Hanko

Hanko () on Suomen eteläisin kaupunki, joka sijaitsee Uudellamaalla Suomenlahden rannikolla. Kaupungin sijainti on hyvin merellinen Hankoniemen kärjessä, kolmelta suunnalta meren ympäröimänä. Ominaista Hangolle ovat merenrannat ja eritoten hiekkarannat, joita kaupungissa on yli 30 kilometriä.
Kaupunki on ollut tunnettu matkailukaupunki 1900-luvun alusta lähtien, jolloin erityisesti venäläiset vieraat tekivät kaupungista tunnettun. Kaupungin suosittu matkailukohde erityisesti Salpausselän harjanteen pitkien hiekkarantojen ansiosta. Puolustusstrategisen asemansa vuoksi kaupunki koki ankaria vaiheita 1900-luvulla. 
Kaupunki on kaksikielinen.  prosentilla asukkaista on äidinkielenä suomi ja  prosentilla ruotsi.
Maantiede ja luonto.
Fyysinen maantiede.
Hanko sijaitsee lounaisella Uudellamaalla, 127 kilometriä Helsingistä länteen ja 145 kilometriä Turusta kaakkoon. Lähin naapurikaupunki on Raasepori 35 kilometriä koilliseen. Kaupungin naapurikunnat ovat Kemiönsaari ja Raasepori. Hanko on Manner-Suomen eteläisin kunta. Etäisyys Viron luoteiselle rannikolle on noin 70 kilometriä.
Meri ympäröi Hankoa kolmelta puolelta, joten maarajaa on vain Raaseporin kaupunkiin muutama kilometri. Pääosa Hangon maa-alueesta koostuu Hankoniemen lounaisimmasta osasta. Hankoniemi puolestaan on viime jääkauden loppuvaiheessa syntyneen, moreenista, hiekasta, sorasta ja kallioista muodostuvan ensimmäisen Salpausselän lounaisin osa. Niemen rannalla on lukuisia kilometrejä hiekkarantaa sekä myös dyynejä. Hankoniemen lisäksi Hankoon kuuluu lukuisia saaria, joista suurimmat ovat Russarö, Bengtsår, Byön ja Kadermo. Kaupungin merialueella on myös paljon karuja kallioluotoja. Hangon alueella on muutamia pieniä järviä ja lampia, kuten Sandöträsket, Skogbyträsket ja Österfjärden. Russarön saarella on myös useita lampia, kuten Lemmenlampi. Hangossa on myös lukuisia hiidenkirnuja, muun muassa keskustan tuntumassa Puistovuoressa sekä Täktomin kylässä keskustasta noin seitsemän kilometriä itään.
Sijaintinsa ansiosta Hangon ilmasto on lauha ja merellinen, ja lämpötilavaihtelut ovat suomalaisittain pieniä. Vuotuinen keskilämpötila oli 6,5 °C kaudella 1991–2020.
Hanko on kasvi- ja eläinlajistoltaan muuhun Suomeen verrattuna poikkeuksellisen monimuotoinen, ja Hangossa tavataan myös monia uhanalaisia lajeja. Monimuotoisuuteen vaikuttavat leuto ilmasto, maaperän kalkkipitoisuus ja laivojen painolastin mukana tulleet erikoiset kasvilajit. Hankoniemelle saapuvat kevään ensimmäiset muuttolinnut, ja niemellä havaitaan vuosittain noin 270 lintulajia.
Kaupunginosat ja kylät.
Kaupunginosia.
Hangon keskusta (Hangö centrum), Hangonkylä (Hangöby) ja Hanko Pohjoinen (Hangö Norra).
Taajamia ja kyliä.
Henriksberg, Koverhar, Krogars, Tvärminne, Täktom, Lappohja (Lappvik), Santala (Sandö).
Historia.
Hangossa on tehty satunnaisia viikinki- ja ristiretkiajan irtolöytöjä, muttei kalmistoja. Hanko mainitaan ensimmäisen kerran 1200-luvun puolivälissä Tallinnassa kirjoitetussa tanskalaisessa itineraariossa vanhalla suomenkielisellä nimellään Kumionpää ("Cumiupe") sekä latinaksi nimellä "Hangethe". Niemenkärki oli ollut jo sitä ennenkin tärkeä pysähdyspaikka purjelaivoille, jotka joutuivat odottelemaan suotuisampia tuulia joskus viikkojakin.
Ruotsin vallan aika 1250-1808.
Ruotsalaiset tekivät hämäläisiä vastaan niin sanotun toisen ristiretken 1200-luvun puolivälissä. Sotaretken jälkeen tapahtunut ruotsalaisten Uudenmaan kolonisaatio toi siirtolaisia myös Hankoon. Näin sai alkunsa myös alueen ruotsinkielinen nimistö. 1400-luvulla Hangossa alettiin käyttää satamana Tulliniemen kärkeä, jonka edustalla sijaitsee Gambla Tullen- ja Kobben-luotojen välissä Hauensuoli, kapea, mutkitteleva salmi. Sinne merenkulkijat tekivät aikansa kuluksi kalliopiirustuksia. Hauensuolessa on 650 tunnettua vanhaa kalliokaiverrusta, joista vanhimmat ovat 1500-luvulta. Monet ovat merenkulkijoiden jättämiä nimikirjoituksia ja muita merkintöjä, kuten kuvia ja vaakunoita, ja joukossa on myös paikalla käyneiden kuuluisuuksien jättämiä merkintöjä. Tulliniemessä sijaitsee Hangon ulkosatama ja Suomen Vapaasatama.
Kun Ruotsin armeija oli tuhottu suuressa Pohjan sodassa Pultavassa vuonna 1709, Suomen valloituksen esti ainoastaan Hankoniemen edustalle koottu laivasto. Venäjä löi Ruotsin laivaston 1714 Riilahden taistelussa Venäjän keisari Pietari Suuren johdolla, mikä oli Venäjän laivaston ensimmäinen voitto. Taistelun voiton kunniaksi useat Venäjän taistelulaivat saivat myöhemmin nimekseen ”Gangut”. Tapahtumat toistuivat 1743.
Vuonna 1747 Augustin Ehrensvärd suunnitteli Hangon aseistamista tykistöpattereilla. Varojen puutteessa linnoitustyöt jäivät kuitenkin tekemättä.
Kun Venäjän laivasto saapui James Trevenenin johdolla kolmannen kerran puolustamattoman Hankoniemen edustalla elokuussa 1780, Ruotsin kuninkaan veli, Kaarle-herttua antoi viimein rakennuskäskyn. Majuri G. Hans von Kierting, myöhemmin aateloituna Wärnhjelm, sai suunnitelmansa valmiiksi tammikuussa 1789.
Hankoniemen edustalla oleville kallioille rakennettiin vuosina 1789–1808 linnoitus, joka siirtyi Suomen sodan aikana 1808 venäläisten haltuun. Linnoitus puolusti ansiokkaasti Hangon satamaa Krimin sodan aikana kesällä 1854, mutta elokuussa 1854 linnoituksen varusväki räjäytti sen peläten Ahvenanmaan Bomarsundin kohtaloa.
Suomen suuriruhtinaskunnan aika 1809-1917.
Hankoniemen sijainti ja muoto pitkänä Itämereen työntyvänä sormena mahdollistivat talvimerenkulun vielä, kun maan muut satamat olivat jäätilanteen takia suljettuna. Tämän vuoksi niemelle rakennettiin vuosina 1871–1873 satama sekä rautatie Hyvinkäälle tarkoituksena turvata kuljetukset talviaikaan Pietariin.
