Himalajansypressi

Himalajansypressi ("Cupressus torulosa") on sypressikasvien heimon sypressien sukuun heimoon kuuluva havupuulaji. Se kasvaa luonnonvaraisena eteläisessä ja kaakkoisessa Aasiassa Himalajan vuoristossa sekä Etelä-Kiinan ja Vietnamin vuoristoalueilla. Himalajansypressi on hidaskasvuinen puu, jonka kannat uusiutuvat hitaasti. Se luokitellaan nykyään silmälläpidettäväksi. Toiset Himalajan alueella kasvavat sypressilajit "Cupressus gigantea" ja "Cupressus tortulosa" on joskus luokiteltu himalajansypressin muunnoksiksi "Cupressus torulosa" var. "gigantea" ja "Cupressus torulosa" var. "cashmeriana", mutta yleensä niitä pidetään omina lajeinaan.
Kuvaus.
Himalajansypressi on ainavihanta puu. Se kasvaa yleensä 15–25 metriä korkeaksi, enimmillään noin 45-metriseksi. Runko saattaa kasvaa rinnankorkeusläpimitaltaan 3,5 metriä leveäksi. Latvus on yleensä pyöreähkö tai leveän kartiomainen.
Kaarna on harmahtavan ruskeaa, vanhemmiten paksua ja hilseilee pitkittäisinä säikeinä. Oksanhaarat haarautuvat säteittäisesti. Versot ovat poikkileikkaukseltaan pyöreähköjä tai liereitä, 1–1,4 millimetriä leveitä ja kärjistään harottavia tai riippuvia. Versot ovat asettuneet litteästi tasoon.
Lehdet ovat suomumaisia, litteitä tai hieman puolipallomaisia ja pyöreäkärkisiä. Ne ovat 1–1,8 millimetriä pitkiä. Lehtien oksasta poispäin suuntautuneella selkäpuolella on pieni vako ja pieni, usein huomaamaton hartsinysty. Lehdet ovat asettuneet tiheän vastakkaisesti. Lehdet ovat tavallisesti tummanvihreitä, mutta taimien lehdet ovat yleensä muutaman ensimmäisen vuoden sinertävänharmahtavia.
Himalajansypressi on yksikotinen. Hedekävyt ovat 3–6 millimetriä pitkiä ja muodostuvat 14–18 hedelehdestä. Siemenkävyt ovat pyöreitä tai hieman soikeita. Ne ovat 1,2–20 senttimetriä pitkiä ja 1–1,8 senttimetriä leveitä. Käpysuomujen lukumäärä vaihtelee kuudesta kahteentoista ja niiden siementen lukumäärä vaihtelee noin kuudesta kymmeneen. Käpysuomujen keskellä on suuri, käyräkärkinen ota. Kävyt ovat aluksi vihreitä tai valkohärmäisen sinertäviä ja kypsänä tumman tai punertavan ruskeita. Siemenet ovat puikeita tai pitkänpyöreitä ja 3–5 millimetriä pitkiä. Pölytys tapahtuu helmi-maaliskuussa, ja siemenet kypsyvät touko-kesäkuussa.
Levinneisyys.
Himalajansypressiä esiintyy luontaisena Aasiassa Himalajan vuoriston alueella Intiassa Jammun ja Kashmirin osavaltiossa, Nepalissa, Pakistanissa ja Kiinan Tiibetissä sekä Kiinan Sichuanin ja Vietnamin pohjoisosien vuoristoissa. Lajia esiintyy 800–3 000 metrin korkeudella merenpinnasta
Elinympäristö.
Himalajansypressi tarvitsee paljon valoa ja kestää huonosti varjostusta. Metsissä se yleensä muodostaa latvuskerroksen. Se kasvaa monenlaisilla mailla ja menestyy parhaiten kalkkipitoisessa maaperässä. Sen elinalueiden vuoden keskilämpötila on 12–22 celsiusastetta ja keskimääräinen vuosittainen sadanta on 650–1 600 millimetriä.
Himalajansypressi muodostaa sekä yksilajisia metsiä että sekametsiä muiden puulajien kanssa. Se kasvaa usein putkitrumpettilajin "Markhamia stipulata" sekä lajin "Burretiodendron hsienmu" kanssa.
Käyttö.
Puuaines on kestävää, ja sen tiheys on 0,48–0,52 kg/dm3. Pintapuu on väritykseltään vaalean kellertävää ja sydänpuu vaaleanruskeaa. Puuainesta arvostetaan ja käytetään laajalti rakennusmateriaalina lajin luontaisella levinneisyysalueella. Puuta käytetään myös huonekalujen valmistukseen, sisustukseen, veistoon ja aitoihin. Lisäksi sitä käytetään polttopuuna.
Himalajansypressiä on käytetty lääkekasvina. Varsinkin juurista saatavaa öljyä on käytetty tulehdusten lievittämiseen ja antiseptisenä aineena. Lisäksi öljyä käytetään kosmetiikassa. Himalajansypressin osia on myös poltettu suitsukkeena.
Himalajansypressiä käytetään suojapuuna tuulta vastaan peltojen reunoilla. Sen uskotaan myös sitovan maahan typpeä sienijuurtensa avulla. Lajia käytetään myös jonkin verran koristekasvina lämpimän lauhkean vyöhykkeen alueella.