tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Haukijärvi (Hämeenlinna)

Haukijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen .
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,4 metriä mpy.
Halsjärvi

Halsjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen .
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,2 metriä mpy.
Savijärvi (Hämeenlinna)

Savijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen .
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,9 metriä mpy.
Vähä Keltajärvi

Vähä Keltajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen .
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,1 metriä mpy.
Iso Keltajärvi

Iso Keltajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi sijaitsee Evon retkeilyalueen ja Sudenpesäkankaan luonnonsuojelualueen rajalla .
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,9 metriä mpy.
Karhujärvi (Hämeenlinna, Sudenpesänkangas)

Karhujärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueen Sudenpesäkankaan luonnonsuojelualueeseen .
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 0,7 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157,9 metriä mpy.
Rieskalammi

Rieskalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen .
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 160,1 metriä mpy.
Sorsajärvi (Hämeenlinna)

Sorsajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa ja Padasjoella sijaitseva järvi. Järvi kuuluu sekä Evon retkeilyalueeseen että Sudenpesäkankaan luonnonsuojelualueeseen .
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 17,6 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,9 metriä mpy.
Haarajärvi (Hämeenlinna)

Haarajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueen Sudenpesäkankaan luonnonsuojelualueeseen .
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 13,8 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,4 metriä mpy.
Valkjärvi (Hämeenlinna, Evo, pohjoinen)

Valkjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen .
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,5 metriä mpy.
Evajärvi

Evajärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueen Sudenpesäkankaan luonnonsuojelualueeseen .
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 11,9 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,9 metriä mpy.
Hakojärvi (Padasjoki)

Hakojärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueen luonnonsuojelualueeseen .
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 16,0 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,7 metriä mpy.
Keskinen Hakojärvi

Keskinen Hakojärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueen luonnonsuojelualueeseen .
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,9 metriä mpy.
Mustalammi (Hämeenlinna, Evo)

Mustalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 161,1 metriä mpy.
Kivijärvi (Padasjoki, Auttoinen)

Kivijärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 10,2 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,3 metriä mpy.
Salmijärvi (Padasjoki)

Salmijärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 153,9 metriä mpy.
Mollijärvi (Padasjoki)

Mollijärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,6 metriä mpy.
Alinen-Kyynärö

Alinen-Kyynärö eli Alinen Kyynärö on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105 metriä mpy.
Keskinen-Kyynärö

Keskinen-Kyynärö Keskinen Kyynärö on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 36 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,2 metriä mpy.
Ylinen-Kyynärö

Ylinen-Kyynärö Ylinen Kyynärö on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118 metriä mpy.
Kastantajärvi

Kastantajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118 metriä mpy.
Sorvajärvi (Hämeenlinna, Oksjärvenkulma)

Sorvajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,9 metriä mpy.
Hyötymäjärvi

Hyötymäjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 8,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114 metriä mpy.
Leppälammi (Hämeenlinna)

Leppälammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,7 metriä mpy.
Iilijärvi (Hämeenlinna, Tuulos)

Iilijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,2 metriä mpy.
Iso Humalajärvi

Iso Humalajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 17,5 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139 metriä mpy.
Vähä Humalajärvi

Vähä Humalajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 10,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Pitkälänojan valuma-alueeseen (35.788) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140 metriä mpy.
Takanen (Hämeenlinna)

Takanen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,7 metriä mpy.
Okslammi (Hämeenlinna)

Okslammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 11,3 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92 metriä mpy.
Kuoruejärvi

Kuoruejärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,5 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,1 metriä mpy.
Kastanajärvi

Kastanajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 33 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118 metriä mpy.
Kalijärvi (Hämeenlinna, Sappee)

Kalijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 17,3 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,5 metriä mpy.
Kaakkolammi (Hämeenlinna, Tuulos)

Kaakkolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,8 metriä mpy.
Alinen Tuuloslammi

Alinen Tuuloslammi Ali-Tuuloslammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Sairialan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85 metriä mpy.
Ylinen Tuuloslammi

Ylinen Tuuloslammi Tuuloslammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Sairialan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 11,8 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,1 metriä mpy.
Haukilammi (Hämeenlinna, Mäntynummi)

Haukilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Mäntynummin kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,5 metriä mpy.
Hosiolammi

Hosiolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,7 metriä mpy.
Valkealammi (Hämeenlinna, Tuulos)

Valkealammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,9 metriä mpy.
Taholammi

Taholammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,8 metriä mpy.
Mustajärvi (Hämeenlinna)

Mustajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,5 metriä mpy.
Valkeajärvi (Hämeenlinna, Tuulos)

Valkeajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,8 metriä mpy.
Koverojärvi (Hämeenlinna)

Koverojärvi , tai myös Koveroinen , on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Leheejärven alueeseen (35.791) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,2 metriä mpy.
Kaurastenjärvi (Hämeenlinna, Parikkala)

Kaurastenjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101 metriä mpy.
Takaperänjärvi (Hämeenlinna)

Takaperänjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 18,9 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,7 metriä mpy.
Haukilammi (Hämeenlinna, Takaperä)

Haukilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,1 metriä mpy.
Kyynäröjärvi

Kyynäröjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,6 metriä mpy.
Särkijärvi (Hämeenlinna, Tommala)

Särkijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,9 metriä mpy.
Lamminjärvi (Hämeenlinna, Lammi)

Lamminjärvi on Lammin kirkonkylän lähellä Lammilla Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,6 metriä mpy. Järveä ympäröi Lamminjärvensuo.
Lampellonjärvi

Lampellonjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Lammin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Ormajärven valuma-alueeseen (35.792) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy.
Puneri

Puneri Punerijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Tuuloksen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92 metriä mpy.
Pannujärvi (Hämeenlinna)

Pannujärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Tuuloksessa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 36 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,9 metriä mpy.
Majavijärvi

Majavijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 13,1 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,1 metriä mpy.
Taka-Killo

Taka-Killo on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,5 metriä mpy.
Keski-Killo

Keski-Killo on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,6 metriä mpy.
Hervonjärvi

Hervonjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Järvi koostuu kolmesta suppiin muodostuneesta altaasta ja sen suurin syvyys on 13 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,7 metriä mpy.
Kaurastenjärvi (Hämeenlinna, Kurkijärvi)

Kaurastenjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 0,7 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 154 metriä mpy.
Hauki-Heikinjärvi

Hauki-Heikinjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Ormajoen valuma-alueella (35.79), jonka Teuronjärvenojan valuma-alueeseen (35.793) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,6 metriä mpy.
Kaskinen (lehti)

Kaskinen oli Kaskisissa vuosina 1914–1916 ilmestynyt sanomalehti.
"Kaskinen" perustettiin ruotsalaisenemmistöisen pikkukaupungin ja sen lähiseudun suomalaisten äänenkannattajaksi. Sen julkaisijana ja vastaavana toimittajana toimi Torniosta muuttanut kirjanpainaja G. A. Ryynänen. Ryynäsen tehtyä konkurssin julkaisijaksi perustettiin osakeyhtiö, jonka tarkoituksena oli muuttaa kertaviikkoinen lehti kolmipäiväiseksi "Etelä-Pohjanmaan Sanomiksi". Taustalla oli ilmeisesti Suupohjan vanhasuomalaisten pyrkimys saada vastapaino Kristiinankaupungissa ilmestyneelle nuorsuomalaiselle "Suupohjan Kaiulle". Ensimmäisen maailmansodan aiheuttaman paperipulan takia hanke ei toteutunut.
T. L. Osborn

