tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Lindoksen teatteri

Lindoksen teatteri oli antiikin aikainen kreikkalainen teatteri Lindoksen kaupungissa Rhodoksen saarella Kreikassa. Sen rauniot sijaitsevat nykyisessä Líndoksen kylässä sen akropoliin eli linnavuoren lounaisrinteessä.
Lindoksen teatteri rakennettiin 300-luvulla eaa. Se oli tyypillinen kreikkalainen puolikaarenmuotoinen teatterirakennus, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra ja sen takana skene eli näyttämörakennus. Rakennuksen halkaisija oli noin 28 metriä. Teatterin katsomossa arvioidaan olleen tilaa noin – hengelle. Katsomon istuimet oli kaiverrettu linnavuoren rinteeseen. Katsomossa oli 26 penkkiriviä, joista 19 oli diazoman eli poikittaisen käytävän alapuolella ja seitsemän riviä sen yläpuolella. Kolme alimmaista riviä oli varattu merkkihenkilöille.
Nykyään teatterin katsomon istuimista on säilynyt parhaiten keskiosa, joka oli kaiverrettu suoraan akropoliin kallioon. Teatterin lähellä sijaitsi sen eräänlaiseksi laajennokseksi rakennettu Tetrastoon eli ”neljän stoan” (pylväshallin) rakennus, jota käytettiin uskonnollisiin toimituksiin.
Teatteria on kunnostettu vuodesta 2012 lähtien.
Faustinen kaunis kesä

Faustinen kaunis kesä () on vuonna 1972 ensi-iltansa saanut Nina Companeezin ohjaama ja käsikirjoittama ranskalainen romanttinen draamakomediaelokuva, jonka pääosaa näyttelee Muriel Catala. Elokuvan tuottajana oli Mag Bodard.
Juoni.
16-vuotias Faustine (Muriel Catala) matkustaa maaseudulle isovanhempiensa luokse kesäksi, jonka aikana hän oppii paljon rakkauden niin hyvistä kuin huonoistakin puolista.
Tuotanto.
"Faustinen kaunis kesä" kuvattiin Val-d’Oisen ja Loiren departementeissa Ranskassa vuonna 1971. Val-d’Oisessa elokuvan kuvauspaikkana oli Montreuil-sur-Epten kunta, ja Loiressa elokuvaa kuvattiin Bonsonin, Saint-Just-Saint-Rambertin ja Sury-le-Comtalin kunnissa. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat Parc Film, Marianne Productions, Universal Productions France ja Union générale cinématographique.
Julkaisu.
"Faustinen kaunis kesä" sai ensi-iltansa Ranskassa 14. tammikuuta 1972 ja oli Cinema International Corporationin (CIC) teatterilevittämä. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 433 892 katsojaa. Elokuva esitettiin vuoden 1972 Cannesin elokuvajuhlilla. Suomessa "Faustinen kaunis kesä" ei saanut teatteriensi-iltaa, mutta televisioensi-iltansa se sai Yle TV1 -kanavalla 25. toukokuuta 1976.
"Faustinen kaunis kesä" julkaistiin DVD:lle Ranskassa vuonna 2007.
Kuurikanjärvi

Kuurikanjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kuurikan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee tiheästi ojitetulla Murronsuolla Kuurikassa. Se muodostuu kahdesta järvialtaasta, joita yhdistää keskellä sijaitseva 100-metrinen ruohottunut kapeikko. Sen pinta-ala on 33 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja rannat ovat kokonaan suota. Järvi on asumaton lukuun ottamatta koillispään mökkiä.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,6 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia sekä Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki. Sen laskujoki on Haarajoki, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.
Matkari

Matkari on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Pienistön kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on osa Tevännin länsipuolen suoaluetta. Järven pinta-ala on 12,3 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Rannat ovat kokonaan suota ja se on autio. Järvelle ei johda tietä.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia sekä Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki. Sen laskujoki on Haarajoki, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.
Tevänti (Hämeenlinna)

Tevänti on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kostilan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on metsäjärvi, jota reunustavat ojitetut suot, harjunrinteet ja matalat metsämaat. Se sijaitsee Lammin kirkolta kahdeksan kilometriä koilliseen. Sen pinta-ala on 194 hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 12,0 kilometriä ja järven ranta polveilee luoden paljon pieniä niemiä ja lahdelmia. Saaria on neljä, joista suurimmat ovat Suutarinsaari ja Selkäsaaret. Rannoilla on runsaasti vapaa-ajan asutusta ja järvelle johtaa tie Kostilan kautta Lammin taajamasta.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia ja Avijärven laskuoja. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki laskee ensin Kuurikanjärveen, ja jatkaa sitten Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.
Lahijärvi

Lahijärvi on Kanta-Hämeessä, Hämeenlinnassa, Pienistön kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on osa Tevännin länsipuolen suoaluetta. Sen pinta-ala on 13,9 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129 metriä mpy. Järveen laskee suolta lukematon määrä suo-ojia. Sen laskujoki on suo-oja Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki jatkaa Kuurikanjärven jälkeen Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.
Avijärvi (Hämeenlinna)

Avijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Pienistön kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee Tevännin länsipuolella. Sen pinta-ala on 8,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Se on autio ja sen eteläpuolelta kulkee metsäautotie.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,1 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Lahijärveen ja se vastaavasti Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki laskee ensin Kuurikanjärveen, ja jatkaa sitten Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.
Ahvenjärvi (Hämeenlinna)

Ahvenjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Pienistön kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on suorantainen ja autio. Sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä. Järven ympäri kiertää metsäautotie.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,3 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Avijärven kautta Lahijärveen joka vuorostaan laskee Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki, virtaa Kuurikanjärven jälkeen Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.
Oksjärvi (Hämeenlinna, Takamaa)

Oksjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee loivassa painanteessa aivan Tevännin vieressä. Sen pinta-ala on 13,9 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ojitettua suota. Se on autio ja järven lähistölle johtaa metsäautotie.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,5 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Teväntiin, joka vuorostaan laskee Matkariin. Muistianjoki, joka on Matkarin, Lahijärven ja Tevännin yhteinen laskujoki, virtaa Kuurikanjärven jälkeen Haarajokena, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Pääjärveen. Pääjärvi laskee Teronjokea myöten Puujokeen ja sitten Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.
Kaarttanen

Kaarttanen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Iso-Evon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee mäen takana suolla. Sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja kaikki rannat ovat suomaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,8 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Oksjärveen, joka vuorostaan laskee Teväntiin.
Kalliojärvi (Hämeenlinna, Iso-Evo)

Kalliojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Iso-Evon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on kahden mäen väliin jäänyt lampimainen metsäjärvi. Sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja metsämaata. Lounaisranta on melko jyrkkärinteistä ja sinne on rakennettu kolme järven neljästä mökistä. Järvelle johtaa tiet Evon suunnalta.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,6 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Kaarttaseen ja sitten Oksjärveen, joka vuorostaan laskee Teväntiin.
Vennajärvi (Hämeenlinna)

Vennajärvi tai myös Vennäjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Iso-Evon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on kooltaan mielettävissä lammeksi. Sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja rannat ovat ojitettua suota. Se on autio eikä sinne johda tietä.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,7 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Kalliojärven, Kaarttasen ja Oksjärven kautta Teväntiin.
Vähä Koukkujärvi (Hämeenlinna, Takamaa)

Vähä Koukkujärvi , joka kirjoitetaan myös Vähä-Koukkujärvi , on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on metsäjärvi, jossa on lounaaseen työntyvä erillinen lahti. Sen pinta-ala on 5,8 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja rannat ovat puoliksi metsämaata ja suota. Luoteisrannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tiet Evon suunnalta.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157,9 metriä mpy. Järveen laskee suolta muutamia suo-ojia. Oma laskuoja laskee Oksjärven suuntaan, mutta oja on kartalla lyhyt. Oksjärvi laskee vuorostaan Teväntiin.
Iso Koukkujärvi (Hämeenlinna, Takamaa)

Iso Koukkujärvi , joka kirjoitetaan myös Iso-Koukkujärvi , on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on kapea ja koukun muotoinen metsäjärvi. Sen pinta-ala on 7,9 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääsääntöisesti suota. Sen rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Evon suunnalta.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,6 metriä mpy. Siihen laskee ympäröivältä suolta johdettuja suo-ojia. Järvi laskee suo-ojia myöten todennäköisesti Teväntiin.
Paskojärvi (Hämeenlinna)

Paskojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ylänneen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee pienellä Pentinsuolla Kostilan länsipuolella. Sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Se on autio, mutta sinne johtaa vanhat tiet Ylännen puolelta.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Haarajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,7 metriä mpy. Järvi laskee omaa ojaa myöten ja yhtyy Haarjokeen Kostilan eteläpuolella. Haarajoki laskee vuorostaan Pääjärveen.
Kuusjärvi (Hämeenlinna)

Kuusjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Kostilan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee ojitetun suon sisällä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja se on autio. Sen itäpuolelle sijaitsevalle mäelle tulee metsäautotie Elkkilän ja Ronnin yhdistävältä tieltä.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 146,9 metriä mpy. Ympäröivän suon ojat on johdettu järveen. Järvestä lähtevä laskuoja on kaitettu pohjoissuuntaan, jossa se kääntyy maaston mukaan Isokorpeen, jossa se yhtyy Isojokeen. Isojoki yhtyy Elkkilässä Mustajokeen, joka laskee Pääjärveen.
Kämpjärvi

Kämpjärvi tai Kukkarjärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Selkämaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on pieni metsäjärvi aivan seututie 317 vieressä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja puolet rannoista ovat suota. Järven ympäristössä on kiinteää asutusta ja pari vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,9 metriä mpy. Järvestä laskee Kukkaroja, joka yhtyy peltoaukealla Koskurinjokeen, jonka nimi on alempana Vähäjoki ennen yhtymistään Isojokeen. Sen jälkeen sitä kutsutaan Mustajoeksi, joka laskee Pääjärveen.
Likoset

Likoset on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Viitailan kylän lähellä sijaitseva lampi. Lähistöllä on kolme lampea, joista suurin on Likoset.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee harjualueella ja lampien välistä vaikuttaisi kulkevan harjun harjanne. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Etelässä mäen päällä sijaitsee kaksi maataloa ja lännessä vastaavasti vapaa-ajan asunto.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,3 metriä mpy. Lampeen ei ole johdettu ojia, mutta siihen on kaivettu laskuoja. Se alkaa Koskurinjokena, mutta muuttuu Vähäjoeksi, joka yhdyttyään Isojokeen, jatkaa se Mustajokena laskien Pääjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1965 peruskartassa lammella ei ollut vielä laskuojaa, mutta seuraavassa vuoden 1984 kartassa oli pelto-oja kaivettu lammen läheisyyteen asti. Viimeisen kartan jälkeen on oja yhdistetty lampeen ja lammen viereen on ilmestynyt mökki.
Haukijärvi (Asikkala, Kurhila)

Haukijärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Kurhilan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee metsässä moreenimäkien välissä suolla, jota on ojitettu. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Järvi on autio eikä sinne johda teitä.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,3 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän suo-ojaa, joista yksi toimii sen laskuojana. Laskuoja yhtyy Haikansuolla ojaverkostoon, mutta siitä eteenpäin on vesien kulkeutumisesta vaikea sanoa mitään.
Viipsjärvi

Viipsjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Takamaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee metsämaastossa Kostilan ja Ylännen pohjoispuolella. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja rannat ovat puoliksi suota ja metsää. Järven kaakkoispuolella sijaitsee maatila ja rannoille on rakennettu 11 vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,4 metriä mpy. Järveen on johdettu viereisen suon ojia ja siihen johdetaan myös pohjoisesta Hirvisuon kuivatusvesiä. Pohjoisesta tulee myös Ahveniston laskuoja. Järven laskuoja alkaa maatilan kohdalla etelärannasta ja se juoksee osittain suoraksi kaivettuna Viipsijokena Suhankoon, jossa se yhtyy Arrajokeen. Tämän nimi muuttuu Ylänneellä Isojoeksi ja laskiessaan Pääjärveen, se on nimeltään Mustajoki.
Historiaa.
Vuoden 1965 peruskartassa Viipsijoki oli vielä luonnontilassaan. Sen jälkeen se on perattu ojaksi, kun metsiä ja soita on ojitettu.
Ahvenisto (Hämeenlinna, Raittinsaari)

Ahvenisto on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Raittinsaaren kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 6,1 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee matsäalueella moreenimäkien välissä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja puolet rannoista ovat suota ja loput metsämaata. Lampi on autio, mutta sen etelärantaan kulkee kaksi metsäautotietä.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 161,4 metriä mpy. Lampeen on johdettu ympäröiviltä soilta kuivatusvesiä. Sen laskuoja lähtee lounaisrannasta ja se laskee 1,3 kilometrin jälkeen Viipsjärveen.
Möläkkä

Möläkkä on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Raittinsaaren kylän lähellä sijaitseva lampi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen .
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 0,7 hehtaaria ja se on 100 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Tullinkankaalla Selkjärven itäpuolella. Sen rantaviivan pituus on 300 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsää. Lampi on autio ja sen pohjoispuolelta kulkee yhdystie 14112.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 160,7 metriä mpy. Suolle on kaivettu muutama oja, joista kolme on johdettu lampeen. Yksi ojista toimii laskuojana, joka virtaa aluksi itään ja yhtyy pian Arranjokeen, joka päättyy lopulta Pääjärveen.
Niemisjärvi (Asikkala)

Niemisjärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee laajan metsäalueen keskellä suoalueella aivan Ränskälänojan vieressä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä Yli puolet rannasta on suota, mutta itärannassa järveen viettää mäen rinne. Siellä kulkee metsäautotie. Järvi on autio eikä rantaan johda tietä.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,5 metriä mpy. Ympäröivältä suolta on johdettu suon kuivatusojia järveen ja järven luontainen laskuoja on vain 40 metriä pitkä. Se yhtyy Ränskälänojaan, joka toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.
Alempi Rajajärvi

Alempi Rajajärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalassa ja Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järven länsiranta kuuluu Evon retkeilyalueeseen .
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on Ränskälänojan läpivirtausjärvi, johon laskee läheltä myös Alinen Kaakkolammi ja sen kautta vuorostaan Ylinen Kaakkolammi. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja metsämaata. Järvi on autio, mutta sen vierestä kulkee tie, joka seuraa Ränskälänojaa.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,2 metriä mpy. Ränskälänoja virtaa järven läpi, joka toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.
Rajajärvet

Rajajärvet eli myös Ylinen Rajajärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalan ja Hämeenlinnan rajalla sijaitseva lampi. Nimitys viittaa yksittäiseen järveen, mutta paikalla on nykyään kolmen lammen sarja. Järvien länsirannat kuuluvat Evon retkeilyalueeseen .
Maantietoa.
Kolmesta lammesta alimman ja suurimman pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueen keskellä kahden mäen välisessä laaksossa. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovat metsämaata. Lammen länsirantaa viistää Ränskälänojaa seuraileva tie, josta poikkeaa itään metsäautotie. Tämän tien varressa sijaitsee vapaa-ajan asunto. Ränskälänojaa seuraa myös Asikkalan ja Hämeenlinnan välinen kuntaraja. Länsirannat ovat luonnonsuojelualuetta.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 151,5 metriä mpy. Ränskälänoja on järven läpivirtausjoki, joka toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.
Ruuttanajärvi (Hämeenlinna, Sudenpesänkangas)

Ruuttanajärvi eli myös Ruutanajärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueen Sudenpesänkankaan luonnonsuojelualueeseen .
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee laajan metsäalueen keskellä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja se on autio. Järvelle ei johda tietä ja se sijaitsee luonnonsuojelualueella. Viereinen Karhujärvi sijaitsee vedenjakajan toisella puolella.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,7 metriä mpy. Järvestä lähtee koilliseen laskuoja, joka pienen lammikon läpi virrattuaan yhtyy Ränskälänojaan. Se toimii samalla kunnan rajajokena Asikkalan ja Hämeenlinnan välillä. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, ja sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.
Tervajärvi (Asikkala, Niinistö)

