Pariton luku

Kokonaisluku on pariton, jos se ei ole jaollinen luvulla kaksi. Parittomuus oli alkujaan luonnollisen luvun ominaisuus, mutta kun negatiiviset luvut tulivat yleiseen käyttöön, laajennettiin sääntöä koskemaan myös niitä. 
Parittomat luonnolliset luvut ovat formula_1 ja parittomat kokonaisluvut ovat formula_2. Nämä muodostavat luonnollisten- ja kokonaislukujen osajoukon. 
Luvut, jotka eivät ole parittomia, ovat parillisia.
Formaaliset määritelmät.
Parillisen luvun formula_3 voi muodostaa lausekkeella formula_4, missä formula_5 on luonnollinen luku. Jokaisen parillisen luvun edeltäjä ja seuraaja ovat parittomia lukuja. Parittoman luvun lauseke voi siten olla joko formula_6 tai formula_7. Jos tulkitaan formula_5 järjestysluvuksi, voidaan ajatella formula_9:n olevan formula_5:nnes pariton luonnollinen luku. Esimerkiksi 93. pariton luku on formula_11. Kun parittomien lukujen formula_9 määritelmässä sallitaan myös formula_5:ksi kokonaisluvut, saadaan parilliset kokonaisluvut. Tämän osajoukon mahtavuus on myös numeroituvasti ääretön. 
Parittomien luonnollisten lukujen joukko on mahtavuudeltaan numeroituvasti ääretön, koska se on yhtä mahtava joukko kuin luonnolliset luvut. Annettu joukkojen välinen kuvaus formula_14 on bijektio, mikä riittää perusteluksi.
Parillisuustestit.
Luvun parillisuus voidaan tutkia hyödyntämällä lukujen ominaisuuksia. Pariton luku ei ole jaollinen kahdella, vaan siitä jää jakojäännökseksi 1. Esimerkiksi luku 21 jaetaan kahdella saadaan formula_15, missä jakojäännös on 1. Toisaalta, parillisella luvulla tulee olla tekijänä luku 2, mutta parittomalta luvulta se puuttuu. Lausekkeen parillisuuden tai parittomuuden voi tämän tiedon avulla tutkia. 
Desimaalijärjestelmässä parittomalla kokonaisluvulla on viimeinen numeromerkki aina jokin luvuista 1, 3, 5, 7 tai 9. Tämän mukaan luku 234 on parillinen ja 1331 taas pariton.
Aritmetiikkaa.
Kahden luvun laskutoimitukset vaikuttavat tuloksen parillisuuteen säännöllisillä tavoilla.
Kahden luvun summan ja erotuksen pariteetti voidaan päätellä siitä, saadaanko yhteiseksi tekijäksi luku 2:
* parillinen ± parillinen = parillinen, koska formula_16
* pariton ± parillinen = pariton, koska formula_17 ja lukua kaksi ei saada yhteiseksi tekijäksi.
* parillinen ± pariton = pariton, koska formula_18 ja lukua kaksi ei saada yhteiseksi tekijäksi.
* pariton + pariton = parillinen, koska formula_19
* pariton - pariton = parillinen, koska formula_20
Kahden luvun tulon pariteetti voidaan päätellä samalla tavalla:
* parillinen formula_21 parillinen = parillinen, koska formula_22
* pariton formula_21 parillinen = parillinen, koska formula_24
* pariton formula_21 pariton = pariton, koska formula_26 ja lukua kaksi ei saada yhteiseksi tekijäksi.
Kun jakolasku ei mene tasan, jolloin osamäärä on puhdas rationaaliluku, ei voida enää puhua parillisuudesta. Jos jakolasku menee tasan, jakaa nimittäjä formula_27 osoittajan formula_28 ja on siten eräs sen tekijä eli formula_29. Silloin
formula_30
ja osamäärän parittomuus riippuu ainoastaan osoittajan tekijästä formula_31 eikä ollenkaan nimittäjästä formula_27.
Lukuteorian tuloksia.
Kun lasketaan parittomia lukuja yhteen 1 + 3 + 5 + 7 + ..., saadaan tulokseksi neliölukuja. 
Jerusalemin lähellä noin 100 jaa. eläneen uuspythagoralaisen Nikomakhos Gerasalainen julkaisi kirjan Introductio arithmeticae, jossa hän esitti parittomilla luvuilla summajonon 1; 3 + 5; 7 + 9 + 11; 13 + 15 + 17 + 19; ... eli 1, 8, 27, 64... Viimeiset luvut ovat ensimmäiset kuutioluvut. Edellinen lukujono on samalla parittomien lukujen summa, jonka arvo on neliöluku. 
Seuraavat parittomien lukujen käänteislukujen sarjat suppenevat.
formula_33 
formula_34 
formula_35 
formula_36 
formula_37 
formula_38 
Historia.
Muun muassa Abraham Seidenberg on esittänyt, laskeminen on voinut saada alkuunsa tarkkaan harkituista heimorituaaleista, missä suuren ihmisjoukon hallinta olisi vaatinut osanottajien laajempaa roolitusta. Melko pitkälle kehittyneiden seremonioiden hallinta on vaatinut osanottajien numerointia. Alkeellisesti elävien heimojen keskuudesta on havaittu laajalle levinnyt tapa, jossa osanottajat jaotellaan miehiin ja naisiin numeroimalla heidät parillisilla ja parittomilla luvuilla pareiksi. Samat heimot käyttävät 2-kantaista lukujärjestelmääkin muiden lukujärjestelmien rinnalla ja riitit saattavat olla tähän yhtenä syynä. Pythagoralaiset kuvasivat parillisia lukuja naisellisina ja parittomia miehisinä lukuina. .
Euklideen Elementan kirjassa XI, että ”luku on parillinen, jos se voidaan puolittaa”. Tämä alkeellinen määritelmä viittaa vanhaan tapaan hahmottaa luvut pikkukivillä, joita voitiin järjestellä kuvioiksi. Lukumäärää vastaava kivikasa voidaan siten puolittaa eli järjestää kahteen yhtä suureen kasaan. Antiikin kreikkalaiset eivät pitäneet lukua yksi parillisena tai parittomana lukuna. Lukuja yksi ja kaksi eivät olleet alkulukuja, sillä niitä pidettiin parillisten ja parittomien lukujen synnyttäjinä. Parittomia lukuja pidettiin ensisijaisina, koska pariton + pariton antoi parillisen luvun, mutta parillinen + parillinen antoi parillisen luvun.