Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2022

Jalka­pallon maailman­mestaruus­kilpailut 2022 olivat järjestyksessään 22. jalkapallon maailman­mestaruus­kilpailut. Ne järjestettiin Qatarissa 20. marras­kuuta – 18. joulu­kuuta 2022. Kisat pelattiin poikkeuksellisesti talvella, koska kesällä lämpö­tila nousee Qatarissa usein yli 40 celsius­asteen, mikä olisi ollut pelaajille terveys­riski. Maailmanmestaruuden voitti Argentiina, joka voitti loppuottelussa Ranskan rangaistuspotkukilpailun jälkeen. Pronssille ylsi Kroatia ja neljänneksi Marokko. Kansainvälisen jalkapalloliiton Fifan arvioiden mukaan loppu­ottelua seurasi maailman­laajuisesti tele­vision välityksellä noin 1,5 miljardia katsojaa. Poikkeava ajan­kohta aiheutti tauon syksystä kevääseen pelattavissa kansallisissa seura­joukkue­kilpailuissa. Tämän haitan minimoimiseksi kisat kestivät vain 28 päivää, neljä päivää tavallista vähemmän. 
Kisojen järjestäminen Qatarissa oli vaarassa lahjonta­epäilyjen vuoksi. Rakennustyöntekijöiden huono kohtelu nousi pitkäaikaiseksi puheenaiheeksi, ja jo vuonna 2014 Qatarin hallitus myönsi, että stadioneiden rakennus­töissä oli saanut surmansa 1 000 vieras­työläistä.
Kilpailujen parhaaksi pelaajaksi valittiin argentiinalainen Lionel Messi. Loppu­turnauksen paras maalin­tekijä oli ranskalainen Kylian Mbappé. Argentiinalainen Enzo Fernández oli kisojen paras nuori pelaaja. 
Valintaprosessi.
Viisi maata jätti hakemuksen kisaisännyydestä. Ne olivat Australia, Etelä-Korea, Japani, Qatar ja Yhdysvallat. Kisaisäntä päätettiin 2. joulukuuta 2010 yhdessä vuoden 2018 kisojen kanssa. Äänestys jatkui aina neljänteen kierrokseen saakka. Neljännellä kierroksella Qatar voitti Yhdysvallat 14 äänellä. Yhdysvallat sai kahdeksan ääntä.
Pelipaikat.
Maailmanmestaruuskilpailuja varten oli tarkoitus rakentaa 12 stadionia, mutta kisojen järjestäjät pyysivät FIFA:a hyväksymään pienemmän määrän stadioneja kasvavien kustannusten vuoksi. Stadionien vähentäminen pienentäisi kisojen budjettia melkein puolella. Stadionien toimittamisen myötä perustettu komitea rakennutti seitsemän uutta stadionia Qatariin.
Karsinnat ja joukkueet.
Aasian jalkapalloliitto aloitti karsinnat vuoden 2019 kesäkuussa. Isäntämaa Qatar pääsi kisoihin automaattisesti joutumatta karsimaan. Afrikassa karsinnat aloitettiin vuoden 2019 syyskuussa ja Etelä-Amerikassa lokakuussa 2020. Pohjois- ja Väli-Amerikan jalkapalloliitto sekä Euroopan jalkapalloliitto aloittivat omat karsintansa maaliskuussa 2021. Oseanian MM-karsinnat pääsivät alkamaan vasta maaliskuussa 2022, sillä karsinnat kokivat lykkäyksiä koronaviruspandemian takia.
Saint Lucia osallistui alun perin karsintaan, mutta vetäytyi ennen ensimmäistä otteluaan. Pohjois-Korea vetäytyi karsinnoista koronaviruspandemian vuoksi.
Lohkoarvonta.
Lohkoarvonta järjestettiin 1. huhtikuuta 2022 Dohan messu- ja kongressikeskuksessa. Turnaukseen osallistuvat 32 maata arvottiin kahdeksaan neljän joukkueen lohkoon. Joukkueet jaettiin neljään arvontakoriin perustuen maajoukkueiden maailmanranking-pisteisiin. Suluissa joukkueiden maailmanranking arvonnan aikana huhtikuussa 2022.
Lohkovaihe.
Lohkojen kaksi parasta etenivät neljännesvälieriin. Kaikki ajat ovat paikallista aikaa, AST (UTC+3).
Kritiikki.
Kisojen järjestelyjä on kritisoitu paljon. Esimerkiksi Suomen presidentti Sauli Niinistö totesi, että Qatarin kohdalla on tehty melko luonnottomia ratkaisuja, kuten rakennettu stadioneita aavikolle. ”Mutta ennen kaikkea se tapa, jolla ne on tehty ja jolla vierastyöläisiä on kohdeltu, on karu.”
"The Guardian" arvioi helmikuussa 2021, että vähintään 6 500 eteläaasialaista siirtotyöläistä on kuollut Qatarissa sen jälkeen, kun maa sai kisat järjestettäväkseen. Amnesty International on kritisoinut Qataria rakennustyömaiden puutteellisten turvatoimien lisäksi siirtotyöläisten palkkojen maksamatta jättämisestä, oikeudellisen avun saamisen esteistä, ammattiliittojen kieltämisestä ja lakien heikosta täytäntöönpanosta. Qatarin virallisten tilastojen mukaan maassa kuoli yhteensä noin 15 000 ei-qatarilaista vuosina 2011–2019. Luvut pitävät sisällään kaikki kuolemat, ei pelkästään rakentamisesta johtuvia. 
Suomen, Ruotsin ja Norjan yleisradioyhtiöt päättivät, etteivät ne lähetä kisalähetyksissään kaupunkiesittelyvideoita tai muuta maabrändiä vahvistavaa kuvamateriaalia Qatarista, toisin kuin aiemmissa arvokisalähetyksissä. Yleisradio ei lähettänyt Qatariin urheilutoimittajia, selostajia ja jalkapallon asiantuntijoita, vaan kisat selostettiin Pasilan studiosta. Qatariin matkusti ainoastaan Ylen uutistoimittaja, jonka tehtävänä oli käsitellä Qatarin ihmisoikeustilannetta ja muita ajankohtaisia puheenaiheita. Yle perusteli päätöstään myös jalkapallokulttuurin puuttumisella Qatarista.
Jalkapalloliitto Fifan puheenjohtaja Gianni Infantino on syyttänyt länsimaita tekopyhyydestä MM-kisojen järjestäjämaa Qataria koskevassa uutisoinnissa. "Ilta-Sanomien" toimittaja Mikko Marttinen on arvostellut Qatarin kisojen boikotoijia kaksinaismoralismista; suomalainen urheiluväki ei hänen mukaansa välittänyt Venäjän ja Kiinan heikoista ihmisoikeustilanteista jalkapallon MM-kilpailujen 2018, EM-kilpailujen 2020 ja talviolympialaisten 2022 aikana, mutta Qatarin kilpailujen kohdalla suhtautuminen on toisenlainen.