Miss Suomi

Miss Suomi on kerran vuodessa Suomessa järjestettävä kauneuskilpailu. 
1960-luvulta lähtien kilpailu on useimpina vuosina televisioitu suorana lähetyksenä, ja se oli usein vuoden katsotuimpia tv-ohjelmia. Vuoden 1979 Miss Suomi -finaali on Suomen kaikkien aikojen katsotuin tv-ohjelma 3,3 miljoonalla katsojallaan. Vuonna 2011 kisojen finaalia katsoi televisiosta 857 000 katsojaa ja se oli MTV3-kanavan kuudenneksi katsotuin ohjelma tuona vuonna. Sittemmin televisioinnista suurimmilla kanavilla on luovuttu vähentyneiden katsojamäärien takia ja kilpailu onkin menettänyt aiempaa merkitystään.
Monista Miss Suomen osallistujista on tullut tunnettuja tv-esiintyjiä. Heidän joukkoonsa kuuluvat muun muassa Pirkko Mannola, Riitta Väisänen ja Sara Sieppi. Vuosikymmenten ajan kilpailun keulakuvana oli Eino Makunen, jota kutsuttiin missikeisariksi. Spede Pasanen oli 1970-luvulla usein finaalin juontajana.
Historiaa.
Tiettävästi ensimmäinen kauneuskilpailu Suomessa järjestettiin jo vuonna 1919 ja voittaja oli Rauha Aaltonen Porista. Varsinainen Miss Suomi -kilpailu järjestettiin ensimmäisen kerran vasta vuonna 1931.
Vuonna 1939 Miss Suomea ei valittu. Vuotta myöhemmin eli 1940 kilpailua ei järjestetty talvisodan takia. Vuonna 1941 oli tarkoitus valita Miss Suomi, mutta kilpailun vaatimattoman tason vuoksi titteliä muutettiin "Miss Messuhalliksi" ja voittajaksi tuli Sanelma Pesonen (myöh. Vuorre). Jatkosodan takia Miss Suomea ei valittu vuosina 1942, 1943 ja 1944. Vuonna 1945 kilpailun järjestäjänä oli Suomen siviili- ja asevelvollisuusliitto, 1946 Virkistystä työn lomaan ja vuodesta 1947 eteenpäin aina vuoteen 1961 Ohjelmapalvelu Oy. Vuodesta 1962 alkaen Miss Suomi -kilpailun on järjestänyt Finnartist Oy. 
Vuosikymmenten ajan Miss Suomi -kisojen tunnusmelodiana on toiminut Erik Lindströmin sävellys vuodelta 1952. Saukki laati kappaleen sanat: "Tiedän ken on kaikkein kaunein. Tiedän ken on herttaisin". Kun Armi Kuusela valittiin Miss Universumiksi, myötätuulen toivossa kappaleelle annettiin uusi nimi, "Armi" , mutta alun perinkin kappale oli sävelletty "Miss Suomelle", nimittäin Lindströmin vaimolle, Vuokko Suomelle. Vuonna 1953 Kuusela esiintyi kotimaisessa elokuvassa "Maailman kaunein tyttö", jossa kappale kuultiin Olavi Virran tulkitsemana. 
Vuoden 1960 Miss Suomi -kilpailujen voittajaksi valittiin Heli Heiskala, mutta tuomariston oltua tyytymätön kilpailun tasoon julistettiin edellisen vuoden Miss Suomi Tarja Nurmi myös vuoden 1960 kauneuskuningattareksi ja Heiskalan titteliksi jäi Miss Messuhalli. Tämä ei ole sittemmin toistunut. Tuomaristo nimesi "kuusi kauneinta" ja korotti kolme heistä vielä "tarkkailumisseiksi". 
Ensimmäisen kerran Miss Suomi -kilpailun televisioi Suomen Televisio vuonna 1959. Yleisradio jatkoi televisiointia 1962 parin vuoden tauon jälkeen. Juontajina olivat Lenita Airisto ja Jaakko Jahnukainen. Yleisö pääsi tuolloin äänestämään suosikkiaan puhelimella ja kiinnostus äänestykseen oli niin kova, että Helsingin puhelinkaapelit ylikuormittuivat ja pääkaupungin puhelimet mykistyivät.
