Ukrainan presidentinvaalit 2014

Ukrainan presidentinvaalit 2014 järjestettiin Ukrainassa 25. toukokuuta 2014. Vaali oli alun perin määrä järjestää 26. helmikuuta 2015, mutta sitä aikaistettiin Ukrainan vallankumouksen syrjäytettyä presidentti Viktor Janukovytšin helmikuussa 2014. Väliaikainen presidentti Oleksandr Turtšynov jätti tehtävänsä vaalien jälkeen.
Kun äänistä oli laskettu 98,59 prosenttia, oli Petro Porošenko saanut 54,69 prosenttia annetuista äänistä Ukrainan keskusvaalikomission mukaan. Jo aiemmin, keskusvaaliviranomainen oli vahvistanut Porošenko nousevan maan seuraavaksi presidentiksi. 48-vuotias Porošenko vannoi virkavalansa 7. kesäkuuta 2014 ja hänestä tuli Ukrainan viides presidentti. 
Vaalien järjestämistä haittasivat Itä-Ukrainan kriisin kehittyminen joidenkin arvioiden mukaan sisällissodan partaalle osassa Luhanskin ja Donetskin aluetta. Donetskin kansantasavallan nimellä esiintyneet aseistautuneet separatistisotilaat estivät laillisten presidentinvaalien järjestämisen runsaalla 20 paikkakunnalla kyseisillä alueilla. Ukrainan keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja Mihail Ohendovski kertoi ettei Ukrainan laki edellytä pitämään presidentinvaaleja koko maassa, mutta piti tilannetta poliittisesti hankalana. Venäjän miehittämän Krimin väestöön kuuluville Ukrainan kansalaisille pyrittiin tarjoamaan mahdollisuus äänestää niemimaan ulkopuoleisessa Ukrainassa. Ukrainalaiset pakolaiset Krimin alueelta ja itä-Ukrainasta äänestivät Lvivin alueen äänestyspaikoilla ja Krimin tataarit puolestaan Hersonin alueella.
Ehdokkaat.
Petro Porošenkoa pidettiin ennakkosuosikkina. Maineeltaan harvinaisen vähän ryvettynyt Porošenko johti mielipidetiedusteluja runsaan 40 % kannatuksella. Hän on entinen ulkomaankauppaministeri ja yksi maan rikkaimmista kansalaisista. Hän omistaa muun muassa suklaatehdas Roshenin ja televisiokanava 5 Kanalin. Maidanin mielenosoitusten aikana kansainvälisesti tunnetuksi tullut UDARin Vitali Klytško veti ehdokkuutensa 29. maaliskuuta ja asettui tukemaan Porošenkoa, jota hän piti demokraattisten voimien kykenevimpänä ehdokkaana.
Entisen pääministerin Julija Tymošenkon kannatus vaihteli eri mielipidetiedusteluissa 10–21 prosentin välillä ennen vaaleja ja hän sai lopulta 12,81 prosenttia äänistä.
Serhi Tihipko on kärkiehdokkaan tavoin oligarkki, joka lähti ehdokkaaksi yhtenä Alueiden puolueen kansanedustajista. Tihipko toimi aiemmin maan talousministerinä ja sosiaalipolitiikasta vastaavana varapääministerinä sekä Ukrainan keskuspankin johtajana. Alueiden puolueen riitauduttua keväällä 2012 siihen yhdistynyttä, pienempää Vahva Ukraina () -puoluetta johtanut Tihipko erotettiin huhtikuussa 2014 Alueiden puolueesta parin muun presidenttiehdokkaan tavoin. Sittemmin Tihipko kampanjoi itsenäisenä ehdokkaana. Hänen vaaleja edeltävä kannatuksensa vaihteli 6–20 prosentin välillä ja hän keräsi lopulta 5,23 prosenttia äänistä.
Yhden edustajan radikaalia parlamenttiryhmää edustava Oleh Ljaško sai maalis-toukokuun 2014 mielipidekyselyissä 2–8 prosentin kannatuksen. Ljaško keräsi äänistä 8,32 prosenttia ja hän jäi kolmanneksi suosituimmaksi ehdokkaaksi.
Dmytro Jaroš () asettui ehdolle nationalistisen Oikean sektorin edustajana. Toinen äärioikeistoa edustanut ehdokas oli Svobodan Oleh Tjahnybok. Jaroš sai äänistä 0,7 prosenttia ja Tjahnybok 1,16. Siten äärioikeistolaisten ehdokkaiden äänisaalis jäi alle kahteen prosenttiin.
Ukrainan kommunistisen puolueen Petro Symonenko vetäytyi vaaleista vasta 16. toukokuuta, mutta hän ehti saada 1,51 prosenttia äänistä.
Kaikki halukkaat eivät päässeet ehdokkaaksi. Yksi julkisuutta keränneistä evätyistä oli Darth Vaderina tunnettu Ukrainan Internet-puolueen Viktor Ševtšenko. Keskusvaalilautakunnan edustaja Ihor Žydenko epäili, että vaikka ehdokkuus saattaa tuntua vitsiltä, jonkun on täytynyt maksaa 2,5 miljoonan hryvnian (noin 155 000 euroa) kirjautumismaksu hänenkin ehdokkuudestaan mahdollisena motiivinaan vesittää presidentinvaalien uskottavuutta.
Tulokset.
Petro Porošenko julistautui vaalien voittajaksi, kun ovensuukyselyiden perusteella hän oli saavuttamassa vaalivoiton 55,9 prosentin kannatuksella. Toisen kyselyn perusteella kannatus olisi 57,3 prosenttia.
Ukrainan vaalikomission johto vahvisti Porošenkon nousevan maan presidentiksi jo ensimmäisen äänestyskierroksen perusteella. Kun presidentinvaalien äänistä oli laskettu 98,59 prosenttia, oli äänten jakauma Ukrainan keskusvaalikomission mukaan seuraava: Petro Porošenko 54,69 % äänistä, Julija Tymošenko 12,82 %, Oleh Ljaško 8,33 %, Anatoli Hrytsenko 5,48 % ja Serhi Tihipko 5,22 %. Muut ehdokkaat olivat saamassa enintään kolmen prosentin kannatuksen. Tässä vaiheessa esimerkiksi Yhdysvaltain presidentti Obama jo onnitteli Porošenkoa vaalivoitosta.
Äänten jakautuminen.
Keskusvaalilautakunnan puheenjohtaja Mihail Ohendovskin mukaan äänestysaktiivisuus ylitti 60 prosenttia. Korkein äänestysprosentti oli Länsi-Ukrainan Lvivin (78,2 %), Ternopilin (76,63 %) ja Ivano-Frankivskin (73,95 %) alueilla. Alimmillaan äänestysaktiivisuus oli Donetskin (15,37 %), Luhanskin (38,94 %) ja Odessan (46,01 %) alueilla. Donetskin ja Luhanskin alueilla aseistetut separatistit estivät äänestyksen järjestämisen useilla paikkakunnilla.
Alla olevassa taulukossa ovat mukana myös ne ehdokkaat, jotka vetäytyivät vaaleista ennakkoäänestyksen alettua, mutta ehtivät saada ennakkoääniä. Keskusvaalilautakunta ei voinut poistaa vetäytyneille ehdokkaille annettuja ääniä annetun takarajan 1. toukokuuta 2014 jälkeen. Vetäytyneiden ehdokkaiden nimen edellä * -merkki. Oleg Tsarov vetäytyi 29. huhtikuuta ja Natalia Korolevska 1. toukokuuta, eikä heitä ole mukana taulukossa. 
Lähteet: