Juhani Toukonen

Juhani Herman (Jussi) Toukonen (s. 23. lokakuuta 1940 Ilmajoki) on suomalainen everstiluutnantti, kauppatieteiden maisteri, taidemaalari ja heraldikko.
Koulutus.
Juhani Toukonen valmistui vuonna 1961 ylioppilaaksi Kurikan yhteiskoulusta ja sen jälkeen toimi vuosina 1962–1964 kansakoulun opettajana Kiviluoman kansakoulussa Kauhajoella ja Peltoniemen koulussa Ilmajoella. Varusmiespalvelunsa jälkeen Juhani Toukonen pyrki kadettikouluun ja suoritti sen 1964–1967. Sotilasuransa aikana hän kävi 1977 alueellisen maanpuolustuskurssin (numero 9) ja suoritti Valtion suojelukoulussa Suojelujohtajan peruskurssin 1978 sekä vannoi tuomarinvalan 1983. Opiskelujaan hän jatkoi Vaasan kauppakorkeakoulussa valmistuen 1989 Kauppatieteiden maisteriksi sekä aloitti tohtoriopinnot Helsingin kauppakorkeakoulussa .
Sotilasura.
Juhani Toukonen suoritti varusmiespalvelunsa vuonna 1961–1962 Hämeen Jääkäripataljoonassa. Reserviupseerikoulun kurssin numero 109 suoritettuaan Juhani Toukonen kotiutui reservin vänrikkinä. Kadettikurssin 51 hän kävi vuosina 1964–1967.
Luutnantiksi ylentämisen jälkeen vuonna 1967 Toukonen toimi opetusupseerina sekä toimistoupseerina Savon Prikaatissa, jossa hänet ylennettiin yliluutnantiksi. Kapteenikurssin jälkeen hänet ylennettiin kapteeniksi vuonna 1975 ja samalla hänet nimitettiin Pohjanmaan sotilasläänin esikuntaan komentotoimiston päälliköksi. Vuonna 1978 oli vuorossa väestösuojelujohtajakoulutus sekä vuosina 1979–1980 esiupseerikurssi. Pääesikuntaan hänet nimitettiin vuonna 1982 toimistoupseeriksi komento-osastolle, sitten majurina Esikuntakoulun johtajaksi 1983 ja sen jälkeen Pääesikuntaan komento-osastoon toimistoesiupseeriksi 1985.
Vuonna 1986 majuri Toukonen oli jäsenenä työryhmässä, joka suunnitteli ja toteutti presidentti Urho Kekkosen valtiolliset hautajaiset 7. syyskuuta 1986. Työtehtävissään hänen vastuullaan oli myös presidenttien Urho Kekkosen ja Mauno Koiviston aikana Puolustusvoimien perinteisiin liittyvien puolustusvoimien esittelyjen valmistelutoimenpiteteet.
Vuonna 1990 Juhani Toukonen ylennettiin everstiluutnantiksi ja Pääesikunnan komento-osaston komentotoimiston päälliköksi. Työtehtäviensä mukaisesti hänelle kuului mm. kunniamerkkien kantamiseen sotilasasussa liittyven ohjeistusten valmistelu ja laadinta. Erityisen tärkeätä oli yhteistyö Ritarikuntien kanslian ja erityisesti suurlähettiläs, varakansleri Jorma Vanamon kanssa. Juhani Toukonen sirtyi reserviin 1. syyskuuta 1993.
Juhani Toukonen toimi aktiivisesti myös Suomen Sotilasurheiluliittossa. Vuonna 1994 hän ideoi ja loi säännöt markkinointi- ja yhteistyöyritysketjulle, Sotilaurheilupoolille. Tässä tehtävässä hän toimi kymmenen vuotta. 
Taiteilija ja heraldikko.
Taidemaalari.
Juhani Toukonen sai yksityisopetusta vuosina 1948–1952 Ilmajoen piirustuskerhossa Nándor Mikolan, Voitto Laineen (Veikko Vionojan veli), Niilo Koskiniemen ja Osmo Kolehmaisen johdolla sekä vuosina 1957–1960 Oiva Polarin oppilaana. Sotilasuran jälkeen häntä opetti vuonna 2006 Veikko Takala (pikkuserkku) ja vuosina 2011–2015 taidemaalari Yrjö Mustonen.