Hangon rautatie oli alunperin yksityinen hanke. Hankoniemen Rautatien Osakeyhtiö perustettiin venäläisten ja suomalaisten toimesta vuonna 1871. Yhtiön perustivat pörssikauppias A. Gisiko, kauppias F. Kiseleff, todellinen valtioneuvos A. Durasoff, kunnallisneuvos R. Ullner, pankkiiri Dom. Riva, todellinen valtioneuvos, kreivi Mauritz Wladimir Armfelt ja ruhtinas Aleksei Krapotkin. Rautatie valmistui vuonna 1873, jonka seurauksena perustettiin Hangon satama samana vuonna. Venäjän keisari, Suomen suuriruhtinas Aleksanteri II perusti Hangon kaupungin vuonna 1874. Tapulikaupunkioikeuksien myötä Hanko sai luvan harjoittaa ulkomaankauppaa.
Kaupunkiin perustettiin kylpylä vuonna 1879. 1900-luvun alkupuolella Hanko olikin vilkas kylpyläkaupunki. Kaupunkiin rakennettiin ravintolarakennus Hangon Casino Plagenin rannalle kylpylävieraille; villoja eli huviloita ja täysihoitoloita rikkaille venäläisille, joita saapui kesänviettoon junilla ja laivoilla.
Pietarilaisten kylpylävieraiden ja venäläisten kauppiaiden myötä kaupunkiin rakennettiin ortodoksinen kirkko, mutta lähtölaukauksen rakennustyölle antoi Venäjän keisari, Suomen suuriruhtinas Aleksanteri III:n pelastuminen junaonnettomuudesta vuonna 1888. Kirkon suunnitteli arkkitehti V.I. Barankejev ja kirkko vihittiin vuonna 1895. Kirkko on pyhitetty pyhän suuriruhtinas Vlamidirin ja Maria Magdalan muistolle. 
Hangon pohjoisosaan kasvoi huomattava teollisuusalue 1880-luvulta alkaen. Maineikkain sen yrityksistä lienee Suomalais-Englantilainen Biscuittehdas Oy, myöhemmin Hangon Keksi – Hangö Kex, jonka tehdasrakennukset ovat vanhimmilta osin vuodelta 1916. Toinen merkittävä yritys on ollut 1934 perustettu Hangon lasitehdas, jonka tehdasrakennus on samalta ajalta.
Hanko oli merkittävä kaupunki ensimmäisen maailmansodan aikana. Elokuussa 1914 venäläiset räjäyttivät eräitä satamalaitteita sekä rautatien konepajan saksalaisten tuloa peläten, mutta Hangon tullinhoitaja kapteeni Wikström sai tuhotyöt pysäytettyä. 
Suomen tasavallan aika 1917-.
Hanko toimi vuodesta 1914 vuoteen 1918 ainoastaan sotasatamana. 3. huhtikuuta 1918 kenraali Rüdiger von der Goltzin komentama Saksan Itämeren divisioona nousi Hangossa maihin Svinhufvudin itsenäisyyssenaatin kutsumana ja alkoi edetä kohti Helsinkiä, joka vallattiin 13. huhtikuuta 1918. Loviisaan 7. huhtikuuta maihinnoussut eversti Otto von Brandensteinin komentama Osasto Brandenstein eteni Uudenkylän asemalle Nastolaan ja Lahteen Itä-Uudenmaan kautta.
Hankoon ja sen lähisaarille linnoitettiin rannikkotykistöön kuulunut joukko-osasto Hangon Rannikkopatteristo (HanRPsto). Se toimi vuodesta 1921 alkaen erilaisissa kokoonpanoissa ja lakkautettiin vuonna 2002.
Toisen maailmansodan aikana vuonna 1940 Hankoniemi kaupunkeineen vuokrattiin Neuvostoliitolle talvisodan rauhanehtojen mukaisesti sotilastukikohdaksi. Niemelle siirtyi Neuvostoliitosta yli 30 000 sotilasta vuosina 1940–1941. Tukikohdasta on nykyisinkin nähtävinä monia umpeutuneita juoksuhautoja, bunkkereita ja tykkiasemia. Jatkosodan alkuvaiheissa Hankoniemellä ja sen saaristossa taisteltiin lukuisia mittakaavaltaan pieniä, mutta verisiä taisteluita. Syksyllä 1941 Hangon tukikohta oli jäänyt kauas rintaman taakse, ja Neuvostoliitto päätti evakuoida sen väen Leningradiin (nyk. Pietariin). Joukkojen evakuointi alkoi lokakuun lopussa, ja viimeinen evakuointialus lähti Hangosta 2. joulukuuta 1941.
1950-luvulla sadat nuoret suomenkieliset naiset muuttivat eri puolilta Suomea ruotsinkieliseen Hankoon tekemään töitä vasta avatussa Hyvon-Kudeneuleen alusvaatetehtaassa.
Vuoden 1977 alussa Hankoon liitettiin Bromarvin kunnasta Santalan ja Täktomin kylät sekä Lappohja Tenholasta ja Tvärminne Tammisaaren maalaiskunnasta. Hankoniemellä sijainnut osa Bromarvin kunnan alueesta oli jo vuonna 1909 päätetty erottaa Hangon maalaiskunnaksi, mutta käytännössä tämä ei koskaan toiminut itsenäisenä kuntana.
Väestö.
Väestörakenne.
Hanko on asukasluvultaan Suomen 121. suurin kunta. Hangon asukasluku oli vuoden 2023 lopussa 7 718 asukasta, mikä on 0,4 prosenttia Uudenmaan maakunnan asukasluvusta. Hangon väkiluku on ollut laskeva 1990-luvulta lähtien. Hangon väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2021 lopussa 83,2 prosenttia, mikä on noin 31 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Uudellamaalla keskimäärin. Alle 15-vuotiaita Hangon väestöstä on 18,4 prosenttia. Työikäisiä Hangossa on 66,4 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 15,2 prosenttia. Vieraskielistä väestöä Hangossa oli vuonna 2021 yhteensä 371 eli 4,6 prosenttia kaupungin asukkaista.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2022 tilanteen mukainen.
Taajamat.
Vuoden 2020 lopussa Hangossa oli 8 042 asukasta, joista 7 651 asui taajamissa, 278 haja-asutusalueilla ja 113:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hangon taajama-aste on 96,5 %. Hangon taajamaväestö jakaantuu kahden eri taajaman kesken:
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Asuminen.
Hangon suosituin asumismuoto on omakotitalo, jossa asuu valtaosa kaupungin asuntokunnista (52,6 % vuonna 2024). Toiseksi suosituin asumismuoto on kerrostalo, jossa asuu noin 35,3 prosenttia asuntokunnista. Rivitaloissa asuu noin 12,2 prosenttia asuntokunnista.
Yksinasuvien osuus Hangon asuntokunnista on 48,9 prosenttia eli noin 1 990 asuntokuntaa. Kahdestaan asuvien osuus 34,0 prosenttia eli noin 1 400 asuntokuntaa. Yli kolmen asukkaan asuntokuntia on 8,5 prosenttia eli noin 345, yli neljän asukkaan asuntokuntia 8,4 prosenttia eli noin 340 ja yli seitsemän asukkaan asuntokuntia 0,2 prosenttia eli noin 10.
Uskonto.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hangossa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nämä seurakunnat muodostavat Hangon seurakuntayhtymän (). Seurakuntayhtymän jäsenten enemmistökieli on ruotsi ja se kuuluu Porvoon hiippakunnan alaisuuteen, vaikka kaupungin enemmistökieli onkin suomi.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Hangossa toimii Hangon helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hangon alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.
Talous.
Talousalueena Hanko kuuluu Raaseporin seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 36 970 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 41. suurin.