Tommy Lee "T. L." Osborn (23. joulukuuta 1923 Pocasset, Oklahoma – 14. helmikuuta 2013) oli tunnettu yhdysvaltalainen helluntaievankelista, kirjailija ja opettaja, jonka palvelutyön keskus oli vakiintunut Tulsaan, Oklahomaan. Julistuksessaan hän korosti voimakkaasti kristinuskon positiivista sisältöä.
Kuudenkymmenen vuoden mittaisen palvelutehtävänsä aikana Osborn julisti evankeliumia yli 70 maassa. Hän kävi kolme kertaa myös Suomessa. Viimeisen kerran hän piti kokoussarjan Helsingin jäähallissa 15.–18. elokuuta 1996.
Osborn aloitti palvelutehtävänsä 1940-luvun alussa. Vuonna 1947 hän kuului ensimmäisiin niin sanotun parantamisherätyksen (Healing Revival) evankelistoihin, jotka yhdistivät toiminnassaan evankeliumin julistuksen ja sairaiden puolesta rukoilemisen eli uskolla parantamisen. Osborn oli myös ensimmäisiä lähetyssaarnaajia, joka järjesti evankelioimistilaisuuksia avoimilla kentillä ja puistoissa julistamassa kristinuskon sanomaa ei-kristittyjen keskuudessa.
Yhdessä vaimonsa Daisy Osbornin kanssa Osborn kiersi pitämässä eri puolilla maailmaa suuria massakokouksia eli "ristiretkiä", kuten he niitä kutsuivat. Daisy Washburn Osborn kirjoitti viisi kirjaa. Hänet tunnettiin räväkkänä naisasianaisena, jolla oli tapana sanoa: "Kyllä, minulla on kohtu. Mutta minulla on myös aivot." Myös T. L. Osborn nosti saarnoissaan ja kirjoissaan naisten omanarvontuntoa sinnikkäästi. Daisy Osborn kuoli vuonna 1995, minkä jälkeen T. L. Osborn jatkoi evankelioimiskokoustensa pitämistä yksinään vielä 2000-luvulle saakka.
Tuhansia sanotaan tulleen uskoon tai kokeneen parantuneensa Osbornin tilaisuuksissa. Osbornin mukaan kristinusko ilman ihmeitä "on vain uskonto muiden joukossa". "Jumalaan ei tarvitse uskoa, ellei hän tee samoja tekoja tänään kuin Raamatun aikana", julisti evankelista viimeisellä Suomen-vierailullaan.
Nykyään Osbornien palvelutyötä jatkaa Osborn Ministries Internationalin nimissä heidän ainoa tyttärensä, vuonna 1947 syntynyt LaDonna Osborn.
Kokkolan Uutiset

Kokkolan Uutiset oli Kokkolassa vuosina 1915–1917 ilmestynyt sanomalehti.
"Kokkolan Uutiset" ilmoittautui puolueettomaksi, mutta oli taustaltaan nuorsuomalainen. Sen päätoimittajana työskenteli Matti Klemola. Aluksi kahdesti ja vuonna 1917 kolmesti viikossa ilmestynyt lehti osoittautui kannattamattomaksi, ja sen levikki oli vuonna 1916 vain 300 kappaletta. "Kokkolan Uutiset" lakkasi, kun maalaisliittolaiset ostivat sen kirjapainon ja perustivat omaksi lehdekseen "Keskipohjanmaan".
Vähä Hankajärvi

Vähä Hankajärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 13 hehtaaria. Se on 1,1 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueeseen (35.78), jonka Heinäjoen valuma-alueeseen (35.786) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,2 metriä mpy.
Matti Möttönen (amiraali)

Matti Iisakki Möttönen (s. 29. tammikuuta 1959 Oulu) on suomalainen Rajavartiolaitoksen palveluksesta vuoden alussa 2015 eläkkeelle jäänyt kontra-amiraali. 
Möttönen tuli ylioppilaaksi 1977, valmistui Merisotakoulusta 1981 ja suoritti yleisesikuntaupseerin tutkinnon Maanpuolustuskorkeakoulussa 1993. Hän toimi Pohjanlahden merivartioston vartiolaivan päällikkönä 1982–1988, merivartioalueen päällikkönä 1989–1991 ja komentajana 2001–2004. Suomenlahden merivartioston toimistopäällikkö Möttönen oli 1993–1995, apulaiskomentaja 1999–2001 ja komentaja 2007–2008. Möttönen toimi Rajavartiolaitoksen esikunnassa esiupseerina 1995–1998, apulaisosastopäällikkönä 2004 ja osastopäällikkönä 2005–2006. Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkö ja sisäasiainministeriön rajavartio-osaston päällikkö hän oli vuodesta 2008.
Möttönen ylennettiin vänrikiksi 1978, luutnantiksi 1981, yliluutnantiksi 1984, kapteeniluutnantiksi 1987, komentajakapteeniksi 1991, komentajaksi 1994, kommodoriksi 2001, lippueamiraaliksi 2008 ja kontra-amiraaliksi 2009.
Jurvala (Luumäki)

