Karstula

Karstula on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Kunnassa asuu noin henkeä. Karstulan naapurikunnat ovat Kannonkoski, Kivijärvi, Kyyjärvi, Saarijärvi ja Soini.
Kannonkoski, Karstula, Kivijärvi ja Kyyjärvi suunnittelivat yhdistymistä 1. tammikuuta 2022 alkaen Suomenselän kunnaksi. Karstula, Kivijärvi ja Kyyjärvi hyväksyivät liitosesityksen, mutta Kannonkoski ei. Kannonkosken jäätyä pois suunnitellusta yhdistymisestä myös Kivijärvi jättäytyi pois. Jäljelle jääneiden Karstulan ja Kyyjärven liitoshanke kariutui 17. toukokuuta 2021 pidetyssä Kyyjärven kunnanvaltuuston kokouksessa eikä valtiovarainministeriökään esitä pakkoliitosta.
Maantiede.
Karstula sijaitsee 100 kilometrin päässä Jyväskylästä ja noin 370 kilometrin päässä Helsingistä. Karstulan Natura-kohteita ovat Haukisuo-Härkäsuo-Kukkoneva, Kilpisuo, Laihistenneva-Härkäneva-Vahvasenjoki, Ruokolahti-Laikanlahti, Ylin, Verhokangas, Kummunpuro, Aittosuo-Leppäsuo-Uitusharju, Särkijärvi ja Iso Metsälampi sekä joki,- koski- ja järviosuuksista koostuva Saarijärven reitti.
Karstulassa sijaitsee noin 20 metriä korkea hirsirakenteinen Kirkkovuoren näkötorni. Näkötorni avattiin 28. kesäkuuta 2008. Näkötornin alueelle on jälkeenpäin rakennettu myös laavu ja erämaakirkko.
Kirkkovuoren näkötornilla kävi vuonna 2011 matkailijoita 27 eri maasta ja 162 matkailijaa eri Suomen kunnista.
Kylät.
Aho-Vastinki, Autio, Humppi, Isokylä, Kangasaho, Kortejärvi, Kiminki, Mustapuro, Oinoskylä, Rantakylä, Vahanka, Vastinki, Syrjänmäki.
Historia.
Karstula muodostettiin Saarijärven kappeliseurakunnaksi vuonna 1775 ja se tuli itsenäiseksi seurakunnaksi vuonna 1858. Seurakunta kuuluu Lapuan hiippakuntaan. Karstulan puukirkko rakennettiin Pääjärven rannan tuntumaan Jaakko Kuorikosken johdolla vuonna 1853. Kirkon alttaritaulun ”Jeesus saarnaa veneestä” on maalannut Pekka Halonen. Karstulan kirkonkylässä käytiin Suomen sodan aikana 21. elokuuta 1808 Karstulan taistelu, jossa venäläinen eversti Jegor Ivanovitš Vlastov voitti eversti Otto von Fieandtin johtamat joukot. Taistelupaikalla on vuonna 1939 paljastettu muistomerkki. Kyyjärvi erotettiin Karstulasta kunnallisesti vuonna 1928 ja seurakunnallisesti vuonna 1945.
Historiallista esineistöä ja kuvia pidetään esillä Karstulan kotiseutumuseossa.
Palvelut.
Keski-Suomen hyvinvointialueen ylläpitämä Karstulan terveysasema tuottaa perusterveydenhuollon ja Karstulan paloasema pelastustoimen palveluita kunnan asukkaille. 
Politiikka.
Karstulan kunnanjohtaja on vuodesta 2025 ollut Eino Nissinen.
Karstula on muiden maaseutukuntien tapaan keskustan hallitsema kunta. Karstulan kunnanvaltuustossa on 19 paikkaa, joista kymmenen on keskustan hallussa kaudella 2025–2029. Valtuuston puheenjohtajana toimii Martti Heikkilä. Kunnanhallituksessa on seitsemän jäsentä, ja sen puheenjohtaja on Mervi Viiru.
Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Karstulassa eniten kannatusta saivat keskusta (39,1 %), perussuomalaiset (22,1 %) ja SDP (15,8 %).
Talous.
Karstulan merkittävin teollisuuden työnantaja on hirsitalotehdas Honkarakenne Oyj. Toinen kunnan merkittävä työllistäjä on korkean teknologian metalliyritys OnSteel Oy. Vuonna 2015 kunnassa oli 1 392 työpaikkaa. Niistä 16 prosenttia oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 64 prosenttia palveluissa ja 20 prosenttia jalostuksessa. Alkutuotannon osuus oli suurempi kuin koko maassa (3 prosenttia), palveluiden osuus vastaavasti pienempi. Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat sähkö-, valaistus- ja tietoliikenneverkkoihin erikoistunut Voiman Oy, varusteita valmistava Finn-Savotta Oy ja Onsteel.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Taajamat.
Vuoden 2019 lopussa Karstulassa oli 3 949 asukasta, joista 1 984 asui taajamassa, 1 935 haja-asutusalueilla, ja 30:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Karstulan taajama-aste on 50,6 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Karstulan kirkonkylä.
Seurakunnat.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Karstulassa toimi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Karstulan seurakunta.
Vuoden 2022 alusta Karstulan seurakunta yhdistyi Saarijärven seurakuntaan. Samassa liitoksessa myös Kyyjärven seurakunta yhdistyi Saarijärven seurakuntaan. Laajenevan Saarijärven seurakunnan alueena ovat Kannonkosken, Karstulan, Kivijärven ja Kyyjärven kuntien sekä Saarijärven kaupungin alueet.
Karstulassa toimii myös Suomen evankelis-luterilaisesta kirkosta itsenäinen luterilainen seurakunta, Suomen evankelisluterilaisen seurakuntaliiton Karstulan itsenäinen evankelisluterilainen seurakunta. Se järjestää jumalanpalveluksiaan Karstulan Evankelisen Opiston tiloissa.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Karstulassa toimii Karstulan helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Karstulan alueella toimii Jyväskylän ortodoksinen seurakunta.
Koulutus.
Karstulan peruskoulu toimi aiemmin keskustassa kahdessa paikassa: Tolppilan koulu (alakoulu; luokat 0-6) ja Laaksolan koulu (yläkoulu, luokat 7-9). Kaikki kyläkoulut oli joko poistettu käytöstä ja myynnissä tai myyty. Keskustan koulut yhdistettiin syksyllä 2021 Karstulan yhtenäiskouluksi, jossa toimivat kaikki peruskoulun luokka-asteet esiopetuksesta lähtien. Karstulan lukio on yksi runsaimpia etuja tarjoavista lukioista vuonna 2018. Karstulan lukiossa on myös jääkiekkolinja.
Karstulan kansalaisopisto on Karstulassa, Kivijärvellä ja Kyyjärvellä toimiva vapaan sivistystyön oppilaitos. Karstulan Evankelinen Opisto on erikoistunut kasvatusalan, hoitoalan, liikunta-alan ja kädentaitojen koulutuksiin. Opisto on yleissivistävää ja ammatilliseen koulutukseen valmentavaa aikuiskoulutusta antava oppilaitos. Opisto järjestää myös ammatillista lisäkoulutusta ja ammattitutkintojen näyttöjä.
Urheilu.
Karstulassa toimii useita liikunta- ja urheiluseuroja.
Liikunta- ja urheilupaikat.
Kunnan järjestämän vapaa-aikatoiminnan ja ylläpitämien liikuntapaikkojen lisäksi paikkakunnalla on järjestötoimintaa ja yksityistä palveluntuotantoa, kuten yksityiset tenniskentät Enojoen sillan kupeessa ja paloaseman vieressä.
Liikuntahallissa on palloilusali, tanssi- /budosali ja ilma-aserata. Myös Tolppilan koulussa on liikuntasali.
Yleisurheilukentällä keskustassa on juoksuratoja, nurmipintainen keskuskenttä ja frisbeegolfin harjoituskori. Pesäpallokentällä on kivituhkapinnoite. Sen yhteydessä on myös beachvolleykenttä.
4,7 kilometriä pitkä kuntorata on pururata ja sijaitsee Hämeenniemessä. Ulkoilureitti, niin kutsuttu Kouheron reitti on 10 km pitkä. Taukopaikkoineen se toimii kesäisin patikkareittinä ja talvella hiihtolatuna.
Luistelupaikkoja on Karstula Areenan jäähallissa, koulukeskuksen yleisluistelualueella ja minikaukalossa sekä Rantakylän kyläyhdistyksen ylläpitämässä minikaukalossa Hiihtoa voi harrastaa Karstulassa keskustan kansanhiihtoladuilla. Kyläyhdistykset ylläpitävät kansanhiihtolatuja
Kunnassa on kaksi kunnan ylläpitämää virallista yleistä uimarantaa: Lossinrannan uimala ja Mustanlammen uimaranta. Avantouintia järjestää Avantouintiseura Karstulan Kihaus Ry. Karstulan liikuntapalvelut järjestää uimahallimatkoja.
Kesällä 2012 avattu frisbeegolfrata oli alun perin yhdeksänväyläinen, mutta niiden määrä kaksinkertaistettiin vuonna 2018.
Liikenne.
Paikkakunnan läpi kulkee Kokkolan ja Lappeenrannan välinen valtatie 13, Kangasalan ja Kärsämäen välinen kantatie 58 sekä Kyyjärven ja Siilinjärven välinen kantatie 77.
Linja-autojen suorilla vuoroilla Karstulasta pääsee Jyväskylään ja Kokkolaan. Koronapandemian myötä vuorotarjonta on voimakkaasti vähentynyt.
Karstulan itäosassa kulkee Jyväskylä–Haapajärvi-rata, jolta VR lopetti henkilöliikenteen 1968. Kunnassa on ollut oma rautatieliikennepaikka Sapra. Karstulan lähin matkustajaliikenteen rautatieasema on Ähtärin Myllymäen seisake noin 55 kilometrin päässä, ja Jyväskylän matkakeskukseen on matkaa noin 95 kilometriä. Lentoasemista lähin sijaitsee Jyväskylässä noin 80 kilometrin etäisyydellä.
Ruokakulttuuri.
Karstulan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla jauho-perunapuuro ja piimävelli.