Tervajärvi on Päijät-Hämeessä Asikkalassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on muodoltaan kolmiosainen. Sen eteläosa on laajin, keskiosa jää kapean salmen taakse ja on pienempi, ja pohjoisin osa on lammikkomainen laajennus. Sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee laajan metsäalueen keskellä. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä, ja rannat ovat puoleksi soistunutta ja puoliksi kuivaa metsämaata. Pohjoisosan rannat ja lounaisrannat kuuluvat luonnonsuojelualueeseen. Järven eteläosassa on kaksi vapaa-ajan asuntoa, ja niille johtaa tiet Ränskälänojaa seuraavalta tieltä.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Mustajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 160,2 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja yhtyy Ränskälänojaan Rajajärvien yläpuolella. Se on samalla Asikkalan ja Hämeenlinnan välinen kunnan rajajoki. Sama joki muuttuu alempana nimeltään Arranjoeksi, sitten Isojoeksi ja lopulta Mustajoeksi. Mustajoki laskee Pääjärveen.
Palomaanjärvi (Hollola)

Palomaanjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Palomaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee Palomaalla moreenimäkien kainalossa. Sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Järven metsäsaareketta ympäröi monella suunnalla peltomaat ja siinä sijaitsee useita maatiloja. Niiden lähettyvillä on myös vapaa-ajan asuntoja, joista viisi on rannan tuntumassa. palomaalle johtaa neljästä suunnasta tiet.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,9 metriä mpy. Järven vieressä sijaitsee pienempi Vähäjärvi, jonka vedenpinta on lähes kaksi metriä korkeammalla. Kummastakaan järvestä ei lähde laskuojia, mutta ne luetaan kuitenkin Luhdanjoen alueeseen.
Vähäjärvi (Hollola)

Vähäjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Palomaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Se sijaitsee moreenimäen kainalossa Palomaanjärven länsipuolella. Sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, mutta järven lähiympäristössä on muutama maatila ja niille tulevat tiet.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Luhdanjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,6 metriä mpy, mikä on lähes kaksi metriä korkeammalla kuin Palomaanjärvessä.
Valkjärvi (Kärkölä)

Valkjärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Kärkölän taajaman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee peltojen keskellä ja se on pyöreän muotoinen. Sen pinta-ala on 143 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa alavaa peltorantaa. Länsirannalla on kuitenkin Himmankallio, joka kohoaa jyrkkänä vedestä 25 metrin korkeuteen. Myös etelärannalla oleva Teerimäki pistää silmään 15 metrin korkeudella. Kantatie 54, joka on seurannut Riihimäki–Lahti-rataa, ohittaa järven kaakkoisrannat ja jättää vielä Kärkölän taajaman asuinalueet tien toiselle puolelle. Järven koillisrannassa sijaitsee kurssikeskus.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Valkojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,4 metriä mpy. Järveen laskee useita ojia. Yksi tuo etelästä Luutasuolta suon kuivatusvesiä. Huhtaoja ja Pyhäoja laskevat järveen yhteistä uomaa pitkin. Pyhäoja tuo taajama-alueen hulevesiä ja Isosuon länsipuolen pelto-ojien kuivatusvesiä. Huhtoja on pelto-oja, joka laskettelee eteläpuolen pelloilta. Järven laskuoja Valkoja yhtyy Teuronjokeen taajaman lähellä ja sen luusuassa sijaitsee pato.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Valkojärvi”. Järvi oli tuolloin metsäjärvi, jonka etelärannassa sijaitsi Termusniemen ja länsirannalla Valkojärven talot sekä järven ympäristössä muutama torppa. Järveen laskeviin puroihin oli raivattu niittymaita.
Vuoden 1964 peruskartassa näkyy jo laskuojan pato. Seuraavassa kartassa vuodelta 1979 näkyy myös kantatie 54.
Hähkäjärvi

Hähkäjärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Kärkölän keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee Kärkölän keskustaajaman kainalossa Santamäen harjun pohjoispuolella. Sen pinta-ala on 27 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja rannat ovat soistunutta tai kuivaa metsämaata. Järven etelärannoille on rakennettu asuinkiinteistöjä ja pohjoisrannan läheisyyteen asuinalue. Järven länsipuolella sijaitsee Koskisen tehtaat, joiden käyttöön on rakennettu järven rantaan viisi vesiallasta. Rantaa käytetään myös varastoalueena. Taajama-alue sulkee järven sisäänsä muualla paitsi eteläisen harjun suunnalla. Riihimäki-Lahti-rata ohittaa järven pohjoispuolelta, missä sijaitsee myös ratapiha.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Valkojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,5 metriä mpy ja siihen laskee vain yksi oja. Järven laskuoja lähtee itärannasta ja kulkee taajama-alueella yhtyen lopulta Pyhäjokeen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Hähkjärvi”. Luoteisrannassa sijaitsi torppa ja itärannalla kaksi taloa.
Vuoden 1964 peruskartassa järven länsipuolella kulki vielä harjujakson harjanne. Tehdasalue sijaitsi sen koillispuolella. Ranta oli tuolloin suota ja etelärannoilla viljeltiin vielä peltopalstoja. Taajama-alue alkoi levitä teiden järvenpuoleiselle alueelle. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa harjua oli tasoitettu laajentuneen tehtaan alta ja järveä piersi pistorata Santamäen hiekkakuopalle. Vuoden 1988 kartassa huomaa, kuinka maata on viety järveen kasvattamaan varastoaluetta.
Sirkkojärvi

Sirkkojärvi eli myös Sirkkajärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Kärkölän keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee laajalla Sirkkosuolla, jonka keskellä se on. Sen pinta-ala on 4,9 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Suo kuuluu nykyään luonnonsuojelualueeseen.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Valkojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,4 metriä mpy. Järvellä ei ole laskuojaa, mutta suolla on ja sillä säädellään järvenkin vedenpinnankorkeutta.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Sirholampi”. Se sijaitsi laajan suon keskellä ja suon louteispäässä sijaitsi torppa. Muita tiloja ei silloin ollut suon lähellä. Suon itäpuolelta kulki tie Kärkölän kylään.
Vuoden 1964 peruskartassa järven nimi oli Sirkkajärvi. Kärkölään johtavan tien varrella sijaitsi lähimmät kiinteistöt. Suon reunalle Kesantomäelle oli perustettu kaatopaikka, jonka reunaa seuraavan ojan vedet johdettiin järveen. Suon länsireunassa olevaan ojaan on johdettu suolle kaivetun ojan vedet.
Virolainen keittiö

