Eckerö

Eckerö on Suomen kunta, joka sijaitsee Ahvenanmaan saaristossa heti Manner-Ahvenanmaan länsipuolella. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on merialueita ja  km² sisävesiä. Väestötiheys on asukasta/km². Kunta on yksikielisesti ruotsinkielinen ja  prosenttia sen asukkaista on ruotsinkielisiä.
Eckerön vaakunan suunnitteli Matts Dreijer ja se vahvistettiin vuonna 1952.
Maantiede ja luonto.
Eckerön pääsaari on pinta-alaltaan Ahvenanmaan saarista kolmanneksi suurin ja koko Suomen merialueiden saarista seitsemänneksi suurin heti Lemlandin pääsaaren jälkeen. Pienempiä saaria ja luotoja, joista suurin osa on asumattomia, on kaikkiaan parisataa. Pinnanmuodoiltaan Eckerön alue on alavaa ja korkeuserot ovat vähäisiä. Maisemakuvaa luonnehtivat toisaalta laajat kalliopaljastumat, toisaalta lähes lehtomaisen rehevät metsiköt.
Eckerön keskuspaikka on Storby, joka on Ahvenanmaan suurimpia maaseututaajamia. Etäisyys Maarianhaminaan on noin 35 kilometriä. Ainoa naapurikunta on Hammarland idässä; Hammarlandiin kuuluu myös saaristo Eckerön länsipuolella. Storbyhyn päättyvä päätie 1 ylittää Eckerön ja Hammarlandin rajalla Marsundin salmen. Eckerön satamasta pääsee Eckerö Linjenin laivalla Ruotsiin Grisslehamniin; Eckerö on Suomen neljänneksi vilkkain ulkomaanliikenteen matkustajasatama.
Eckerössä sijaitsee yksitoista järveksi luokiteltua vakavettä, joista laajimmat ovat Inre fjärden, Kråkskärsfjärden ja Insundet. Eckerön järvet ovat Suomen läntisimpiä järviä, kaikkein läntisin on kahden hehtaarin laajuinen Krogarviken.
Eckerön kunnan alueelta on tavattu erittäin harvinainen taarna, jonka kasvupaikkoja on koko Suomen alueella tiedossa vain muutamia. Kunnassa esiintyy melko runsaslukuisena muualla Suomessa harvinainen tyrni.
Kylät.
Eckerössä on seitsemän kylää: Björnhuvud, Finbo, Kyrkoby, Marby, Storby, Torp ja Överby.
Historia.
Eckerön kirkonkylän alueelta on löydetty useita kivikautisia hautakumpuja; tuolloin seutu kohosi merenpinnan yläpuolelle. Kyseessä ei kuitenkaan ole ollut vakituinen asutus, vaan lännestä saapuneiden hylkeenpyytäjien tilapäinen oleskelu. Pysyvä asutus Eckeröhön syntyi niin ikään lännestä käsin, oletettavasti rautakauden loppupuolella.
Eckerön keskiaikainen harmaakivikirkko on rakennettu vuosien 1380–1420 välillä 
Kun valtakuntaan järjestettiin postilaitos 1630-luvulla, kaikki seudun miehet toimivat postintalonpoikina kuljettaen postia ja matkustajia veneillään Ruotsin Grisslehamniin ja takaisin. Talonpojat oli jaettu kahdeksaan ruotuun, jotka hoitivat kuljetukset vuoroittain. Sota-aikoina eckeröläiset talonpojat kuljettivat postia ja sotaväkeä niin paljon, että heidät oli vapautettu varsinaisesta sotapalveluksesta. Vuoden 1540 maakirjan mukaan Eckerössä oli 68 veroa maksavaa talonpoikaa, joten väkiluku lienee ollut tuolloin 400:n tienoilla.
Eckerö mainittiin Hammarlandin kappelina jo vuonna 1427. Seurakunta itsenäistyi vuonna 1879.
Eckerön kunnasta on 1900-luvun alussa käytetty suomenkielisissä yhteyksissä nimeä Ekkeröö tai Ekkerö.
Elinkeinoelämä.
Turismi on Eckerön merkittävimpiä elinkeinoja. Eckerö on yksi Pohjoismaiden aurinkoisimpia paikkoja aurinkotunneissa mitattuna. Kunnassa sijaitsee useita hotelleja, matkakoteja, ravintoloita, kahviloita, mökkikyliä ja uimarantoja. Eckerö on kesäisin erityisesti suosittu leirintämatkailijoiden kohde. Kunnassa sijaitsee peräti viisi leirintäaluetta.
Ylivoimaisesti suurin yhteisöveron maksaja on Rederiaktiebolaget Eckerö, joka maksoi vuonna 2016 yli kaksi miljoonaa euroa. Sitä seuraavat kalanviljelyä harjoittava Storfjärdens Fisk Ab ja lämpö-, vesijohto- ja ilmastointiasennuksia tekevä Gripenbergs VVS Ab.
Väestönkehitys.
Koko kunta.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 vallinneen tilanteen mukainen.
Taajamat.
Vuoden 2016 lopussa Eckerössä oli 948 asukasta, joista 387 asui taajamassa, 531 haja-asutusalueilla ja 30:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Eckerön taajama-aste on 42,2 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Storby. Kunnan keskuspaikka Överby ei ole taajama.
Hallinto.
Eckerön kunnanvaltuusto koostuu 11 kunnanvaltuutetusta. Vuoden 2023 kuntavaaleissa valitun valtuuston valtuutetuista kahdeksan valittiin Samarbetslistan i Eckerö -listalta, kaksi valittiin maltillisten listalta ja yksi valittiin Engagerade seniorer i Eckerö r.f.:n listalta.
Seurakunnat.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Eckerössä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Eckerön alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta.
Palvelut.
Eckerön koulua Storbyssä kävi 47 lasta luokilla 1–6 lukuvuonna 2023–2024.
Maarianhaminan apteekki ylläpitää lääkekaappia Berghamnin lauttaterminaalissa. Sieltä saa käsikauppalääkkeitä.
Terveydenhoitajan vastaanotto Storbyssä toimii vain ajanvarauksella, päivystys on Maarianhaminassa.
Nähtävyyksiä.
Eckerön kunnan länsirannalla Storbyssä sijaitsee Carl Ludvig Engelin suunnittelema mahtipontinen Posti- ja tullitalo, joka valmistui Tukholmasta Turkuun johtaneen ns. Suuren Postitien etapiksi vuonna 1828. Lähellä postitaloa on vuonna 1946 pystytetty postinkuljettajien muistomerkki. Postitie jatkui Eckerön saaren poikki ja Marsundin salmen yli Hammarlandin puolelle.
Eckerössä sijaitsee myös Ahvenanmaan suurin rakennus Eckeröhallen, jossa järjestetään paitsi urheilutapahtumia myös konsertteja, messuja ja muita suuria yleisötapahtumia.
Muita nähtävyyksiä:
Kulttuuri.
Murre.
Eckerön alue on historiallisesti ruotsinkielistä aluetta. Eckerön ruotsinkielinen murre luetaan ahvenanmaanruotsin Länsi-Ahvenanmaan murteisiin. Ahvenanmaa muodostaa linkin Suomen ruotsalaismurteista Uplannin ja Sörmlannin murteisiin. Manner-Ahvenanmaalla puhuttu Länsi-Ahvenanmaan murre, erityisesti Eckerön murre, on lähimpänä Uplannin murteita. 
Ruokakulttuuri.
Eckerön pitäjäruoaksi äänestettiin 1980-luvulla mannaryynistä leivottu ja kardemummalla maustettu pannukakku.