 
Sekanelinpeli.
 Jared Palmer / Rennae Stubbs – Todd Woodbridge / Arantxa Sánchez Vicario 7–5, 7–6
Julkinen sana (radio-ohjelma)

Julkinen sana oli Yleisradion Yle Radio 1- ja Yle Puhe -kanavilla esitetty tiedonvälitystä ja medioita käsittelevä ohjelmasarja. Siihen tuotettiin vuoden 2001 alusta vuoden 2017 loppuun noin 750 jaksoa ja viimeinen ohjelma, uusinta vuodelta 2011, lähetettiin 3. tammikuuta 2018.
"Julkisen sanan" pitkäaikainen tekijä oli Juha Kulmanen, joka toimi viimeksi ohjelman tuottajana. Ohjelman toimittajia ovat olleet myös muiden muassa Anna-Liisa Haavikko, Janne Junttila ja Airi Leppänen.
Australian avoin tennisturnaus 1999

Australian avoin tennisturnaus 1999 pelattiin 18. – 31. tammikuuta 1999.
Loppuottelut.
Miesten kaksinpeli.
 Jevgeni Kafelnikov – Thomas Enqvist 4–6, 6–0, 6–3, 7–6
Naisten kaksinpeli.
 Martina Hingis – Amélie Mauresmo 6–2, 6–3
Miesten nelinpeli.
 Jonas Björkman / Patrick Rafter – Mahesh Bhupathi / Leander Paes 6–3, 4–6, 6–4, 6–7, 6–4
Naisten nelinpeli.
 Martina Hingis / Anna Kurnikova – Lindsay Davenport / Nataša Zvereva 7–5, 6–3 
Sekanelinpeli.
 David Adams / Mariaan da Swardt – Maks Mirny / Serena Williams 6–4, 4–6, 7–6
Gambian kansalliskirjasto

Gambian kansalliskirjasto () on Gambian pääkaupunki Banjulissa toimiva kansalliskirjasto. Sen toiminnasta vastaa Gambian kansalliskirjastopalvelut (, lyh. GNLSA)
Maan kansalliskirjasto sai alkunsa vuonna 1946 British Councilin Banjuliin perustamasta ja ylläpitämästä yleisestä kirjastosta. Kun Brittish Council sulki toimistonsa huhtikuussa 1962, se lahjoitti Banjulin kirjastonsa Guinean hallitukselle. Vuonna 1971 kirjaston nimi muutettiin kansalliskirjastoksi ("Gambia National Library"). Vuonna 1974 Britannian hallitus antoi 575,000 puntaa käytettäväksi uuteen kirjastorakennukseen ja kirjoihin. laitteita ja kalustoa varten. Uusi kansalliskirjasto avasi ovensa 1976. Vuonna 1990 haaratoimipiste perustettiin maan läntiselle alueelle Brikamaan. Kirjaston taustaorganisaatioksi maan parlamentti perusti vuonna 2009 kansalliskirjastoa palvelevan viranomaisen (GNLSA).
Gambian aikuisväestöstä (yli 15-vuotiaat) oli YK:n erityisjärjestö Unescon mukaan lukutaitoisia vain 42,0 prosenttia (vuonna 2013).
Puffin Island (Kerryn kreivikunta)

Puffin Island () on asumaton kivikkoinen saari Iveraghin niemimaan rannikolla Kerryn kreivikunnassa, Irlannissa.
Saari on noin 1,7 kilometriä pitkä, alle 500 metriä leveä ja korkeimmillaan noin 150 metriä korkea. Saarella on tärkeitä lintuyhdyskuntia, muun muassa tuhansia lunneja (engl. puffin) ja pikkuliitäjiä, ja niiden lisäksi merikeijuja, sekä satoja ruokki- ja kajavapareja. Saaren omistaa Birdwatch Ireland.
Sierra Leonen kuningatar

Elisabet II oli Sierra Leonen kuningattarena vuodesta 1961 vuoteen 1971, kun Sierra Leone oli itsenäinen perustuslaillinen monarkia; Sierra Leonen Commonwealth realm. Kuningatar oli myös muiden Commonwealth realm -valtioiden kuningattarena, mukaan lukien Yhdistyneen kuningaskunnan.
Sierra Leone itsenäistyi Sierra Leonen Independence Act 1961:n mukaisesti, joka muutti Britannian Sierra Leonen kruununsiirtomaan itsenäiseksi valtioksi osana Kansainyhteisöä. Kuningatar oli Sierra Leonen valtionpäämies, jota edusti maassa Sierra Leonen kenraalikuvernööri, joka asui State Housessa. Englannin kielellä hänen virallinen arvonimensä oli "Queen of Sierra Leone and of Her other Realms and Territories, Head of the Commonwealth". Monarkia lakkautettiin vuonna 1971, kun Sierra Leonesta tuli yksi Kansainyhteisön tasavalloista ja maan valtionpäämieheksi tuli Sierra Leonen presidentti. 
Kuningatar vieraili Sierra Leonessa aviomiehensä prinssi Philipin, Edinburghin herttuan kanssa Britannian kuningasperheen huvijahdilla "Britannialla" 25. marraskuuta – 1. joulukuuta 1961.
Fast &amp; Furious X

Fast &amp; Furious X () on vuonna 2023 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintaelokuva, jonka on ohjannut Louis Leterrier. Se on "Hurjapäät"-elokuvasarjan kymmenes ja toiseksi viimeinen osa. Vin Diesel esittää pääosaa.
Togon kansalliskirjasto

Togon kansalliskirjasto () on Togon pääkaupunki Loméssa toimiva kansalliskirjasto. Se toimii maan korkeakoulu- ja tutkimusministeriön () alaisuudessa.
Kansalliskirjasto on perustettu virallisesti vuonna 1969, mutta jo 12. lokakuuta 1933 maahan oli perustettu Togon keskuskirjasto ("Bibliothèque Centrale du Togo"), josta kansalliskirjaston ja -arkiston toiminnan perusteet voidaan välivaiheiden kautta johtaa. Kansalliskirjaston perustamisen jälkeen esimerkiksi Unesco on arvioinut maan kirjastoverkon tilaa (muun muassa vuonna 1977). 
Togon aikuisväestöstä (yli 15-vuotiaat) oli YK:n erityisjärjestö Unescon mukaan lukutaitoisia 63,8 prosenttia (vuonna 2015).