Virolainen keittiö on perinteisesti noudattanut vuodenaikojen rytmiä. Kesällä Virossa syödään puutarhan antimia kuten uusia perunoita. Heinä–elokuussa syödään paljon esimerkiksi kampelaa. Syksyn tullen aletaan suosia raskaampia ruokia, kuten hapankaalia, uunipaistia, lihahyytelöitä, verimakkaraa sekä täyteläisiä keittoja ja pataruokia.
Ruokia ja juomia.
Tyypillisiä virolaisia ruokia ovat esimerkiksi hapatettu ruisleipä ja hapankaali sekä sian- ja vasikanlihasta virolaisittain valmistettu lihahyytelö ("sült"). Virolainen kilohaili "Tallinna kilu" on höystetty 12 eri mausteella. Suolasilakka oli suosittua etenkin entisaikoihin, mutta nykyisin sen sijaan syödään paljon paistettua silakkaa. Sienet ovat suosittua ruokaa, ja smetanainen sienikastike on pidetty arkiruoka.
Suosituinta lihaa Virossa on sianliha, jota nautitaan tavallisimmin perunan ja haudutetun hapankaalin kanssa. Perinneruoka "mulgikapsad" on haudutettua hapankaalta ohrasuurimoiden ja rasvaisen sianlihan kera.
Keitoista suosittua on lihaisa hapankaalikeitto, johon lisätään porkkanaa ja ohrasuurimoita, sekä savustetun sianlihan ryydittämä hernekeitto, joka voi olla kirkasta tai sakeaa.
Muita virolaisia ruokia ovat "mulgipuder", perunapalat sekoitettuna ohraan,
"mulgikorp", mannasuurella tai raejuustolla peitetyt pienet pyöreät leivonnaiset,
"käkisupp", paistettu sianliha ihralla, sekoitettuna ohrajauhoon, keitettynä keittoon, 
"hapurokk", fermentoidusta rukiista valmistettu ruoka, saatavana myös juomana, "kapsapiirakas", kuin kalakukko mutta täynnä hapankaalia, sekä
"sõir", keitetty seos maidosta, raejuustosta ja kananmunista.
Suosittuja juomia Virossa ovat olleet maltainen kotikalja ja sima sekä keväisin koivun mahla. Maltaasta tai sokerijuurikkaasta pantiin makeaa olutta jouluksi ja muiksi pyhiksi.
Historia.
Entisaikoina Viron ruokakulttuurin alueelliset erot olivat nykyistä suurempia. Rannikolla ja saarilla syötiin leivän ohella suolasilakkaa sekä kuivattua tai savustettua kalaa. Sisämaassa syötiin monenlaista lihaa. Perunasta tuli virolaisten perusruokaa 1800-luvun loppuvuosikymmeniin mennessä. Arkisin virolainen talonpoika nautti suurimoista keitettyä puuroa ja piimää tai keitettyjä, kuorimattomia perunoita. Myös rahka, suolasilakat, voi, liha ja munakokkeli kuuluivat arkiruokaan.
Virolainen talonpoikaisperhe söi perinteisesti kotona yhdessä. Ruoka-aika oli totinen ja harras hetki, eikä ruokapöydässä puhuttu. Nykyisin ruoka-ajat ovat vapaammat. Suurina juhlapäivinä nautitaan yhä perinteisiä ruokia. Jouluna syödään hyvin runsaasti: perinteisiä virolaisia jouluruokia ovat lihahyytelö, sian- ja hanhenpaisti, uunissa paistetut perunat, hapankaali ja verimakkara.
40 Days and Nights

40 Days and Nights on yhdysvaltalainen katastrofielokuva vuodelta 2012. Kyseessä on The Asylumin ensimmäinen mockbuster, jossa kopioidaan vuonna 2009 julkaistua elokuvaa "2012". Peter Geigerin ohjaaman elokuvan päärooleissa esiintyvät Monica Keena, Alex Carter ja Christianna Carmine.
Juoni.
Massiivinen mannerlaattojen siirtyminen synnyttää tsunamin, joka pystyy nielemään kaikki maanosat allensa. Armeija rakentaa arkin, jonne säilötään eri eliöiden DNA-materiaalia ja 50 000 ihmistä toivossa, että se säilyy tulevasta hävityksestä.
WHATWG

WHATWG eli Web Hypertext Application Technology Working Group on HTML:n ja siihen liittyvien teknologioiden kehityksestä kiinnostuneiden ihmisten yhteenliittymä.
WHATWG:n standardeja ovat mm. HTML, DOM, URL ja Fetch API.
Tailgate

Tailgate on fiktiivisessä Transformers-universumissa esiintyvä Autobotti.
The Transformers.
Tailgate oli yksi miniboteista jotka oli sijoitettu Arkin luokse. Kun Constructiconit rakensivat Trypticonin ihmisten kaupungista, Tailgate ja muut Autobotit yrittivät puolustaa Arkkia. Trypticon kuitenkin tuhosi Arkin ja hajotti Tailgaten ryhmän.
Transformers: Prime.
Tailgate oli Arceen pari Cybertronin sodan aikana. Yhden taistelun aikan hän epäonnistui yrittäessään eliminoida tarkka-ampujaa, että Arcee pääsisi jatkamaan matkaa. Airachnid otti Arceen kiinni ja myöhemmin Tailgaten. Airachnid tappoi huonossa kunnossa olvean Tailgaten ja meinasi tappaa myös Arceen, mutta paikalle saapuneet Bumblebee ja Cliffjumper estivät sen.
Transformers: Battle Tactics.
Tailgate on pelattavana hahmona mobiilipelissä "Transformers: Battle Tactics". Tailgate on pelissä G1-muodossaan ja hän taistelee sekä Autobotteja ja Decepticoneja vastaan.
Hänet saa käyttöön 16 cybermetalli-yksiköllä.
Mankanjat

Mankanjat (myös "bramet") ovat atlanttista kieltä puhuva kansa Guinea-Bissaussa. Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan heitä on 44 829 henkeä (3,1 % maan väestöstä).
Mankanjat ovat läheistä sukua pepeleille ja mandjakoille. He asuvat etupäässä Canchungon ja Bulan välillä Mansoajoen pohjoisrannalla. Pieni ryhmä asuu Bolaman alueella. Kansan pääelinkeino on riisin viljely. Väestönlaskennan mukaan 65,7 % mankanjoista on kristittyjä, 13,5 % animisteja ja 2,4 % muslimeja.
HMS H13 (1915)

HMS H13 oli Britannian kuninkaallisen laivaston Yhdysvalloissa valmistettu vuonna 1915 vesillelaskettu H-luokan sukellusvene. Yhdysvaltain puolueettomuuden vuoksi alusta ei luovutettu sotaa käyvälle valtiolle, vaan se myytiin 1917 Chilelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "H1".
Valmistus.
Alus tilattiin Fore River Yardilta Quincystä Massachusettsista Yhdysvalloista. Alus laskettiin vesille 2. heinäkuuta 1915.
Palvelus.
Alus luovutettiin 3. heinäkuuta 1917 Chilelle, joka liitti sen laivastoonsa nimellä "H1". Alus nimettiin vuonna 1924 "Guacoldaksi". Alus poistettiin alusluettelosta vuonna 1949.
Niemisjärvi

Niemisjärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Järviä.
ja vielä Niemisjärvet Hämeenlinnan Evolla:
Nalut

Nalut ovat atlanttista nalun kieltä puhuva kansa Guinean luoteisrannikolla ja Guinea-Bissaun rajaseudulla.
Nalut ovat kultturiltaan lähellä bagoja, landumoja, kissejä, limboja, temnejä ja bullomia. Susujen ja fulbejen levittäytyminen ajoi heidät Atlantin rannikolle. 1500–1800-luvuilla nalut toimivat sisämaan ja eurooppalaisten välisen kaupan välittäjinä. He olivat riippuvaisia Futa Djallonin muslimihallitsijoista. Nykyään nalut ovat sulautumassa susuihin.
Kansan pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, bataatti, maniokki, maissi, vihannekset ja hedelmät. Myytäväksi kasvatetaan kahvia, maapähkinää ja sokeriruokoa. Lisäksi keräillään kookospalmun, öljypalmun ja koolapuiden hedelmiä sekä harjoitetaan kalastusta. Aikaisemmin valmistettiin merivedestä suolaa. Nalut ovat tunnettuja puusta veistetyistä suurikokoisista juhlanaamioistaan. Suurin osa harjoittaa perinteistä uskontoa, osa on muslimeja tai kristittyjä.
Guinea-Bissaussa oli vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan 13 420 nalua (0,9 % maan väestöstä). He asuvat etupäässä Catión kaupungin ympäristössä Tombalin alueella. Guineassa nalut asuvat pääosin Rio Nunez ja Kogonjokien alajuoksuilla sekä Tristaosaarilla. 1980-luvulla heitä arvioitiin olleen maassa 10 000 henkeä.
Puupalkinto

Puupalkinto jaetaan vuosittain kannustuksena rakennukselle, sisustukselle tai rakenteelle, joka edustaa korkealaatuista, suomalaista puuarkkitehtuuria tai jossa puuta on käytetty rakennustekniikkaa edistävällä tavalla. Puupalkinto on jaettu vuodesta 1994 alkaen. Palkinnon myöntää Puuinfo.
Puupalkinnon voittajan valitsee asiantuntijoistua koostuva raati, jonka jäsenet vaihtelevat vuosittain. Ehdotuksia palkinnon saajaksi voivat tehdä suunnittelijat, rakennuttajat, rakentajat sekä muut rakennetusta ympäristöstä kiinnostuneet. 
Loppusuoran puupalkintoehdokkaiden kesken järjestetään yleisöäänestys. 
Puupalkinto ja yleisöäänestyksen voittaja julkistetaan Puupäivässä.
Di-isopropyylietyyliamiini

Di-isopropyylietyyliamiini eli etyylidi-isopropyyliamiini (C8H19N) on tertiäärisiin amiineihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä voidaan käyttää orgaanisen kemian synteeseissä emäksenä.
Ominaisuudet.
Huoneenlämpötilassa di-isopropyylietyyliamiini on väritöntä nestettä. Se liukenee hieman veteen ja hyvin moniin orgaanisiin liuottimiin. Monien tertiääristen amiinien tavoin di-isopropyylietyyliamiini on keskivahva emäs. Se ei kuitenkaan ole nukleofiilinen johtuen isopropyyliryhmien aiheuttamasta steerisestä esteestä. 
Valmistus ja käyttö.
Di-isopropyylietyyliamiinia voidaan valmistaa di-isopropyyliamiinin ja etanolin välisellä reaktiolla. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä emäksisenä katalyyttinä muun muassa amiinien alkyloinneissa, esteröinneissä, eliminaatioreaktioissa, selektiivisissä enolaattien muodostuksissa ja aldolireaktioissa.
Severomorskin lento-onnettomuus 1982

Severomorskin lento-onnettomuus 1982 tapahtui 17. kesäkuuta 1982, kun siirtolennolla Moskovasta Severomorskiin ollut Neuvostoliiton radioteollisuusministeriön Tupolev Tu-134IK osui radiomastoon ja syöksyi maahan lähellä Severomorskia. Koneessa olleista 16 henkilöstä 15 kuoli.
Onnettomuuskone oli niin sanottu ”lentävä laboratorio”, jota käytettiin sukellusveneiden vastaisen sodankäynnin järjestelmien kehittämiseen ja testaamiseen. Se oli matkalla Severomorskiin, jossa sen oli tarkoitus osallistua laivaston kokeiden viimeiseen vaiheeseen. Matkustajina oli kuusi järjestelmien kehityksessä mukana ollutta henkilöä, heidän joukossaan pääsuunnittelija. Heidän lisäkseen lennolla oli kymmenhenkinen miehistö.
Koneen lähestyessä Severomorskia sää oli pilvinen ja sumuinen. Loppulähestymisen aikana kone joutui sivutuuleen ja ajautui liukupolulta vasemmalle. Kapteeni kytki autopilotin pois päältä ja ohjasi koneen käsiohjauksella takaisin liukupolulle. Koneen vajoamisnopeus alkoi kasvaa aiottua suuremmaksi, ja kone alkoi myöhemmin taas ajautua vasemmalle. Noin 25 sekuntia ennen törmäystä ohjaamossa alkoi kuulua maanpinnan läheisyydestä varoittava ääni, mutta miehistö ei reagoinut mitenkään. Tilanteen jatkuessa suunnistaja varoitti lopulta kapteenia ja käski häntä ohjaamaan oikealle. Kapteeni ei tehnyt mitään, eikä myöskään perämies puuttunut tilanteeseen. Hetkeä myöhemmin kone osui radiomaston tukivaijeriin ja törmäsi muutaman sekunnin kuluttua kukkulan rinteeseen.
Koneen kapteeni loukkaantui maahansyöksyssä lievästi. Kaikki matkustajat ja muut miehistön jäsenet kuolivat.
Sofian lento-onnettomuus 1984

Sofian lento-onnettomuus 1984 tapahtui 10. tammikuuta 1984, kun Balkan Bulgarian Airlinesin Tupolev Tu-134A syöksyi maahan lähellä Sofian lentoasemaa. Kaikki 45 matkustajaa ja viisi miehistön jäsentä kuolivat onnettomuudessa.
Onnettomuus tapahtui, kun miehistö laskeutui päätöksentekokorkeuden alapuolelle yrittäessään nähdä kiitotien rankassa lumisateessa. Noin 80 metrin korkeudella he yrittivät keskeyttää lähestymisen, mutta kone osui voimalinjaan ja syöksyi maahan.
Tietokonenäkö

Tietokonenäkö on monitieteinen ala, joka käsittelee tietokoneiden korkeatasoista digitaalisten kuvien tai videoiden ymmärrystä. Se pyrkii automatisoimaan tehtäviä, joita ihmisen visuaalinen järjestelmä voi tehdä. Tietokonenäkö käsittelee hyödyllisten tietojen automaattista poimintaa, keräämistä ja käsittelystä yhdestä kuvasta tai kuvien sarjasta. Kuvan tiedot voivat olla monenlaisia, kuten videojaksoja, näkymiä useista kameroista tai moniulotteisia tietoja lääketieteellisestä skannerista.
Historia.
Tietokonenäköä alettiin tutkia 1960-luvun loppupuolella. 1960-luvun loppupuolella yliopistoissa alettiin tutkia tietokonenäköä tekoälyn kanssa. Sen tarkoitus oli kopioida ihmisen näkökykyä robottien taitojen parantamista varten. Vuonna 1966 uskottiin, että kameralla toimiva tietokonenäkö saataisiin aikaan nopeasti.
Sovellutukset.
Sovellukset vaihtelevat teollisuuskoneiden nopeutta tarkastelevista järjestelmistä keinotekoisen älykkyyden tutkimiseen sekä tietokoneisiin ja robotteihin, jotka ymmärtävät ympäröivää maailmaa. Tietokonenäkö- ja konenäkökentät ovat merkittävästi päällekkäisiä. Monissa tietokonenäköohjelmissa tietokoneet on esiohjelmoitu tietyn tehtävän ratkaisemiseksi, mutta koneoppimiseen perustuvat menetelmät ovat myöhemmin yleistyneet.
HOTAS

HOTAS on lyhenne englanninkielisistä sanoista Hands On Throttle-And-Stick, joka tarkoittaa tärkeiden nappien ja kytkimien sijoittamista lentokoneen kaasukahvaan ja ohjainsauvaan. Konsepti mahdollistaa pääsyn tärkeisiin toimintoihin irroittamatta käsiä ohjaimista toimintojen ohjaamiseen.
English Electric Lightning on ensimmäisiä koneita joissa konseptia käytettiin. Nykyään konsepti on laajalti käytössä useissa sotilaskoneissa.
A-10C-koneessa oikeanpuoleisen kaasukahvan toiminnoilla ohjataan asejärjestelmiä.
Konsepti esiintyy nykyään myös Formula 1 -autojen rateissa sekä peliohjaimissa.
Aidattu asuinalue

Aidattu asuinalue on asuinalue, jota ympäröi muuri tai aita, jolla rajoitetaan ulkopuolisten pääsyä alueelle. Aidatun asuinalueen asukkaat ovat yleensä sitoutuneet lainmukaisella sopimuksella tietynlaiseen menettelytapaan sekä yleensä myös yhteiseen vastuuseen alueen hoidosta.
Aidatulla asuinalueella on portti, josta sisäänpääsyä vartioi portinvartija tai kamera. Alueen julkiset tilat kuten kadut ja leikkipuistot ovat yleensä yksityisomistuksessa. Asukkaat tekevät omistajan kanssa lainvoimaisen sopimuksen, jossa he sitoutuvat maksamaan alueen ylläpidosta ja palveluista kuten puhtaanapidosta. Sääntöjen rikkominen saattaa johtaa häätöön. Aidatuilla asuinalueilla asuminen on yleensä kallista, joten asukkaiksi valikoituu hyvin toimeentulevaa väkeä.
Historiaa.
Aidattujen asuinalueiden historia ulottuu keskiajan asuma-alueihin, joita suojeltiin muurilla tunkeutujilta, vihollisilta ja villieläimiltä. Tällaisia olivat esimerkiksi keskiajan feodaalisten linnojen ympärille rakennetut kaupungit sekä siirtomaa-ajan armeijaparakit. Nykyajan aidattuihin asuinalueisiin verrattuna keskiaikaiset aidatut asuinalueet olivat asujaimistoiltaan kuitenkin paljon monimuotoisempia kuin nykyiset, joissa asuu yleensä saman sosioekonomisen ryhmän edustajia.
Yleisyys.
Aidattujen asuinalueiden määrä on nykyisin kasvussa eri puolilla maailmaa. Ihmiset muuttavat aidatuille alueille etenkin turvaan rikollisuudelta. Alueiden suosiota lisää myös rikkaiden ja köyhien kasvava elintasokuilu esimerkiksi Etelä-Afrikan Johannesburgissa ja Intian Mumbaissa. Aidatuilta asuinalueilta haetaan myös turvaa siltä, että paikalliset hallintorakenteet romahtaisivat. Aidattujen asuinalueiden suosio kasvaa jopa niillä seuduilla, joilla rikollisuus on vähenemään päin ja joissa sosiaalinen koheesio on vahvaa.
Meksikossa aidattuja asuinalueita arvellaan olevan kaikkein eniten, ja niissä asuu lähes 57 miljoonaa ihmistä. Myös muualla latinalaisessa Amerikassa kuten Brasiliassa sekä Intiassa, osissa Afrikkaa, Lähi-idässä, Venäjällä ja Aasiassa, etenkin Kiinassa on paljon aidattuja asuinalueita. Britanniassa oli jo vuonna 2003 yli 1000 aidattua asuinaluetta. Yhdysvaltain talouksista vuonna 2009 aidatuilla asuinalueilla asui 11 miljoonaa eli 8,4 prosenttia, mikä oli 3,4 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuonna 2001. Ruotsissa aidattuja asuinalueita oli syksyllä 2018 neljä.
Vaikutuksia.
Aidattujen asuinalueiden hyödyistä ja vaikutuksista on erilaisia käsityksiä. Puolustajien mukaan ne tarjoavat asukkailleen turvallisuutta, yksityisyyttä sekä korkeaa asumisen laatua ja elämänlaatua. Ne myös hoitavat oman ylläpitonsa itse eivätkä rasita julkisia palveluja. Arvostelijoiden mukaan aidatut asuinalueet voivat johtaa kaupunginosien eriytymiseen sekä alueen sosiaalisen pääoman ja yhteisöllisyyden vähenemiseen, ja ne voivat lisätä riippuvuutta autoista ja kasvattaa työmatkoja. Tätä kautta ne voivat huonontaa elämänlaatua ja yhteiskunnallista kestävyyttä. Tutkimusten mukaan aidatuille asuinalueille tyypilliset umpikujat myös ovat alttiita rikollisuudelle, sillä niille rakennetuilla taloilla ei ole ohikulkijoita.
Xitole

Xitole on kylä sekä osa-alue eli sektori Bafatán alueella Guinea-Bissaussa. Se sijaitsee Corubaljoen varrelle 66 kilometriä Bafatásta lounaaseen. Kylässä on 447 ja osa-alueella 16 928 asukasta (vuonna 2009, väestönlaskenta).
Xitolen osa-alueen pinta-ala on 1 339,2 neliökilometriä. Kaupunkiväestöä ei ole. Portugalin siirtomaa-aikana Xitole oli toisen luokan kauppapaikka, jota dominoivat libanonilaiset ja syyrialaiset kauppiaat.
Ludwig David Morenz

Ludwig David Morenz (s. 1965) on saksalainen egyptologi ja professori.
Opinnot ja ura.
Morenz opiskeli Hallen yliopistossa vuosina 1985–1990, tutkimuskohteina egyptologia, koptilaisuus, assyriologia sekä klassillinen arkeologia. Jatko-opinnot hän suoritti vuosina 1990–1993 Leipzigin yliopistossa, jossa hän opiskeli egyptologiaa, assyriologiaa ja Lähi-idän uskonnollista historiaa. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1994. Saksan tutkimussäätiön (DFG:n) tutkijatohtorina hän oli vuosina 1998–2001.
Vuonna 1992 hän osallistui arkeologisiin kaivauksiin Tell Bubastisissa. Morenz oli mukana kaivauksilla Nag Abu Saidissa, yhteistyössä Liverpoolin yliopiston tutkijan M. Collierin kanssa sekä Heluanin alueella Egyptissä.