Jurvala on kylä Luumäellä. Siellä on noin 1 200 asukasta. Jurvalassa on esimerkiksi ravintola, hotelli, ruokakauppa, koulu, päiväkoti, kirjasto ja paloasema. Tilastollisessa taajamaluokituksessa Jurvala on osa Luumäen asemanseudun taajamaa.
Kylän halki kulki aiemmin ruuhkainen ja vaarallinen Kuutostie, mutta kun nelikaistainen ohitustie valmistui elokuussa 2017, kylä rauhoittui. Kylän halkova tie saa uuden nimen Itsenäisyydentie. Lähellä on muun muassa P. E. Svinhufvudin kotimuseo Kotkaniemi ja Salpalinja.
Nykyisin kylän merkittävimmät työllistäjät ovat Etelä-Karjalan Osuuskauppa, Aurek, Hotelli Salpa sekä Kangasvarren koulu ja päiväkoti.
Historia.
Jurvalassa on ollut mm. tehdas, joka tuotti puutavaraa sekä UFO-niminen kahvila, Shellin ja Esson huoltoasema, kartingrata, K-kauppa ja Osuuspankki. 1960-luvun alkupuolella perustettiin Luumäen motelli, joka nyt toimii nimellä Hotelli Salpa. Kylällä oli myös kahvila-ravintola Taverna, joka paloi marraskuussa 2016.
Pyriminobaakki-metyyli

Pyriminobaakki-metyyli (C17H19N3O6) on pyrimidiinijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää rikkaruohomyrkkynä riisiviljelmillä.
Ominaisuudet, käyttö ja valmistus.
Pyriminobaakki-metyyli on huoneenlämpötilassa väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste on käytännöllisesti katsoen liukenematonta veteen tai heksaaniin. Metanoliin, asetoniin tai etyyliasetaattiin yhdiste sen sijaan liukenee hyvin. Pyriminobaakki-metyylin herbisidinen teho perustuu siihen, että se on kasvien asetolaktaattisyntaasientsyymin inhibiittori ja tällöin kasvien tarvitsemien aminohappojen biosynteesi estyy. Yhdiste imeytyy lehtien kautta ja vaikuttaa muun muassa kananhirsseihin ("Echinochloa"). Nisäkkäille pyriminobaakki-metyyli ei ole myrkyllistä ja WHO luokittelee sen epätodennäköisesti haitalliseksi.
Pyriminobaakki-metyyliä voidaan valmistaa 2-hydroksi-6-metoksi-iminoetyylibentsoehapon ja 2-kloori-4,6-dimetoksipyrimidiinin välisellä reaktiolla. Ainetta käytetään rikkaruohomyrkkynä erityisesti riisiviljelmillä. Sitä käytetään tyypillisesti emulsiona tai rakeina.
Myllystä Willy

