tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
HMCS Kokanee

HMCS Kokanee (viirinumero K419) oli Kanadan laivaston vuonna 1944 palvelukseenotettu River-luokan fregatti toisessa maailmansodassa. Alus on ollut ainoa näin nimetty Kanadan laivastossa.
Palvelus.
Alus tilattiin lokakuussa 1941 Canadian Yarrows'lta Esquimaltista Brittiläisestä Kolumbiasta ja sen köli laskettiin 25. elokuuta 1943. Alus laskettiin vesille 27. marraskuuta ja se otettiin palvelukseen 6. kesäkuuta 1944.
Kanadan laivasto.
"HMCS Kokanee" liitettiin syyskuussa 1944 johtoaluksena Kanadan 1. saattajaryhmään, ja se oli Euroopan sotatoimien päättymiseen saakka Pohjois-Atlantin saattueiden suojana. Aluksen suojaama neljästoista ja viimeinen saattue ON304 matkasi länteen toukokuun lopulla 1945. Alus poistettiin palveluksesta 21. joulukuuta Kanadan länsirannikolla ja se siirrettiin reserviin.
Alus myytiin vuonna 1948 Intian hallitukselle Hooghly Riverin luotsialukseksi nimellä "Bengal".
Aluksen päälliköt.
Aluksen päällikköinä palvelivat:
Erikeia

Erikeia (, ) eli Erikaia () oli antiikin aikainen Aigeis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "asty"-trittykseen eli kaupunkialueen demoksiin.
Erikeian oletetaan sijainneen suunnilleen nykyisen Ateenan Kypsélin kaupunginosan tienoilla, pohjoiskoilliseen kaupungin keskustasta. 
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin yksi edustaja Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin kaksi bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Erikeieus" () tai "Erikeeus" ().
Erkhia

Erkhia () eli Erkheia () () oli antiikin aikainen Aigeis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.
Erkhia sijaitsi Attikan itäosassa. Se sijoitetaan suunnilleen nykyisen Spátan kaupungin tienoille Spáta-Artémidan kunnassa. 
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin kuusi tai seitsemän edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin 11 bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Erkhieus" ().
Eroiadai (Antiokhis)

Eroiadai (, ) oli antiikin aikainen Antiokhis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.
Eroiadain sijaintipaikkaa ei tunneta, koska sitä ei kuvata antiikin säilyneessä kirjallisuudessa, eikä siitä ole tehty arkeologisia löytöjä. Antiokhis-fylen Eroiadaita ei tule sekoittaa toiseen Eroiadai-nimiseen demokseen, joka kuului Hippothontis-fyleen ja jonka sijainti tunnetaan paremmin.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli yksi edustaja Ateenan bulessa eli neuvostossa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Eroiadēs" ().
Eroiadai (Hippothontis)

Eroiadai (, ) oli antiikin aikainen Hippothontis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.
Eroiadai sijaitsi Ateenasta luoteeseen suunnilleen nykyisen Chaïdárin kaupungin tienoilla. Hippothontis-fylen Eroiadaita ei tule sekoittaa toiseen Eroiadai-nimiseen demokseen, joka kuului Antiokhis-fyleen ja jonka sijaintia ei tunneta.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin yksi edustaja Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin kaksi bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Eroiadēs" ().
Euonymon

Euonymon () eli Euonymia () oli antiikin aikainen Erekhtheis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "asty"-trittykseen eli kaupunkialueen demoksiin.
Euonymon sijaitsi itään Halimuksen demoksesta nykyisen Álimoksen Áno Kalamákin (myös Tráchones) alueella, itään Álimoksen keskustasta ja luoteeseen Argyroúpolin keskustasta. 
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin 10 edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin 12 bule-edustajaa.
Euonymon oli suurikokoinen demos, ja sen väkiluvuksi on arvioitu suurimmillaan noin henkeä. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Euōnymeus" ().
Eyonymonissa oli teatteri, joka on kaivettu esiin. Teatterin arkeologinen kohde sijaitsee siitä nimensä saaneen Archaíou Theátrou -kadun varrella Álimoksessa. Euonymonin alueelta on löydetty myös muun muassa hautakiviä ja veistoksia. Löytöjä on esillä Pireuksen arkeologisessa museossa.
Eupyridai

Eupyridai (, ) oli antiikin aikainen Leontis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.
Eupyridai sijaitsi suunnilleen nykyisen Kamaterón kaupungin tienoilla Ágioi Anárgyroi-Kamaterón kunnan alueella. 
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli kaksi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Eupyridēs" ().
Fegaia

Fegaia (, ) oli antiikin aikainen alun perin Aigeis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "paralia"-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.
Fegaia sijaitsi Attikan itärannikolla tai sen lähistöllä. Se sijoitetaan suunnilleen nykyisen Néa Mákrin Gerotsakoúlin tienoille. 
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Aigeis ja sillä oli kolme tai neljä edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin roomalaisella kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 124/125 jaa. Hadrianis-fyleen. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Fēgaieus" ().
Fegus

Fegus ( tai "Fēgous", ) oli antiikin aikainen Erekhtheis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.
Demoksen sijaintipaikkaa ei tunneta, koska sitä ei kuvata antiikin säilyneessä kirjallisuudessa, eikä siitä ole tehty arkeologisia löytöjä.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli yksi edustaja Ateenan bulessa eli neuvostossa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Fēgūsios" ().
Filaidai

Filaidai (, ) oli antiikin aikainen Aigeis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "paralia"-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.
Filaidai sijaitsi jossakin Brauronin lähellä, jolloin sijaintipaikka olisi lähellä nykyisiä Vravrónan ja Porián kyliä. Demoksen kerrottiin saaneen nimensä Brauronissa eläneestä Filaioksesta, joka oli Aiaan poika.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli kolme edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa.
Tyranni Peisistratos oli kotoisin Filaidaista. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Filaidēs" ().
Flya

Flya ( tai , ) oli antiikin aikainen alun perin Kekropis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.
Flyan oletetaan sijainneen Ateenan koillispuolella suunnilleen nykyisen Chalándrin kaupungin tienoilla. 
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Kekropis ja sillä oli alun perin viis, kuusi tai seitsemän edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin hellenistisellä kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 224/223 eaa. Ptolemais-fyleen. Muutosten seurauksena demoksella oli hellenistisellä kaudella yhdeksän bule-edustajaa.
Flyassa oli useita temppeleitä, ja se esiintyy usein seudulta löydetyissä piirtokirjoituksissa. Demoksessa tiedetään olleen teatteri.
Flyasta oli kotoisin muun muassa tragediakirjailija Euripides. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Flyeus" () tai "Flyēthen" ().
Frearrhioi

Frearrhioi (; myös "Frearrioi"; ) oli antiikin aikainen Leontis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "paralia"-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.
Frearrhioi sijaitsi Attikan kaakkoisosassa. Se sijoitetaan suunnilleen nykyisen Férizan tienoille itään Attikan Ólympos-vuoresta.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin yhdeksän edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin 10 bule-edustajaa.
Frearrhioi oli suurikokoinen demos, ja sen väkiluvuksi on arvioitu suurimmillaan noin henkeä. Sieltä oli kotoisin muun muassa Themistokles. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Frearrios" ().
Fyle (demos)

Fyle (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja alun perin Oineis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "paralia"-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.
Fyle sijaitsi nykyisen, demoksesta nimensä saaneen Fylín lähellä Parnes-vuoren (nyk. Párnitha) rinteellä solassa, jota pitkin kulki tie Ateenasta Thebaan. Sen etäisyys Ateenaan oli noin 120 stadioninmittaa. 
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Oineis ja sillä oli kaksi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin hellenistisellä kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 307/306 eaa. Demetrias-fyleen ja fylen lakkauttamisen jälkeen vuodesta 201/200 eaa. jälleen Oineis-fyleen. Muutosten seurauksena demoksella oli hellenistisellä kaudella kuusi bule-edustajaa.
Fyle oli Ateenan merkittävin linnoitus Boiotian suunnassa. Paikalla oli korkea akropolis eli linnavuori, johon oli pääsy vain itäsivulta, ja paikalta on edelleen hyvä näkymä koko Attikan tasangolle ja Saroninlahdelle. Thrasybulos ja Ateenasta karkotetut valtasivat linnoituksen vuonna 404 eaa., ja käyttivät sitä taistelussaan kolmeakymmentä tyrannia vastaan. Fylessä oli myös rakennus nimeltä Dafneforeion, jossa kerrotaan olleen Thargelia-juhlaa esittänyt kuva. 
Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Fylasios" ().
Mutayrtti

Mutayrtti eli pohjanmutayrtti ("Limosella aquatica") on yksivuotinen, ruohovartinen syyläjuurikasveihin kuuluva vesikasvilaji.
Ulkonäkö.
Mutayrtti kasvaa 2–10 senttimetriä korkeaksi. Kasvilla on pitkiä lehtivihreättömiä rönsyjä. Sen kasvaessa upoksissa rönsyjä ei usein ole. Lehdet muodostavat ruusukkeen ja ovat pitkäruotisia. Lehtilapa on 2–20 millimetriä pitkä, pitkulainen tai kapean vastapuikea, tylppä ja ehytlaitainen. Uposkasvilla lapa ei ole juuri ruotia leveämpi. Kukkavarret kasvavat lehtiruusukkeesta. Kukkavanat ovat lehtiä lyhyempiä ja kukat ovat pieniä. Teriö on viisiliuskainen, valkoinen tai punertava. Kukat ovat kaksineuvoisia. Hedelmä on laitaluomainen kota, joka avautuu emilehtien saumoja pitkin. Mutayrtti kukkii Suomessa loppukesällä heinä–elokuussa.
Elinympäristö.
Mutayrtti kasvaa järvien, jokisuiden ja murtovesilahtien suojaisilla savi-, hiekka- ja hiesurannoilla vesirajassa.
Gargettos

Gargettos (, ) oli antiikin aikainen alun perin Aigeis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.
Gargettos sijaitsi Pentelikon-vuoren (nyk. Pentéli) lounaispuolella nykyisen Gérakaksen kaupungin tienoilla. Demoksen nimi on mahdollisesti säilynyt nykyisen kaupungin nimessä.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Aigeis ja sillä oli neljä edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin hellenistisellä kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 307/306 eaa. Antigonis-fyleen ja fylen lakkauttamisen jälkeen vuodesta 201/200 eaa. jälleen Aigeis-fyleen. Muutosten seurauksena demoksella oli hellenistisellä kaudella seitsemän bule-edustajaa. 
Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Gargēttios" (). Epikuroksen kerrotaan asuneen Gargettoksessa.
Hagnus

