Maarit Tyrkkö

Maarit Eva Inkeri Tyrkkö (ent. Huovinen, s. 28. joulukuuta 1947 Tampere) on suomalainen toimittaja ja tietokirjailija.
Tyrkkö työskenteli toimittajana "Suomen Kuvalehdessä", "Uudessa Suomessa" ja "Kotiliedessä", jossa hän erikoistui lääketieteen aihepiiriin. 
Ensimmäistä kertaa Tyrkkö pääsi maistamaan kirjojen tekemistä vuonna 1975, kun Otava lainasi hänet Suomen Kuvalehden toimituksesta laatimaan metsästyksen ylivalvojan Tauno V. Mäen muistelmia ja sen jälkeen työryhmään, jonka tavoitteena oli kirjoittaa presidentti Urho Kekkosen muistelmat.
Hänet kutsuttiin 1979 Weilin &amp; Göösin kirjallisen osaston päälliköksi, mutta hänet erotettiin, kun hän avioitui Otavan kustannusjohtajan Pentti Huovisen kanssa 1981. Tyrkkö oli toimittamassa kaikkia vuodesta 1976 ilmestyneitä Urho Kekkosen teoksia, muun muassa "Kirjeitä myllystäni", "Nimellä ja nimimerkillä" ja "Tamminiemi". Lisäksi hän on toimittanut ja kirjoittanut useita muitakin teoksia nimillä Tyrkkö ja Huovinen, kaikkiaan yli 60. 
Kirjojen kirjoittamisen – etenkin muistelmien tekemisen haastattelutekniikalla – ja toimittamisen lisäksi hän, tuolloin Maarit Huovinen, toimi Kotilieden vakituisena avustajana 1986–2001 alueenaan terveys ja lääketiede. Hän toimi Lääketieteen toimittajat ry:n puheenjohtajana kahteen otteeseen ja loi näin hyvät yhteydet erikoisalansa asiantuntijoihin. Äidin sairastuttua Alzheimerin tautiin muistisairaudet ja yleensäkin muisti alkoivat kiinnostaa häntä yhä enemmän, ja niin aihetta käsitteleviä teoksia ja niiden uusittuja painoksia alkoi syntyä yhteistyössä neurologian professori Timo Erkinjuntin kanssa. Nykyisin kirjatyö jatkuu itse kirjoittaen ja asiantuntijoiden tekstejä toimittaen.
Toimittaja- ja tyttönimensä hän otti takaisin Pentti Huovisen kuoltua 2016. – Vuoden 2015 Kuka kukin on -teoksen ilmestymisen jälkeen Maarit Tyrkkö on toiminut mm. P. E. Svinhufvudin muistosäätiön hallituksessa 2015–2018 ja Suomalaisen Sanomalehtimiesliiton (SSL) puheenjohtajana vuodet 2017–2021. Vuonna 2020 alkoi Kansallisarkistossa MT:n yksityisarkiston järjestäminen, johon 2024 liitettiin digitoidut C-kasetit. Arkistokokonaisuuteen kuuluu myös kuva-arkisto.
Tyrkkö oli Tieto-Finlandia-ehdokkaana kirjasta "Hei beibi, mä oon tulta" (2005). Vuonna 2010 Suomen tietokirjailijat ry palkitsi hänet Tietokirjailijapalkinnolla.
Arkistotyö.
Maarit Tyrkön yksityisarkisto, ensimmäinen kokonaisuus, valmistui Kansallisarkistoon vuosina 2019–2024. Digitoitujen C-kasettien kuuntelu ja luettelointi alkoi vuonna 2019. Paperiarkiston järjestäminen (arkisto I) Kansallisarkiston tutkijankammiossa vuodet 2020 ja 2021. Luettelon kokoaminen ja painatus 2022. Työ C-kasettien parissa (arkisto II, osa 1) jatkui syksystä 2022 ja vuoden 2023. Rinnalla luettelon valmistuminen ja painatus 2024. Arkistojen koot: arkisto I käsittää 166 arkistokoteloa ja kotelon 167, mistä luettelo; arkisto II, osa 1. käsittää 286 numeroitua digitoitua äänitettä eli toimittajan työnauhoja pääasiallisesti vuosilta 1972–1981. Äänitteet luovutettiin Kansallisarkistoon 15.5.2024 ja vietiin arkiston tietokantaa kesän 2024 aikana. ”Arkisto sai äänen” syys-lokakuussa 2024.
Arkistotyö jatkui ääninauhojen osalta 1980- ja 2010-lukujen C-kasetteja järjestäen. Keväällä 2025 valmistui osa 2, joka koostuu155 digitoidusta äänitteestä ja niistä tehdyistä luetteloista (pitkä ja lyhyt). 
Kolmas arkisto-osuus on kuva-arkisto. Se käsittää pääasiallisesti Maarit Tyrkön ottamia kuvia vuosilta 1974–1981. Kuva-arkisto III jakautuu analogisen arkiston tavoin kolmeen osaan: Toimittajantyö, Urho Kekkonen ja Maarit Tyrkkö sekä Henkilökohtaiset yksityisarkistot.
Suomalaisen Kirjallisuuden Seura sai syksyllä 2024 selvänäkijä Johanna Bromanin kirjatöihin 1997–2002 liittyvät C-kasetit. Broman on jo aikaisemmin luovuttanut SKS:lle suuren määrän saamiaan kansalaiskirjeitä, joita osittain käsitellään kyseisissä työnauhoissa.
Tunnustuspalkintoja.
Chirurgi plastici fenniae -yhdistyksen tunnustuspalkinto rintasyöpäleikkauksen jälkeistä korjausleikkausta käsitelleestä lehtiartikkelista 1989; Tieto-Finlandia-ehdokkuus kirjasta "Hei beibi, mä oon tulta" 2005; Neurologiasäätiön Terveysviestintätunnustus 2007; Suomen tietokirjailijoiden Tietokirjailijapalkinto 2010; Suomen Sanomalehtimiesliiton Olli-palkinto 2011;Tyttö ja nauhuri valittiin Kanava-tietokirjapalkintoehdokkaaksi 2014; Uuden Suomettaren säätiön elämäntyöpalkinto 2024; Arkistojen päivän toimikunnan myöntämä Vuoden arkistoteko -palkinto 2024.
Tyrkkö on Terveystoimittajat ry:n (ent. Lääketieteen toimittajat) kunniajäsen 2021, Suomalaisen Sanomalehtimiesyhdistyksen kunniajäsen 2024.
Apurahoja ovat hänelle myöntäneet mm. Suomen tietokirjailijat (viimeisin apuraha 2011), Suomen Kulttuurirahasto (2014), opetusministeriö / Taiteen edistämiskeskus (2015) ja WSOY:n kirjallisuussäätiö (2015).
Perhetausta.
Tyrkön äiti oli toimittaja Marjatta Tyrkkö (o.s. Tulenheimo). Hänen isänsä Jukka Tyrkkö oli SS-sotilas ja toimittaja, joka perusti "Ylöjärvi"-lehden ja joka oli Maarit Tyrkön syntyessä "Valkeakosken Sanomien" päätoimittaja.. Tyrkön setä oli kirjailija Martti Tyrkkö ja täti oopperalaulaja Marja Tyrkkö. Hänen kummisetänsä oli runoilija Heikki Asunta.