Vuoden 1995 kisoissa Carmen Mäkinen valittiin 2. perintöprinsessaksi. Kesällä hän kuitenkin esiintyi sopimuksen vastaisesti alastonkuvissa ja menetti tittelinsä. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun titteli otettiin pois perintöprinsessalta. Vuonna 2011 koettiin poikkeuksellinen tilanne, kun valtaapitävä Miss Suomi Pia Pakarinen luopui kruunustaan, jolloin Miss Suomeksi nousi ensimmäinen perintöprinsessa Sara Sieppi ja vastaavasti ensimmäiseksi perintöprinsessaksi Niina Lavonen.
Vuonna 2021 Miss Suomi -kilpailu järjestettiin poikkeuksellisesti All Stars -kilpailuna, johon osallistui vain aiempien vuosien missiehdokkaita. Kilpailun sääntöihin tuli samalla muutos, minkä jälkeen kilpailuun voivat osallistua 20–27-vuotiaat. Miss Suomi kilpailuja on arvosteltu muun muassa siitä, että ne vahvistavat naiseuteen liittyviä konservatiivisia odotuksia ja ulkonäköpaineita.Kilpailua on pidetty jopa sovinistisena. Kilpailu on myös menettänyt aiempaa merkitystään osana yhtenäiskulttuuria ja kilpailun yleisömäärät ovatkin etenkin 2000-luvulla pienentyneet. Miss Suomi kilpailuja onkin pyritty uudistamaan muun muassa nostamalla kilpailijoiden muitakin piirteitä esille kuin ulkonäköä. Yksi esimerkki tästä on vuoden 2023 sääntöuudistus, jolloin poistettiin muun muassa vaatimus ikärajasta, naimattomuudesta ja lapsettomuudesta. 
Vuoden 2025 Miss Suomi -kilpailuun osallistui sääntöuudistuksien myötä historiallinen kilpailija, Eveliina Liimatta,30, Miss Suomi 2025 Median Suosikki, joka oli 29- vuotias kilpailuun osallistuessaan. Hän täytti kilpailun aikana 30- vuotta, joka tekee hänestä ikänsä vuoksi historiallisen Miss Suomi- kilpailijan.
Omistaja.
Vuonna 2006 yhtiön osake-enemmistö siirtyi yhtiön silloisen toimitusjohtajan Pertti Himbergin hallintaan, kun Onerva Tamminen myi omistamansa osakkeet Himbergille. Yhtiötä johti myöhemmin Pette Himberg, Pertti Himbergin poika. Finnartist Oy:n nykyinen toimitusjohtaja on Sunneva Sjögrén. 
Kilpailun rakenne.
Miss Suomi -kilpailu koostuu alkukarsinnoista, semifinaalista ja finaalista. Kussakin vaiheessa valinnat tekee vähintään viisihenkinen tuomaristo.
Tuomaristossa on eri alojen asiantuntijoita, mutta kuitenkin aina yksi lehdistön edustaja sekä molempien sukupuolten edustajia. Finaalin tuomaristossa Finnartist Oy:llä ei ole omaa edustajaa. Finaalissa lopputulokseen saa vaikuttaa myös yleisö
Alkukarsinnoista valitaan noin 20 semifinalistia 3–6 kuukautta ennen semifinaalia. Semifinalisteja koulutetaan puhumisessa, esiintymisessä ja kävelyssä. Semifinaalissa valitaan kymmenen finalistia kolmen viikon mittaiselle Miss Suomi -kiertueelle, joka päättyy finaaliin.