Hagnus ( tai "Hagnous") eli Agnus (, "Agnūs" tai "Agnous") oli antiikin aikainen alun perin Akamantis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "mesogeios"-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.
Hagnuksen oletetaan sijainneen Mesogeian tasangolla suunnilleen nykyisen Markópoulo Mesogaíaksen kaupungin tienoilla. Aiemmin sijaintipaikaksi on ehdotettu myös Hymettos-vuoren (nyk. Ymittós) pohjoispään tienoota. Demoksen nimen alkuperäinen muoto vaikuttaa olleen "Agnus" ilman aspiraatiota.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Akamantis ja sillä oli viisi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin hellenistisellä kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 307/306 eaa. Demetrias-fyleen ja vuodesta 201/200 eaa. Attalis-fyleen. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Hagnūsios" (). 
Hagnuksessa tiedetään olleen teatteri. Demos oli riidoissa läheisen Pallenen demoksen kanssa, minkä seurauksena nämä kaksi demosta olivat kieltäneet avioliitot toistensa välillä.
Halai Aiksonides

Halai Aiksonides (, ) oli antiikin aikainen Kekropis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "paralia"-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.
Halai Aiksonides sijaitsi Attikan lounaisrannikon suunnassa lähellä Aiksonen demosta. Se sijoitetaan suunnilleen nykyisen Voúlan kaupungin pohjoisosan tienoille Vári-Voúla-Vouliagménin kunnan alueelle. Demos sai "Halai"-nimensä suolantuotannostaan. Aiksoneen viittaava lisänimi "Aiksōnides" erotti sen toisesta samannimisestä demoksesta, Halai Arafenideestä.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin kuusi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin 10 bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Halaieus" (). 
Halai Aiksonideessa sijaitsi Apollon Zosterin temppeli.
Halai Arafenides

Halai Arafenides (, ) oli antiikin aikainen Aigeis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "paralia"-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.
Halai Arafenides sijaitsi Attikan itärannikolla Arafenin demoksen ja Brauronin välisellä alueella, suunnilleen nykyisen Artémidan eli Loútsan tienoilla. Halai oli Brauronin satama, josta kuljettiin erityisesti Karystokseen Euboian puolelle. Arafeniin viittaava lisänimi erotti demoksen toisesta samannimisestä demoksesta, Halai Aiksonideesta.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin viisi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin yhdeksän bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Halaieus" (). 
Halai tunnettiin erityisesti Artemis Tauropoloksen temppelistä, jossa oli jumalattaren kuvapatsas. Demoksessa tiedetään olleen teatteri.
HMCS La Hulloise

HMCS La Hulloise (viirinumerot K668 ja FFE 305) oli Kanadan laivaston vuonna 1944 palvelukseenotettu River-luokan fregatti toisessa maailmansodassa. Alus on ollut ainoa näin nimetty Kanadan laivastossa.
Palvelus.
Alus tilattiin lokakuussa 1941 Canadian Vickersiltä Quebecistä ja sen köli laskettiin 10. elokuuta 1943. Alus laskettiin vesille 29. lokakuuta ja se otettiin palvelukseen 20. toukokuuta 1944.
Kanadan laivasto.
"HMCS La Hulloise" liitettiin heinäkuussa 1944 Halifaxissa 16. saattajaryhmään, mistä se siirrettiin lokakuussa 25. saattajaryhmään. Alus siirtyi marraskuussa ryhmän mukana Londonderryyn. Alus oli Euroopan sotatoimien päättymiseen asti sijoitettuna joko Londonderryyn tai Rosythiin. Alus upotti 7. maaliskuuta 1945 St. George's salmessa yhdessä "HMCS Strathadamin" ja "HMCS Thetford Minesin" kanssa Saksan laivaston sukellusveneen "U-1302". Alus palasi toukokuun lopulla Kanadaan ja se poistettiin palveluksesta 6. joulukuuta Halifaxissa ja se siirrettiin reserviin.
Alus palautettiin palvelukseen 24. kesäkuuta 1949 itärannikon kadettien ja palvelukseen otettujen koululaivana. Alukselta oli poistettu taaempi tykkitorni ja sille oli rakennettu koulutustilat. Alus poistettiin palveluksesta helmikuussa 1953 ja se siirrettiin telakalle muutettavaksi Prestonian-luokan fregatiksi. Alus otettiin muutostöiden päätyttyä palvelukseen 9. lokakuuta 1957 viirinumerolla FFE 305. Alus poistettiin palveluksesta 16. heinäkuuta 1965 ja se romutettiin La Speziassa Italiassa vuonna 1966.
Aluksen päälliköt.
Aluksen päällikköinä palvelivat:
Halimus

Halimus ( tai "Halimous", ) oli antiikin aikainen Leontis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen "asty"-trittykseen eli kaupunkialueen demoksiin.
Halimus sijaitsi Attikan länsirannikolla Aiksonen ja Faleronin demosten välisellä alueella noin 35 stadioninmitan päässä Ateenasta. Sen paikka oli mahdollisesti nykyisen Ellinikón Ágios Kosmáksen alueella paikalla, jossa nykyisin on useita urheilukeskuksia, tai siitä pohjoiseen, jossa sijaitsee nykyinen demoksesta nimensä saanut Álimoksen kaupunki.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin kolme edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. 
Halimuksessa oli Demeterin ja Koren sekä Herakleen temppelit. Demoksen tiedetään viettäneen omaa Thesmoforia-juhlaa Pyanopsion-kuun 10. päivä ennen Ateenan yhteistä Thesmoforiaa. Halimuksesta oli kotoisin muun muassa historioitsija Thukydides. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä "Halimūsios" ().
Kalvasärviä

Kalvasärviä ("Myriophyllum sibiricum") on ärviöiden sukuun kuuluva monivuotinen uposkasvi.
Ulkonäkö.
Kalvasärviä kasvaa 50–100 senttimetriä pitkäksi. Varsi on rento, kalpeankeltainen, etenkin kukinnon alta yleensä paksuuntunut. Nivelkohdissa lehtikantojen väleissä ja reunoilla on yksittäisiä lyhyitä nystyjä. Lehdet ovat kiehkuroina, ruodittomia, lehtilapa on pariliuskainen. Kiehkuroissa on neljä, joskus kolme lehteä. Lehdet (1,5–3 cm) ovat sinivihreitä, usein nivelväliä lyhyempiä. Lehdessä on 4–15 paria liuskoja, liuskat ovat harvassa, usein melko pitkiä, paksuhkoja ja jäykähköjä. Talvehtimissilmut (2–6 cm) ovat tiheälehtisiä, kovia, käpymäisiä. Kukinto vedenpäällinen, pystyhkö. Kukat ovat säteittäisesti ylimpien lehtien hangoissa, perättömiä, pieniä, yksineuvoisia. Kukkalehtiä kussakin kiehkurassa on neljä. Hedekukat sijaitsevat emikukkien yläpuolella. Tukilehdet ovat kukkia lyhyempiä, hammaslaitaisia. Hedelmä on lohkohedelmä, jonka hedelmykset (lohkot) ovat luumarjamaisia. Kalvasärviä kukkii Suomessa heinä–elokuussa.
Elinympäristö.
Kalvasärviä kasvaa Suomessa suojaisilla rannoilla murtovedessä ja etenkin maan pohjoisosassa rehevissä järvissä.
Oinoe

Oinoe (, ) tai Oinói () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
HMCS Longueuil

HMCS Longueuil (viirinumero K672) oli Kanadan laivaston vuonna 1944 palvelukseenotettu River-luokan fregatti toisessa maailmansodassa. Alus on ollut ainoa näin nimetty Kanadan laivastossa.
Palvelus.
Alus tilattiin lokakuussa 1941 Canadian Vickersiltä Quebecistä ja sen köli laskettiin 17. heinäkuuta 1943. Alus laskettiin vesille 30. lokakuuta ja se otettiin palvelukseen 18. toukokuuta 1944.
Kanadan laivasto.
"HMCS Longueuil" liitettiin heinäkuussa 1944 Kanadan 2. saattajaryhmään, ja se oli Euroopan sotatoimien päättymiseen saakka saattuetehtävissä Pohjois-Atlantilla. Alus oli satunnaisesti ryhmänsä johtoaluksena ja se ylitti sodan aikana Atlantin neljätoista kertaa. Alus palasi Kanadaan kesäkuussa 1945 ja se poistettiin palveluksesta 31. joulukuuta Esquimaltissa.
Alus myytiin vuonna 1947 ja se upotettiin Kelsey Bayssä Brittiläisessä Kolumbiassa aallonmurtajaksi.
Aluksen päälliköt.
Aluksen päällikköinä palvelivat:
Tummatulikukka

Tummatulikukka ("Verbascum nigrum") on kaksi- tai monivuotinen pystykasvuinen ruohokasvi.
Ulkonäkö.
Tummatulikukka kasvaa 50–100 senttimetriä korkeaksi. Varsi on tummanvihreä ja harvakarvainen. Lehdet ovat ehyitä, aluslehdet ruusukkeena, varsilehdet kierteisesti. Aluslehtien lapa on herttatyvinen, hammaslaitainen ja varsilehdet johteettomia, lapa puikea. Kukinto on pitkä kerrannaiskukinto, tavallisesti haaraton. Verhiö viisiliuskainen, säteittäinen. Teriö ratasmainen, melkein säteittäinen, lyhyttorvinen, 18–25 millimetriä leveä, keltainen, harvoin valkoinen. Hetiö viisilehtinen, säteittäinen tai vastakohtainen, palhot sinipunakarvaisia. Hedelmä on laitaluomainen, monisiemeninen kota. Tummatulikukka kukkii Suomessa heinä–syyskuussa. Laji voi risteytyä ukontulikukan ja purppuratulikukan kanssa. Risteymä ukontulikukan kanssa ("Verbascum" × "semialbum") on melko yleinen.
Elinympäristö.
Tummatulikukka on muinaistulokas ja kasvaa Suomessa niityillä, töyräillä ja kalliomäillä vanhan asutuksen piirissä.
Anne-Mari Lehtiö

Anne-Mari Birgitta Lehtiö (s. 6. syyskuuta 1995 Helsinki) on suomalainen pituushyppääjä. Hän edustaa Kenttäurheilijat-58:aa ja hänen valmentajanaan toimii Pekka Kelonurmi.
Kalevan kisoissa Lehtiö on voittanut pituushypyn kultaa vuonna 2022. Hopealla hän ollut vuosina 2017, 2019 ja 2023 sekä pronssilla 2024. Lisäksi hän on saavuttanut sisäratojen SM-kilpailuista pituushypyn kultaa vuosina 2018 ja 2020, hopeaa vuonna 2017 ja pronssia vuosina 2021 ja 2023.
Lehtiö karsiutui loppukilpailusta alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2015 ja 2017.
Ennätyksikseen Lehtiö on hypännyt ulkona tuloksen 635 cm (2017) ja hallissa 624 cm (2019).
Sanganebin kansallispuisto

Sanganebin kansallispuisto on merellinen luonnonsuojelualue Sudanissa. Se koostuu yksittäisestä koralliriutasta ja sen ainoasta atollista Punaisessameressä, noin 25 km Sudanin rannikolta. Se muodostaa yhdessä Dungonabinlahden–Mukkawarin kansallispuiston kanssa Unescon maailmanperintökohteen vuodesta 2016.
Riutta on pitkulaisen soikion muotoinen, ja sen keskellä on matala laguuni. Se on suosittu sukelluskohde. Riutalle perustettiin kansallispuisto vuonna 1990.
HMCS Magog

HMCS Magog (viirinumero K673) oli Kanadan laivaston vuonna 1944 palvelukseenotettu River-luokan fregatti toisessa maailmansodassa. Alus on ollut ainoa näin nimetty Kanadan laivastossa.
Palvelus.
Alus tilattiin lokakuussa 1941 Canadian Vickersiltä Quebecistä ja sen köli laskettiin 16. kesäkuuta 1943. Alus laskettiin vesille 22. syyskuuta ja se otettiin palvelukseen 7. toukokuuta 1944.
Kanadan laivasto.
"HMCS Magog" liitettiin elokuussa 1944 16. saattajaryhmään, ja se oli saattuetehtävissä Halifaxin, Sydneyn ja Gaspén alueella. Aluksen suojatessa saattuetta GONS35 siihen osui 14. lokakuuta Pointe des Montsin edustalla St. Lawrence joella Saksan laivaston sukellusveneen "U-1223":n laukaisema torpedo, jolloin kolme miestä sai surmansa ja kolme haavoittui. Aluksen perästä katkesi 60 jalan pala. "HMCS Toronto" hinasi vaurioitunutta alusta, kunnes hinaaja saapui vieden aluksen Quebec Cityyn. Alus todettiin täysin tuhoutuneeksi ja se poistettiin palveluksesta 20. joulukuuta. Hylky romutettiin vuonna 1947.
Aluksen päälliköt.
Aluksen päällikköinä palvelivat:
Parika järv

Parika järv on Virossa Viljandimaalla Põhja-Sakalan kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee Parika raban kaakkoiskulmassa sen soidensuojelualueella. Siellä sijaitsee neljä muutakin järveä, jotka saatetaan merkitä kuuluvaksi Parika järveen tai sitten mainitaan, että järvi on jakautunut osiin. Tähän viittaa eri arviot järven pinta-alasta, jotka vaihtelevat suuresti arvojen 55–120 hehtaarin välillä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin metri ja sen suurin syvyys on 3,2 metriä. Matalan järven laajuus riippuu suuresti sen vesitilanteesta. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00063 kuutiokilometriä eli 0,63 miljoonaa m³ . Sen pinta-ala on yleensä noin 63 hehtaaria ja se on keskimäärin 2,6 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järven valuma-alueen laajuus on 11,6 km² ja se saa pääosan vedestänsä suoalueelta. Sen laskuoja on Adula oja, jota kutsutaan myös nimellä Piduli oja. Se yhtyy muutaman kilometrin jälkeen Tänassilma jõgeen, joka laskee Võrtsjärveen Oiun kylässä. Järven rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä. Järven itäpuolella sijaitsee Parikan kylä ja sen kaakkoispuolelta kulkee Viljandista alkava ja Kolga-Jaanin kautta kulkeva maantie 51.
Dungonabinlahden–Mukkawarin kansallispuisto

Dungonabinlahden–Mukkawarin kansallispuisto on merellinen luonnonsuojelualue Sudanissa. Se sijaitsee noin 125 km Port Sudanista pohjoiseen. Puisto koostuu monimuotoisista elinympäristöistä, joihin kuuluu koralliriuttoja, mangroveita, meriruohoniittyjä, hiekkarantoja ja pikkusaaria. Niissä elää merilintuja, merinisäkkäitä, kaloja, haita, kilpikonnia ja rauskuja. Dungonabinlahden dugongipopulaatio on maailmanlaajuisesti merkittävä. Puisto muodostaa yhdessä Sanganebin kansallispuiston kanssa Unescon maailmanperintökohteen vuodesta 2016.
Kirikumäe järv

Kirikumäe järv (myös "Misso Kergomäe järv, Kerkomä järv") on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee suoalueen koillispuolella, mutta sen koillisranta on peltomaata. Sen pinta-ala on 62 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä. Järvi on asumaton, vaikka sen lähettyvillä kauempana rannasta on haja-asutusta. Sen koillispuolelta kulkee Vana Vatseliinan ja Käänun välinen maantie, josta on tienhaara yleiselle uimarannalle. Järvenpohja on hiekkaa tai mutaa. Järven rantoja kiertää patikkareitti, jonka varrella itärannalla sijaitsee leiriytymispaikka nimeltään Kirikumäe metsaonn. Järven pohjoispuolella sijaitsee Kirikumäe matkamaja.
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 185,0 m mpy. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys 3,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0017 kuutiokilometriä eli 1,7  miljoonaa kuutiometriä . Järven valuma-alueen laajuus on 6,2  km² ja sen laskujoki on Pedetsi jõgi. Järven ympäristössä sijaitsee useita suolampia. Niitä ovat esimerkiksi Pundsu järv, Kõrbjärv, Linajärv, Mudajärv ja Pedejä järv. Pundsu-, Kõrb- ja Linajärvestä laskee ojat Kirikumäe järveen. Järvi ja sen lähitienoo kuuluu Kirikumäen suojelualueeseen.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().
Järvi luokitellaan limnologisesti lievästi dystrofiseksi järveksi, jossa järven vedessä on pienet humuspitoisuudet (, SD).
Naale laht

Naale laht (myös "Naelelaht, Naelalaht") on Virossa Saarenmaalla Tagamõisan niemimaalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Saaria on vain kaksi, joista suuremman saaren pinta-ala on 0,06 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 2,1  km² eikä siihen laske pitkiä ojia.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00022 kuutiokilometriä eli 0,22 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja järven rannat ovat autiot. Lähin maatila sijaitsee puolen kilometrin päässä.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Kansanpuisto.
Järvi kuuluu Vilsandin kansallispuistoon, joka on Viron varhaisimpia suojelualueita.
Lüllelaht

Lüllelaht on Virossa Saarenmaalla Papissaaren niemimaalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järi sijaitsee Papissaaressa noin 1,2 kilometriä Kihelkonnan taajamasta. Sen pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,18 ha. Järvellä on vajaa kilometrin pituinen järvenselkä, joka päättyy suurempaan saareen. Saaren ympärillä on salmet, joista toista kutsutaan nimellä "Vildikarahu silm". Saaren eteläpuolella aukeaa Sauelaht, joka on myös yhteydessä Itämereen Kihelkonnan lahteen. Järvenselän länsipuolella on vielä lähes irti kuroutunut lampi "Kärdu lõugas". Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 3,4 km².
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on metriä ja suurin syvyys 0,6 metriä. Järven rantaviivan pituus on 4,0 kilometriä ja se on autio. pari sataa metriä koilliseen sijaitsee muutama maatila.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Killatu järv

Killatu järv (myös "Kiljatu järv, Kilatu järv, Kiljatu Suurjärv") on Virossa Saarenmaalla Tagamõisan niemimaalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,19 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 4,0 m mpy. Järveen laskee yhdysoja Ooklema järvestä, johon puolestaan laskee Killatu jõgi. Se kokoaa suuren peltoalueen kuivatusvedet, mutta se alkaa suoalueelta. Joen ja samalla järven valuma-alueen laajuus on 11,8 km². Järven laskujoki on alle kilometrin mittainen Killatu jõgi (nimeltään myös Kiljatu oja). Järven suurin syvyys noin metrin. Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä ja se on autio. Lähin maatalo sijaitsee laskujoen rannalla.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Sarapiku järv

Sarapiku järv (myös "Kogrilaht, Suur Kogralaht") on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 39 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvi sijaitsee alle kilometrin päässä meren rannasta. Sen lounaispää on leveä, mutta siitä työntyy loilliseen kapea ja 900 metriä pitkä lahti. Lahden nimi on Ligeauk. Järven ympäristö on täynnäö muinaisia rantapenkereitä. Muutama rantapenkere sijaitsee myös järvessä. Järvessä on 16 saarta, joiden yhteinen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Ainakin osa saarista on muinaisia rantapenkereitä. Suurin saari on nimeltään Jõgendevahe, joka on 550 metriä pitkä ja vain 30 metriä leveä. Järven valuma-alueen laajuus on 3,4 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin metri ja sen suurin syvyys on kaksi metriä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 4,0 metriä mpy. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00039 kuutiokilometriä eli 0,39 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 7,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi taloa, joille johtaa tiet Tagamõisan kylästä.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Põdragu järv

Põdragu järv (myös "Suur Pedre järv") on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 39 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Saaria on vain yksi ja sen pinta-ala on 0,77 hehtaaria. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 7,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 12 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 1,0 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00019 kuutiokilometriä eli 0,19 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Karjatse meri

Karjatse meri (myös "Karjatsimeri, Karjase järv"; ) on Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. 
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 3,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 850 neliökilometriä ja sen suurin tulo-oja on Nurme kraavi. Sille ei ole piirretty karttoihin selvää laskuojaa mereen. Järven pohjoispuolella sijaitsee Möldri meri ja sen itärannan tuntumassa on vielä pieni lampi.
Järven suurin syvyys on noin metrin. Järven rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa ruovikkoa.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Korijärv

Korijärv eli myös Koosa järv on Virossa Valgamaalla Valgan kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järven koillis- ja pohjoisrannat ovat Korijärven kylän peltomaita ja muualla ne ovat metsämaata. Sen kaakkoispäässä kulkee tie, jonka pohja on pengerpato. Sen taakse jää tekoallas Järvots ja siihen laskevat kaksi tekoallasta Verevä tiik ja Jaagusuu lomp. Korijärven laskuoja Tiigu oja lähtee järven länsipäästä ja se virtaa tekoaltaa Tirgu järven läpi. Tirgu oja yhtyy Väige Emajõgeen neljän kilometrin päässä. Järven valuma-alueen laajuus on 8,6 neliökilometriä.
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 50,0 m mpy. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys 5,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 kuutiokilometriä eli 1,3 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.
Litutilli

Litutilli eli rohtolitutilli ("Descurainia sophia") on ristikukkaiskasveihin kuuluva yksivuotinen ruohovartinen kasvi.
Ulkonäkö.
Litutilli kasvaa 30–60 senttimetriä korkeaksi. Varsi on hoikka, mutta usein vankkahaarainen. Lehdet ovat 2–3 kertaa pariosaisia, liuskat usein jokseenkin tasasoukkia, 0,5–1 millimetriä leveitä. Kukissa on noin kaksi millimetriä pitkät, kapeat, vaaleankeltaiset terälehdet. Hedelmistö pitkä, ohuet lituperät tavallisesti 5–10 mm. Lidut ovat siirottavia, tavallisesti 1,5–2 cm, alle 1 mm paksuja, siemeniä myötäillen helminauhamaisia. Litutilli kukkii Suomessa heinä–elokuussa.
Elinympäristö.
Litutilli kasvaa Suomessa pihoilla, seinustoilla, karjapihoilla, katuvierillä ja joutomailla vanhoissa kylissä ja kaupungeissa sekä myös tulokkaana ratapihoilla ja satamissa. Laji on Etelä- ja Keski-Suomessa muinaistulokas.
Ahijärv

Ahijärv on Virossa Tartumaalla Kastren kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee Jõmmsoon eteläreunalla, ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Se on 1,0 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,0 m mpy. Se on yhteydessä Ahja jõgeen, joka virtaa sen lounaiskulman ohitse yhteydessä järveen. Ahijärviin on johdettu kymmenen suo-ojaa, joista suurin on Ahijärve oja. Järven valuma-alueen laajuus on 48,3 neliökilometriä.
Järvi on luodattu, ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 2,0 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00050 kuutiokilometriä eli 0,50 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä, ja sen rannat ovat pääasiassa suota. Järven lähellä sijaitsee yksi maatila, mutta se rannat ovat autiot.
Järven luokittelu ja ekologia.
Ahijärv on Vesipolitiikan puitedirektiivin () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että eutrofiseksi järveksi (, PE). Silloin veden kalkkipitoisuus on vähäinen, mutta ravinnepitoisuudet korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Veskilais

Veskilais on Virossa Hiidenmaalla Hiidenmaan kunnassa Laukan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 33 hehtaaria. Saaria on yksi, ja sen pinta-ala on 1,35 hehtaaria. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 metriä meren pinnan yläpuolella. Sen lasku-uoma on Armioja, joka laskee Tammelaisin, Köönaaukin ja Kirikulahden kautta Itämereen. Järveen laskevat Armijõgi, Jaanigu kraavi ja pieniä ojia. Järven valuma-alueen laajuus on 40 neliökilometriä.
Järven suurin syvyys on noin metri. Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja sen rannat ovat ruovikkoa ja matalaa metsämaastoa. Sen pohjoispäässä sijaitsee kaksi kiinteistöä, joille tulee tie Kärdlasta tulevalta tieltä.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistavat. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Bodøn lento-onnettomuus 1974

Bodøn lento-onnettomuus tapahtui 24. kesäkuuta 1974, kun suomalaisia saamelaisvaltuuskunnan jäseniä kuljettanut yksimoottorinen Beechcraft V35A Bonanza-pienkone (rekisteritunnus OH-BBD) katosi Norjan rannikolla Bodøn edustalla. Onnettomuudessa kuolivat koneen 20-vuotias lentäjä ja viisi matkustajaa. Etsinnöistä huolimatta koneen hylkyä ei löydetty, ja sen arveltiin syöksyneen mereen. Matkustajina olleet saamelaispoliitikot olivat menossa Trondheimissa pidettyyn kokoukseen. Kuolleiden joukossa oli muun muassa saamelaisvaltuuskunnan ensimmäinen puheenjohtaja Reidar Suomenrinne. 
Kone lähti puolenpäivän aikaan Rovaniemeltä ja teki välilaskut Ivaloon ja Norjan Alattioon. Kone katosi illalla vähän ennen kahdeksaa huonossa säässä ollessaan valmistautumassa laskeutumaan Bodøn lentokentälle polttoainetäydennystä varten. Onnettomuutta selvittäneen tutkintatoimikunnan mukaan onnettomuus johtui turbulenssista ja lentäjän ohjausvirheestä. Onnettomuuden jälkeen esitettiin kuitenkin myös arveluita, että koneen katoaminen olisi voinut liittyä alueella pidettyihin Naton harjoituksiin, sillä useat silminnäkijät havaitsivat onnettomuuden tapahtuma-aikana Pohjois-Norjan taivaalla Naton "Alloy Express" -sotaharjoitukseen osallistuneita englantilaisia Harrier-hävittäjiä.
Põldealune laht

Põldealune laht (myös "Põldalune laht") on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee aivan Siiksaaren kylän eteläpuolella ja Laidevahe lahden itäpuolella. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 2,0 m mpy. ja siihen ei ole johdettu ympäristöstään ojia. Järven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 neliökilometriä. Järven 350 metriä pitkä laskuoja on johdettu Laidevahe lahden itärantaan.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys 1,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00025 kuutiokilometriä eli 0,25 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja rannat kasvavat pääasiassa ruokoa. Järvi on autio ja vain sen kaakkoisosaan johtaa tie Siiksaaresta.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Aardla järv

Aardla järv (myös "Ardla järv") on Virossa Tartumaalla Kambjan ja Kastren kuntien rajalla Tarton kaupungin eteläpuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Konsu soolla Porijõen vieressä. Suoalue on voimakkaasti ojitettu ruudukon muodostavalla kanavaverkolla. Järven kaakkoisrantaan laskee vielä luontaiseksi tunnistettava Aardla jõgi. Vesi jatkaa matkaansa järvestä suon kanavia pitkin Porijõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 285 neliökilometriä ja sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,0 m mpy.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin 2 metriä, kun sen suurin syvyys noin 4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00061 kuutiokilometriä eli 0,61 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja sen rannat kasvavat pääasiassa ruokoa. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Arojärv

Arojärv (myös "Arujärv" tai "Rasina Arujärv") on Virossa Põlvan kunnassa Põlvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Rasinan kylän koillispuolella. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 37,0 m mpy. Sen tulo-ojana ja samalla laskuojana toimii Savimäe oja, joka yhtyy Lutsu jõgeen Rasinan kylässä. Järvellä on viisi muutakin pientä tulo-ojaa. Sen valuma-alueen laajuus on 24,3 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00048 kuutiokilometriä eli 0,48 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja rannat ovat kaikki metsämaata. Kauempana rannasta päättyy kuitenkin monet pellot, joiden yhteydessä on haja-asutusta. Järvi itse on kuitenkin autio.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Võngjärv

Võngjärv on Virossa Tartumaalla Kastren kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Jõmmsoon reunalla, missä se on vesiyhteydessä ohi virtaavaan Ahja jõgeen. Järveen laskee vielä neljä lyhyttä suo-ojaa. Järven valuma-alueen laajuus on Ahja jõesta johtuen 1 039,0 neliökilometriä ja sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 31,0 m mpy.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00042 kuutiokilometriä eli 0,42 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja siitä puolet on suota ja loput metsämaata. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.
Taugabe järv

Taugabe järv (myös "Taugepää järv, Taugepää soo, Tohku järv") on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 16 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvi sijaitsee Tagamõisan niemimaalla ja sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 7,0 m mpy. Järven valuma-alueen laajuus on 4,9 neliökilometriä, mutta sillä ei ole merkittynä karttaan tulo- eikä laskuojia.
Järven keskisyvyys on keskimäärin vain 0,3 metriä syvä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 4,9 kuutiokilometriä eli 0,049 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa ruokamaata ja hieman metsämaata. Se on autio eikä sinne johda tietä. Lähin asutus sijaitsee Tohkun kylässä, jossa on viisi taloutta.
Tunturipitkäpalko

Tunturipitkäpalko ("Arabis alpina") on monivuotinen tunturivyöhykkeellä kasvava ristikukkaiskasvilaji. Kaukasianpitkäpalko ("Arabis caucasica", syn. "A. alpina" subsp. "caucasica") luokitellaan usein sen alalajiksi.
Ulkonäkö.
Tunturipitkäpalko kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi. Varret ovat harmaanvihreitä, karheakarvaisia, haarattomia, ne kasvavat löyhistä ruusukemättäistä. Lehdet ovat leveähköjä, iso- ja terävähampaisia. Aluslehdet ovat ruodillisia, varsilehdet ovat ruodittomia, sepiviä. Kukinto on tukilehdetön terttu. Kukat ovat kaksineuvoisia, verho- ja terälehtiä on neljä. Terälehdet (7–8 millimetriä) ovat melko leveitä, valkoisia, verholehtiä pidempiä. Heteitä on kuusi (neljä pitkää ja kaksi lyhyttä). Sikiäin on kaksilokeroinen, kehänpäällinen. Hedelmä on monisiemeninen litu, lidut (2–3 cm) ovat siirottavia, lituperä on noin 1 cm pitkä. Tunturipitkäpalko kukkii Suomessa heinä–elokuussa.
Elinympäristö.
Tunturipitkäpalko kasvaa Suomessa kostealla soramaalla, lähdepaikoilla, kalliotörmillä, purojen ja jokien varsilla ja lumenviipymillä. Se on yleinen vain aivan Pohjois-Lapissa.
Nüpli järv

Nüpli järv (myös "Kibena 3. tiik") on Virossa Valgamaalla Otepään kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee kolme kilometriä Otepään taajamasta etelään ja Pühajärven itäpuolella. Järveä ympäröivät viisi mäkeä, joista Terdemägi kohoaa 50 metrin korkeuteen, Saaremägi 30 metrin ja muut parinkymmenen metrin korkeuteen. Pulen kilometrin päässä sijaitsee Väike Munamägi, jonka huipun korkeus on 207,8 metriä mpy., jolloin se kohoaa 80 metrin korkeuteen. Mäessä on laskettelurinne . Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 127,0 m mpy. Järveen laskee viisi pientä ojaa. Järven valuma-alueen laajuus on 2,2 neliökilometriä. Sen laskuoja on Nüpli oja, joka lähtee järven lounaispään lahdesta. Se laskee Pühajärven kaakkoisrantaan.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys 6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0013 kuutiokilometriä eli 1,3 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltomaata, jota pienet metsiköt täplittävät. Järven luoteispuolella sijaitsee pieni Nüplin kylä ja järven itäpuolelta sen ohittaa Otepäästä lähtevää Tatraan ja Sangasteen kulkeva maantie 46.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.