Hangossa oli vuonna 2022 yhteensä 3 431 työpaikkaa ja kunnassa asui 3 122 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 82,0 prosenttia. Hangon työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 62,4 prosenttia, jalostuksen 36,5 prosenttia ja alkutuotannon 0,3 prosenttia. 
Hangon työpaikkaomavaraisuus on 109,9 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 76,7 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 9,9 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Hangossa on 150,9 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Elinkeinoelämä.
Hangon työllisistä noin 60 % työskentelee palvelualoilla ja jalostuksessa noin 40 %. Suurimpia työnantajia Hangon kaupungin lisäksi ovat Assistor, SE Mäkinen, Helkama ja satamassa toimiva Hangö Stevedoring. Pienemmistä yrityksistä mainittakoon joulukoristevalmistaja Koristevienti, dynamiittitehdas Forcit, makkarankuoria tuottava Visko Teepak ja teollisuuden pyöriä valmistava Mannerin konepaja.
Hangon satama on Hangon kaupungin osakeyhtiö. Se on Suomen eteläisin ja viidenneksi suurin satama. Hangon satama koostuu kolmesta satamanosasta: Länsisatamasta, Ulkosatamasta ja Koverharin satamasta, jotka kuuluvat Hangon Satama Oy:n yhtiön hallintaan. Hangon satama on perustettu vuonna 1872. Eniten Hangossa toimiva varustamo on Transfennica. Hangon sataman ulkomaan tavaraliikenteen tuonti 1 767 054 tonnia ja vienti 1 879 117 tonnia vuonna 2008.
Hangon yksi suurista työllistäjistä on myös KoneCranesin tytäryhtiönä toimiva Levator Oy, raskaiden teräsrakenteiden, sekä nostureiden valmistukseen keskittynyt yritys, joka perustettu 1969. Yritys työllistää suoraan ja välillisesti noin sata henkilöä.
Kesällä kaupungin ravintoloiden määrä kasvaa talveen verrattuna ja järjestettävät tapahtumat sijoittuvat usein kesäkuukausiin. Kaupungissa kesällä järjestettäviä tapahtumia on muun muassa Hangon Regatta.
Matkailu.
Hangon matkailun tunnetuin maamerkki on Hangon Casino. Marsalkka Mannerheim omisti Neljän Tuulen Tuvan, joka toimii vieläkin ranskalaishenkisenä maalaiskahvilana merenrannalla.
Hanko on Suomen eteläisin kaupunki ja tunnettu erityisesti merestä, upeasta luonnosta ja purjehduskulttuurista. Hanko on historiallinen paikka ja täynnä upeita 1800-luvun huviloita, joissa voi myös yöpyä. Kesällä Itäsataman vierasvenesatamassa yöpyy veneilykauden aikana noin 7 000 venekuntaa. Purjehduskisoja on lähes joka viikonloppu ja auringonottajia ja uimareita riittää kilometrien pituisille hiekkarannoille. Hangossa on yli 30 kilometriä hiekkarantaa. Plagenin uimaranta on tunnettu karusellista ja siellä on myös kesällä auki oleva ravintola. 
Hangossa on myös hyvät majoitusmahdollisuudet. Tyypillinen hankolainen majoitusvaihtoehto on kylpyläpuiston vanha huvila, esimerkiksi Villa Tellina tai Villa Maija. Itäsatamassa perinteikäs hotelli Regatta on avattu uudistettuna vuonna 2012. Regatta Hotellin yhteydessä toimii myös upea Regatta Spa, jonne kuka tahansa voi mennä vierailemaan syyskuusta toukokuuhun. Kesällä spa on ainoastaan hotellivieraiden ja osakkaiden käytössä. Muihin hotelleihin kuuluu esimerkiksi Villa Solgården (kesällä) ja B&amp;B Korsman. Neljän kilometrin päässä keskustasta, Hankoniemen pohjoisrannalla on Hopeahietikon leirintäalue.
Yritykset.