Myllystä Willy (englanniksi useilla nimillä: "Something Special", "Willy/Milly" ja "I Was a Teenage Boy") on vuonna 1986 ensi-iltansa saanut Paul Schneiderin ohjaama yhdysvaltalainen fantasiakomedia. Elokuvan tarina perustuu samannimiseen Alan H. Friedmanin kirjaan. Elokuvan päähahmo on nuori poikatyttö Milly Niceman, joka on onneton sukupuoleensa kohdistuvien perinteisten odotusten vuoksi. Milly haluaisi tulla pojaksi, jotta hän voisi käyttäytyä haluamallaan tavalla. Elokuva on englanninkielinen. 
Juoni.
Milly (Pamela Adlon) on 14-vuotias tyttö, joka turhautuu äitinsä (Patty Duke) yrityksiin kitkeä hänen poikamaisia tapojaan. Hänen äitinsä mielestä Millyn käyttäytyminen on tytölle sopimatonta ja äiti toivookin, että hän olisi kiinnostunut tanssista ja mekoista. Kun Millyn parhaan ystävän pikkuveli Malcolm (Seth Green) kertoo hänelle noidan loitsusta joka täyttäisi hänen suurimman toiveensa, Milly tarttuu tilaisuuteen. Hän käy noidan luona, mutta loitsu kuitenkin ilmeisesti epäonnistuu jollakin tavalla. Seuraavana päivänä Milly huomaa, että loitsu ei onnistunut vaan se on muuttanut hänet hermafrodiitiksi. Hän kertoo perheelleen mitä on tapahtunut ja yllätten hänen isänsä kannustaa häntä tutustumaan uuteen maskuliinisuuteensa. Niinpä Milly ottaa nimekseen ”Willy” ja siirtyy uuteen kouluun siirto-opiskelijaksi. 
Aluksi Milly pitää uudesta persoonastaan ja sukupuolestaan. Pian hän kuitenkin joutuu konfliktiin huomatessaan, että elämä poikana ei ole välttämättä sen helpompaa. Milly myös huomaa, että hänellä on tunteita ystäväänsä Alfieen (Eric Gurry). Myös Alfie yhtä lailla hämmentynyt tunteistaan "Willyyn". Elokuvan lopussa Milly päättää ryhtyä entistäkin tyttömäisemmäksi.
Elokuvan vastaanotto.
Elokuva sai varsin kielteisen vastaanoton. Providence Journal kirjoitti, että elokuva saattaisi toimia mikäli se olisi hulvaton Tootsie-tyyppinen farssi tai jos se tarkastelisi psykologista traumaa, jota Milly/Willy on käymässä lävitse. 
Sun-Sentinelin murska-arvostelun mukaan elokuva oli niin pinnallinen, tylsä ja keskentekoinen, että on ihme jos kukaan on katsonut sitä ennen sen julkaisua. Daily News of Los Angelesin ja Los Angeles Timesin arvosteluiden mukaan elokuva ei toimi juurikaan komediana mutta siinä on kuitenkin jotakin viehätysvoimaa.
Jack Halberstam kritisoi kirjassaan ”Female Masculinity”, että elokuvan tapa ratkaista sukupuolen moninaisuudesta johtuvia ongelmia on ongelmallinen
Ben Lerner

Ben Lerner (4. helmikuuta 1979 Topeka, Kansas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen runoilija. Hänen esikoisromaaninsa "Lähtö Atochan asemalta" ("Leaving the Atocha Station", 2011) ilmestyi suomeksi vuonna 2017. Erityisesti pamfletti "The Hatred of Poetry" toi hänet julkisuuteen.
Lerner valmistui kandidaatiksi (B.A.) 2001 ja maisteriksi (M.F.A.) 2003 Brownin yliopistosta. Vuonna 2015 Lerner sai MacArthur Fellowship -palkinnon.
Teokset.
Muu.
"The Hatred of Poetry." FSG Originals, 2016.
Luhdanjoen valuma-alue

Luhdanjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.85) on Kanta-Hämeessä Hollolassa, Janakkalassa, Hausjärvellä ja Hämeenlinnassa sijaitseva Mommilanjärveen laskevan joen ja samalla Vanajan reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue. Sen pinta-ala on 84,09 neliökilometriä ja alueen järvisyys on 0,9 %. Vesistön valuma-alueen alarajana on Mommilanjärvi, jossa reitin vedet tulevat seuraavaksi Puujoen alueelle (35.82).
Luhdanjoen valuma-alue kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (vesistöaluetunnus 35) ja on Vanajan reitin valuma-alueen (35.8) kolmannen jakovaiheen viides osa-alue, joka valuma-alueen pienuuden vuoksi ei enää jaeta osa-alueisiin. Siihen kuuluu 8 järveä tai lampea, joiden pinta-ala on yli hehtaarin.
Alla esiteltävässä alueen kuvauksessa on käytetty lähteinä Suomen ympäristökeskuksen viranomaistietoja ja Maanmittauslaitoksen karttapalvelua.
Alueen kuvaus.
Joen pääuoma.
Luhdanjoki laskee Mommilanjärveen Hausjärven Hietoisessa. Perinkäänjärveen laskee pohjoisesta Kanalansillanoja ja jonka nimi on juuri ennen järveenlaskua Häntästenoja. Myös tätä ojaa voi pitää valuma-alueen pääuomana, joka jatkuu Perinkäänjärvestä alaspäin Arrankorpeen asti Lapinojan nimellä. Joen alajuoksua kutsutaan Luhdanjoeksi.
Kanalansillanoja alkaa metsäisiltä soilta Kanalan ja Kataloisten kylien takana. Ojan kulku peltoaukeiden halki tapahtuu syviä ja suoraksi peruttuja johto-ojia myöten. Ojan nimi vaihtuu juuri pelloilla, jossa sitä kutsutaan Häntästenojaksi. Järvisuo on hyvin kosteaa ja sinne on voitu kaivaa ojaa vain rajoitetusti. Paikalla lienee ainemmin ollut Perinkäistenjärveäkin suurempi vesistö . Perinkäistenjärvestä joki alkaa virtaamalla luoteeseen. Laaselassa Lapinjoki tekee puolen kierroksen mutkan ja alkaa virrata sitten kaakkoon päin. Laaselan mutkassa joesta tulee Hämeenlinnan ja Janakkalan rajajoki Arrankorvelle asti.
Valuma-alue.
Yläjuoksun merkittävin sivuhaara on Savioja, joka yhtyy Lapinjokeen Arrankorven laajan peltoaukean luoteispäähän. Se saa alkunsa Perinkäistenjärven itäpuolelta, jossa sijaitsevat peräkkäin Mustakatos ja Palojärvi. Ojitetulla Mustijärvensuolla olevat Taka-Mustijärvi ja Etu-Mustijärvi laskevat Palojärveen. Niiden eteläpuolella sijaitseva Savilammi laskee Savilammensuon kuivatusvesien mukana myös Palojärveen. Mustakatoksen kaakkoipuolella sijaitseva Kuiva Valkjärvi laskee Ajoksensuon kuivatusojien mukana Saviojan keskijuoksulle.
Luhdanjokeen vasemmalta yhtyy Harasjärven laskuoja. Asukkaat ovat muokanneet laskuojaa ja sen varrella on paljon tekolampia.
Koivukehän kylän länsipuolella sijaitsee pieni Valkjärvi, jolla ei ole merkitty karttaan laskuojaa. Eteläpuolella sijaitseva Ristisuo ja Suontausta ovat tiheästi ojitettua suomaata. Niiden laskuoja yhtyy Luhdanjokeen Hietoisessa lähellä joensuuta.
Palkansaajasäätiö

Palkansaajasäätiö (vuoteen 2000 STS-Säätiö) on suomalainen vuonna 1989 perustettu säätiö. Säätiö perustettiin, kun Suomen Työväen Säästöpankki muutettiin liikepankiksi, "STS-Pankki Oy":ksi.
Säätiön tarkoitus on:
Palkansaajasäätiön toimitusjohtana toimii Teemu Hirvonen.
Säätiön ylläpitämä "STS-pankkimuseo" toimii Työväenmuseo Werstaan yhteydessä Tampereella.
Historiaa.
Säätiön alkuperäinen tarkoitus oli omistaa STS-Pankin äänivaltaisia K-osakkeita. Tavoitteena oli, että STS-Pankin määräysvalta säilyisi työväenliikkeellä. Vuonna 1992 säätiö myi osakkeet KOP:lle, kun STS-Pankkia uhkasi konkurssi. Tilalle säätiö osti KOP:n osakkeita, joita se myöhemmin myi ja korvasi muilla sijoituksilla.
STS-Säätiön valtuuskunnan ja hallituksen paikat jaettiin säätiötä perustettaessa vasemmistopuolueiden välisellä vallanjakosopimuksella siten, että SDP:n osuus oli 2/3 paikoista, kansandemokraattien 3/12 ja Devan osuus 1/12. Uusia jäseniä nimitettäessä on sovellettu vanhaa vallanjakosopimusta.
Säätiön nimeksi vaihdettiin Palkansaajasäätiö vuonna 2000. Nimellä tahdottiin korostaa, että säätiön toiminnassa työväen pankkiperinne oli jäänyt sivujuonteeksi ja palkansaajien taloudellisen tietämyksen edistäminen tullut yhä tärkeämmäksi. Uudella nimellä haluttiin myös välttää sekaannuksia muihin STS-nimisiin tahoihin.
Pekka Kytömäki