Hänen maalaustyylistään on sanottu:
Juhani Toukonen on maalannut vuoteen 2016 mennessä noin 500 taulua. Tauluissa aiheet vaihtuvat ja maisemien lisäksi hän on maalannut myös muotokuvia, joita on ollut mm. vuonna 2004 tilauksesta maalatut kaksi Tasavallan presidentti Tarja Halosen muotokuvaa sekä mm. muotokuvan Kaartin Jääkärirykmentin komentaja eversti Pertti Laatikaisesta.
Juhani Toukonen maalaa kankaalle kaikki 15 Ilmajokista olympiaurheilijaa. Koko sarja valmistuu vuoteen 2021 mennessä, jolloin Ilmajoen Kisailijat täyttää 100 vuotta
Heraldikko.
Jussi Toukonen on vakiinnuttanut asemansa yhtenä Suomen asiantuntevista heraldikoista. Hänen kirjoituksiaan on ollut Suomen Heraldisen Seuran julkaisussa . Hän on tarkastanut ja myös avustanut tekstein eri henkilöiden kirjoittamia kunniamerkkikirjoja ja oppaita.
Juhani Toukonen oli mukana Kouvolan, Akaan ja Parikkalan vaakunoitten kutsukilpailussa Suomen Heraldisen Seuran kautta kutsuttuna heraldikkona. 
Mitaliheraldikkona Juhani Toukonen on suunnitellut valtakunnallisesti ja kansainvälisesti merkittäviä mitaleita ja ansioristejä vuodesta 1998 alkaen 22 kappaletta, joista huomattavimmat ovat Miinanraivaajamitali, Uudenmaan prikaatin killan ansiomitali, Ilmatorjunnan ansioristi, Sotakoira-ansiomitali, Ratsuväen ansioristi, Pro Ilmajoki -mitalisarja sekä Reserviläisliiton levyke, Suomen Mestaruusmitali luistelussa 1998, Helsinki-Tallinna Race -mitali 1996, V Olympiad triathlon-mitalisarja 1997 (kuntoiluolympialaiset) ja Espoon Rantamaratonin mitali 2008.
Muuta heraldista suunnittelua ovat olleet yksityishenkilöiden- ja sukuvaakunat noin 30 kpl, useita Isännänviirejä mm. Rautalammin, Saaren, Säkylän, Ilmajoen ja Parikkalan kunnanisännänviirit, yhdistysten ja puolustusvoimien joukkoyksikkölippuja esimerkiksi urheilukoulu ja sotilasmusiikkikoulu sekä pöytästandaarit, exlibrikset, jäsenmerkit ja pinssit.
Juhani Toukonen on toiminut heraldikkona Tillander Oy:llä 1993–1994, Suomen Rahapajalla 1994, Kultamitali Oy:llä vuosina 1995–1998, Rahapaja Insignia Oy:llä 1998–2005 ja Palkintotukku-Kääty Oy:llä 2011–2014.
Näyttelyt.
Juhani Toukonen on pitänyt näyttelyitä 24 eri paikkakunnalla Suomessa vuodesta 1998 ja vuonna 2016 oli Ilmajoella taiteilijan 50. juhlanäyttely. Muutamat viime vuosien näyttelyt ovat olleet vuonna 2012 Kankaanpää, vuonna 2014 Museo Militaria, Hämeenlinna ja vuonna 2015 Virrat ja Janakkalan pääkirjasto sekä Hämeenkyrö 2016. Juhani Toukonen on aina paikalla näyttelyissään, jotka koostuvat maalaustaisteesta ja heraldiikasta.
Juhani Toukosen taideteoksia on myös esillä julkisissa tiloissa Tampereella, Parkanossa, Ilmajoella sekä Janakkalassa.
Kunnia- ja ansiomerkit.
Lisäksi Juhani Toukonen on saanut myös Puolustusministeriön kunniakirjan valan kaavasta 1981 ja Puolustusministerön stipendin tohtoritutukimustuloksista sekä useita palkintoja puolustusvoimissa prikaatin mestaruuksista.