Hangon suurimmat toimialat yritysten lukumäärän mukaan ovat kiinteistöpalvelut, rakennuspalvelut ja konsultointi. Hangon viisi suurinta yksityistä työnantajaa ovat Forcit (288), Euroports Hanko (178), Helmacab (172), ViskoTeepak (167) ja Helkama Velox (82). Liikevaihdoltaan suurimmat yritykset ovat Forcit, Helmacab, ViskoTeepak, Helkama Velox ja Euroports Hanko. 
Kuntien ja yrittäjien yhteistyötä sekä kuntakohtaista elinkeinopolitiikkaa mittaavassa kuntabarometrissä Hanko on sijoittunut vuosina 2020–2024 pienten kuntien joukossa alimpaan neljännekseen sijalle 163. Yrittäjien antama kokonaisarvosana Hangolle on 2,68.
Julkistalous.
Hangon kunnan verotuloilla ja valtionosuuksilla rahoitettava toimintakate oli vuonna 2023 yli 18 miljoonaa euroa. Hangon kunnallisveroprosentti on 9,10 prosenttia vuonna 2025. Hangon viisi suurinta yhteisöveron maksajaa olivat vuonna 2022 Forcit, Helkama Velox, Helkama Bica, VN Bygg – LU Rakennus ja Santalan Betoni – Sandö Betong.
Kulttuuri.
Murre.
Hangon alue on historiallisesti ruotsinkielistä ja nykyisin kaksikielistä aluetta. Hangon ruotsinkielinen murre luetaan uudenmaanruotsin ryhmän länsi-uusimaalaisiin murteisiin.
Ruokakulttuuri.
Hanko kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Rannikkokunnassa kala on kuulunut päivittäiseen ruokavalioon. Tyypillisiä suolakaloja ovat olleet silakka ja lahna ja tyypillisin mauste ruohosipuli. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet. Hangon pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla hiillostetut silakat sekä lanttumuhennos sianlihan kera.
Virkistys.
Urheilu.
Hangon menestynein urheiluseura on Hangö IK:n käsipalloseura. Hangö IK:n naiset ovat voittaneet Suomen mestaruuden vuonna 1947. Jalkapallossa Hangö IK on pelannut yhden kauden miesten SM-sarjassa (1962). HIK pelaa käsipallo-ottelunsa Hangon urheilutalolla ja jalkapallo-ottelunsa Rukki Arenalla. Yleisurheilun parissa toimivat HIK ja Hangon Hyrskyt, joiden kotikenttänä toimii Hangethe Sportcenter. Hangossa toimii myös voimisteluseura Hejdi.
Hangossa on ratsastusseura HunR Hankoniemen Ratsastajat ry – Hangö Udds Ryttare rf. Hanko Riding Teamiin kuuluu kolme seuraa: Hankoniemen Ratsastajat ry, South Coast riders ja Ghost Riders. Vuosina 1997–2023 Hangossa järjestettiin monipäiväinen ratsastuskilpailu SeaHorse Week yhteensä 22 kertaa.
Retkeily.
Hangon alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Hangon alueella sijaitsevia kohteita ovat muun muassa Gustavsvärn ja Hauensuoli sekä Bengtskär ja Russarö. Lappohjan alueella sijaitsee Lappohjanrannan virkistysalue. Täktomin alueella sijaitsee Svanvikin lintutorni ja Täktomin hiidenkirnut, kosteikon lintutorni sekä Kobben.
Hangon alueen luontoreittejä ovat muun muassa Puistovuoren Rakkauden polku, Tulliniemen luontopolku sekä Peikonpolku. Tvärminnessä kulkee Tvärminnen kylän luontopolku ja Täktomin alueella Högholmenin luontopolku.
Hallinto.
Päätöksenteko.
Hanko kuuluu Uudenmaan vaalipiiriin, ja sen kaupunginvaltuustossa on 31 kaupunginvaltuutettua.