Miss Suomi -kilpailun kuvauksen mukaan voittajan valintaan vaikuttavat kauneuden lisäksi edustavuus, itseluottamus ja "henkinen voima". Kilpailun vaatimukset ovat nykyään väljät. Kilpailua suositellaan 20-30-vuotiaille naisille, ainoa ehdoton ikävaatimus on täysi-ikäisyys. Osallistujan tulee olla Suomen kansalainen eikä häneltä saa löytyä rikosrekisteriä. Lisäksi vaaditaan muun muassa halua rikkoa ennakkoluuloja ja streotypioita. 
Finaali.
Finaalissa palkitaan Miss Suomen lisäksi I ja II perintöprinsessa sekä Median suosikki (Lehdistön ihannetyttö) ja Yleisön suosikki (Yleisön suosikkityttö).
Miss Suomi -kilpailun palkinnot ovat lähinnä vähäisiä tavarapalkintoja. Voittaja ei saa rahallista korvausta. Kilpailun voittaja hyötyykin eniten saadusta julkisuudesta ja sen tuomista töistä. Missivuoden aikana kisojen järjestäjäorganisaatio saa osan kaikista kuvaus- ja mallipalkkioista. 
Televisiointi.
Miss Suomi -kilpailun finaalin televisioi ensi kerran Tesvisio vuosina 1960 ja 1961 B-messuhallin yleisötilaisuudesta. Kolmannella televisiointikerralla 1962 tapahtuma muuttui Tesvision kellaristudion tv-lähetykseksi ilman yleisöä, juontajina Lenita Airisto ja Jaakko Jahnukainen. Seuraavaksi finaalia televisioi vuonna 1964 Suomen Televisio Pasilan studiosta maaliskuisen sunnuntai-iltapäivän kaksituntisessa suorassa lähetyksessä.. Yleisradiolla ja kisaa järjestävällä Finnartistilla oli viisivuotinen yhteistyösopimus, joka kattoi vuodet 1964–1968 ja Miss Suomen lisäksi myös Miss Skandinavia -kilpailut. Ne molemmat nousivat 1960-luvun puolivälissä television katsotuimpien ohjelmien joukkoon. Finaalit olivat Yleisradion ja Mainostelevision yhteislähetyksiä mainoskatkoineen. 1970-luvulla Miss Suomea televisioi Mainostelevisio yksin, mutta huolimatta vuoden 1979 kaikkien aikojen katsojaennätyksestä (3,3 miljoonaa silloisella mittaustavalla) ohjelmapäällikkö Tauno Äijälä kertoi televisioinnin lopettamisesta 1980-luvun alussa perustellen sitä muun muassa kisaa sponsoroivien yritysten yhä tiukemmilla vaatimuksilla. Vuonna 1981 Miss Suomi -finaali näkyi Helsinki Television kaapeliverkossa (HTV), ja vuonna 1982 sitä ei televisioitu lainkaan. Sitten kilpailu palasi 30 vuodeksi MTV:lle, kunnes vuoden 2012 kesäkuussa yhtiö ilmoitti luopuvansa Miss Suomen televisioinnista kannattamattomana. 
Missikisat siirtyivät Liv-kanavalle vuonna 2013, TV5:lle vuonna 2017 ja AlfaTV:lle vuonna 2019. 
Vuoden 2018 kisat lähetettiin ainoastaan internetissä, ilmaisessa Viafree-palvelussa. Vuodesta 2019 Miss Suomi -kilpailu palasi jälleen televisioon, nyt AlfaTV:lle. Kanavalla esitettiin syksyllä 2019 vain kilpailun tunnin mittainen finaalilähetys. Vuonna 2020 kilpailun oli tarkoitus siirtyä takaisin keväälle. Silloin oli tarkoitus esittää 12 viikkoa kestävä tositelevisiosarja, missä kilpailijoiden elämää seurataan aina ensimmäisestä castingista finaaliin ja kruunaukseen asti. Koronapandemian takia finaali käytiin vasta syyskuussa 2020.
Vuoden 2023 kilpailu järjestettiin Aino-areenalla Järvenpäässä 9. syyskuuta. Tapahtuma televisioitiin Eveo-kanavalla ja YouTubessa.