Pekka Kytömäki (s. 10. toukokuuta 1975 Hämeenlinna) on tamperelainen runoilija ja kääntäjä. Hän aloitti runouden kirjoittamisen 37-vuotiaana vuonna 2012 ja sai kunniamaininnan Pirkanmaan kirjoituskilpailun lyriikkasarjassa vuonna 2014. Kytömäen esikoisrunokokoelma "Ei talvikunnossapitoa" ilmestyi vuonna 2015 ja sai Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinnon vuonna 2016. Palkintoperusteissa kiitettiin teoksen tiiviitä ja aforistisia runoja hiotusta ja oivaltavasta runokielestä.
Kytömäen toinen runokokoelma "Valo pilkkoo pimeää" ilmestyi vuonna 2016. Kytömäki on mukana vuonna 2017 ilmestyneessä kaksikielisessä runoantologiassa "Lungfuls of Silence – Keuhkojen täydeltä hiljaisuutta" yhdessä Arto Lapin ja Niklas Salmen kanssa. Palindromirunoista koostuva kolmas kokoelma "Aattelu rulettaa" ilmestyi vuonna 2018. Myös neljäs kokoelma "Sytytys" (2020) koostuu palindromirunoista. Viides kokoelma "Historian pienmiehiä" ilmestyi kesäkuussa 2023. Se on paluu kahden ensimmäisen runokirjan tyyliin. 
Pekka Kytömäki on kirjailija Anni Kytömäen veli.
Ajanvietematematiikka

Ajanvietematematiikka tarkoittaa matemaattisia pulmatehtäviä ja pelejä, joita ihmiset harrastavat huvin vuoksi. Niissä käytetään samaa logiikkaa ja päättelyä kuin matematiikassa. Suurelle yleisölle tarkoitetut tehtävät ovat usein helppoja, ja ratkaisun voi löytää ilman matematiikan erikoistaitojakin kokeilemalla erilaisia vaihtoehtoja. Matemaattisia tehtäviä julkaistaan ajanvietteeksi esimerkiksi lehtien ajanvietepalstoilla.
Ajanvietematemaattisia tehtäviä on monelta eri matematiikan alalta, mutta etenkin geometriasta, lukuteoriasta ja kombinatoriikasta. Yleisiä tehtäviä tai pelejä ovat esimerkiksi sudoku, taikaneliöt, soluautomaatti, laatoitustehtävät, tulitikkujen siirtelytehtävät, pakkausongelmat ja alueen jakamistehtävät.
Jotkut pitävät ajanvietematematiikkaa keinona herättää oppilaissa kiinnostusta matematiikan opiskeluun.
Heili-kirjastot

Heili-kirjastot on Etelä-Karjalan kaupungin- ja kunnankirjastojen yhteinen kirjastokimppa. Kimppa aloitti toimintansa vuonna 2013 ja laajeni koko Etelä-Karjalan alueelle kesällä 2018, kun myös Luumäen kunnankirjasto liittyi mukaan.
Kirjastoverkostoon kuuluvat Imatran, Lappeenrannan, Lemin, Luumäen, Parikkalan, Rautjärven, Ruokolahden, Savitaipaleen ja Taipalsaaren kirjastot. Heili-kirjastoilla on yhteinen verkkokirjasto, kirjastokortti ja käyttösäännöt. Heili-kirjastokortilla voi lainata ja tehdä varauksia kaikista Heili-kirjastoista. Aineiston voi palauttaa mihin tahansa kimpan kirjastoon ja varatut aineistot toimitetaan asiakkaan omaan kotikirjastoon.
Heili-verkkokirjasto siirtyi käyttämään Kansalliskirjaston Finna-tiedonhakupalvelua syyskuussa 2017. Joulukuussa 2024 Heili-verkkokirjasto siirtyi käyttämään Axiell Arena -julkaisualustaa.
Vuonna 2023 Heili-kirjastoihin tehtiin 866 000 fyysistä käyntiä ja 715 000 verkkokäyntiä. Samana vuonna kirjastojen kokoelmiin kuului 768 000 nidettä, joista 646 000 oli kirjoja. Kokonaislainaus oli 1 443 000.
Toimipisteet.
Kirjastokimppaan kuului maaliskuussa 2025 yhteensä 23 kiinteää toimipistettä ja yksi kirjastoauto: