Trolli (informaatiosodankäynti)

Trolli tai trollaus viittaa menettelyyn, jossa keskustelupalstoja ja sosiaalisen median kanavia käytetään esimerkiksi osana informaatiosodankäynnin psykologista operaatiota. Sotatieteiden tohtori Saara Jantusen mukaan trollaus on informaatiosodankäynnissä rekrytoitua kansalaiskeskusteluvaikuttamista.
Käsitteen alkuperä.
Ylen toimittajan Jessikka Aron mukaan Venäjällä trolli tarkoittaa ”palkkatyöläistä, jolle maksetaan presidentti Vladimir Putinia mielistelevästä anonyymistä, usein aggressiivisesta somekommentoinnista”.
Elokuussa 2015 Latviassa järjestetyssä Naton strategisen viestinnän keskuksen avajaiskonferenssissa, trolli-käsitettä käytettiin yleisesti kuvaamaan propagandaa ja informaatiovaikuttamista.
Alkujaan trolli internet-ilmiönä on tarkoittanut ilman välineellistä päämäärää tapahtuvaa provosoivaa käyttäytymistä internet-yhteisöissä. Informaatiosodankäynnin yhteydessä kysymys taas on provosoinnista nimenomaan välineellisiä päämääriä silmällä pitäen.
Sotilaallista trollausta maailmalla.
Informaatiosodankäynti on erottamaton osa modernia sodankäyntiä ja erityisesti sodan aikana propaganda ja muut psykologiset operaatiot ovat osa informaatiosodankäyntiä. Trollaus voi olla propagandan (disinformaation) lisäksi tarkoitettu yksinkertaisesti alentamaan kohdeyleisön kriisinsietokykyä. Rauhan ajan informaatiosodankäyntiä, oman viestin ja näkökulman esilletuontia kutsutaan yleensä strategisena viestintänä.
Venäjä ja Pietarin trollitehdas.
Marraskuussa 2014 Helsingin Sanomat uutisoi Pietarin pohjoispuolella sijaitsevasta ”trollitehtaasta”, jossa työskentelee yli 200 työntekijää ja joiden tehtävä olisi käydä informaatiosotaa Venäjän puolesta. Keskuksessa on omat osastot sosiaaliselle medialle, tiedotusvälineiden seuraamiselle, hakukoneille, blogeille, kommenteille ja keskustelupalstoille.
Lehden haastatteleman lähteen mukaan keskuksesta ei kirjoiteltaisi ulkomaisille nettisivustoille, mutta keskukseen on kuitenkin etsitty englantia taitavia työntekijöitä venäläisellä työnhakusivustolla.
Aiheesta on uutisoinut myös Yleisradio useamman jutun muodossa.
IRA:n liittyvää trollausta havaittiin Länsi-Afrikassa Ghanan pääkaupungissa Accrassa, jossa toimi trolliryhmä nimeltä "Eliminating Barriers for the Liberation of Africa" (EBLA). Ryhmällä oli myös toimisto Lagosissa, Nigeriassa.
Kiina.
Cardiffin yliopisto selvitti Kiinan bottiverkoston laajan roolin Yhdysvaltain presidentinvaaleissa 2020. Se jakoi ensimmäisenä valheellista videota muka varastettujen äänestyslipukkeiden polttamisesta, kehotti väkivaltaan Trumpin toisen kauden mahdollistamiseksi juuri ennen kuin tammikuun 6. 2021 Trumpin kannattajat hyökkäsivät kongressirakennukseen, ja vertasi Washingtonin mellakoita Hongkongin mielenosoituksiin demokratian puolesta. Kiinan bottiverkko lähetti myös muita vaalivilppiväitteitä ja vihamielisiä viestejä Trumpista ja Bidenista. Tutkimuksen mukaan operaatio oli hyvin edistynyt ja organisoitu, eikä tavallisilla kiinalaisilla ole pääsyä Twitteriin. Kiina näyttää omaksuneen Venäjän vaikutuskeinoja.
Israel.
Israel on yksi maa, jonka panostusta sosiaalisen median aseistamiseen on julkisesti ja laajalti raportoitu. Israelin sosiaalisen median toiminnan yhteydessä on käytetty myös sanontaa "”Hasbara trolli”". Hasbara on Israelin diplomaattisen ja sotilaallisen viestinnän menetelmä, joka tähtää oman viestin hallittuun läpimenoon myös käyttäen informaatio-operaatioita.
Yhdistynyt kuningaskunta.
Yhdistyneen kuningaskunnan on raportoitu perustavan 1 500 some-sotilaan vahvuisen uuden pataljoonan huhtikuussa 2015. Uuden pataljoonan tehtäviä on kuvailtu sanoin ”monimutkaisia ja salaisia informaatio- ja propagandatehtäviä”.
Granskning Sverige.
Ruotsissa toimiva Granskning Sverige värvää ihmisiä soittamaan puheluja toimittajille esimerkiksi maahanmuuttajiin ja Venäjän politiikkaan liittyvistä asioista. Ruotsalaisen "Eskilstuna-Kuriren"in mukaan puhelujen sävy on yleensä uhkaava, soittajat käyttävät vääriä nimiä ja he nauhoittavat puhelut. Puhelut julkaistaan Granskning Sverigen omalla kotisivulla ja Youtubessa, ja niitä jaetaan sosiaalisessa mediassa.
"Eskilstuna-Kurirenin" toimittaja loi itselleen profiiliin nettiin, jolla uskoi saavansa toimeksiannon trollitehtaasta ja jätti työhakemuksensa. Hän sai listan kysymyksistä, joita toimittajille kannattaa esittää. Näitä olivat esimerkiksi: 
Mikäli puhelu saa yli kolme tuhatta klikkausta Granskning Sverigen soittajat saavat 1 000 kruunun palkkion. 
"Eskilstuna-Kuriren" ei pystynyt selvittämään, mistä rahat tulevat, mutta lehden kartoituksen mukaan Gransikning Sverigen ja oikeistopopulistisen "Fria Tiderin" välillä on selvä yhteys. Kummankin palvelin on rekisteröity saman virolaisen osakeyhtiön nimiin. 
Suomen Journalistiliiton puheenjohtajan Hanne Ahon mukaan Granskning Sverigen harjoittaman kaltainen toiminta voisi olla Suomessa laitonta.