Helsingin baanaverkko

Helsingin baanaverkko on Helsingin seudulle rakenteilla ja suunnitteilla oleva pyöräliikenteen edistämishanke, jonka tavoitteena on toteuttaa mahdollisimman suoria ja laadukkaita pyöräväyliä.
Verkon ensimmäinen osa, 1,3 kilometriä pitkä Baana, valmistui vuonna 2012 Helsingin keskustaan välille Länsilinkki–Kansalaistori. Helsingin yleiskaavaan merkitty baanaverkko koostuu 22 baanasta, joista jokainen on nimetty ja numeroitu. Kaavoitetun seudullisen baanaverkon pituus on 148 kilometriä.
Baanaverkon laajentamisen taustalla on tammikuussa 2014 kaupunginhallituksen hyväksymä Helsingin pyöräliikenteen edistämisohjelma, jonka tavoitteena on kasvattaa pyöräilyn osuutta helsinkiläisten liikkumismuodoista. Kaupungin tavoitteena oli saada nostettua pyörällä tehtyjen matkojen osuus noin 10 prosentista 20 prosentiin vuoteen 2030 mennessä. Syksyllä 2022 baanaa oli rakennettu yhteensä 17 kilometriä.
Baanat.
Yleiskaavaan merkityt linjaukset. Kursivoidut alueet sijaitsevat Helsingin ulkopuolella.
Historia.
2010-luku.
Vuonna 2009 puretun satamaradan tilalle Rautatiekatujen väliseen kuiluun avattiin vuonna 2012 Helsingin seudun ensimmäinen pyöräliikenteen laatukriteerit täyttävä baana. Kaksisuuntaisten pyöräteiden lisäksi baanalle rakennettiin leveä väylä jalankulkua varten, pyöräliikenteen määrää mittaava anturi näyttöineen ja oleskelupaikkoja. Vuonna 2020 Baanalla tehtiin miljoona pyörämatkaa. Ratakuilun Baana on osa Länsibaanaa.
2020-luku.
Syksyllä 2022 valmistui noin viisikilometrinen baana Oulunkylästä Viikkiin ja Roihupeltoon. Niin kutsutun Viikinbaanan vierellä kulkee pikaraitiotie Raide-Jokeri. 
Baana pidentyi vuonna 2024, kun 220 metriä pitkä Kaisantunneli jatkoi suoraa jalankulun ja pyöräilyn yhteyttä päärautatieaseman ali Kaisaniemen puistoon ja yhdisti toisiinsa kantakaupungin itä- ja länsiosan. 
Pasilan ja Käpylän rautatieaseman välille on valmistunut Pohjoisbaana. Sitä on tarkoitus pidentää yhdeksällä kilometrillä Vantaan rajalle asti, ja se on linjattu kulkemaan täysin pääradan itäpuolella. Suunnittelun ja toteutuksen asteella on myös Itäbaana eli pyöräliikenneyhteys Helsingin keskustasta itään Sipoon rajalle asti. Sen ensimmäisenä valmistuneet osuudet olivat pyörätie Gotlanninkadulla Itäkeskuksessa sekä Kulosaaren puistotie, joka on pyöräkatu. Syksyllä 2023 Itäbaanasta valmistui kilometrin mittainen osuus Suunnittelijankatu–Valurinkatu, ja osuus Tupasaarentie–Hiihtäjänkuja valmistui kesäkuussa 2025.
Muita lähestyviä baanahankkeita ovat muun muassa itä–länsisuuntainen Pasilanbaana sekä Kruunusillat, jonka myötä rakentuu uuden raitioyhteyden lisäksi myös merkittävä baanaväylä keskustasta siltoja pitkin Laajasaloon. Pasilanbaanan rakentaminen alkoi 2. lokakuuta 2023. Se johtaa Pikku Huopalahdesta Keskuspuiston läpi Pasilaan. Pasilanbaanan 800 metriä pitkä osuus Vallilanlaaksossa valmistui joulukuussa 2023.
Laatukriteerit.
Jotta pyöräväylä voidaan määrittää baanaksi, tulee sen täyttää Helsingin kaupungin määräämät laatukriteerit. Väylän tulee olla tasoeroteltu muista liikennemuodoista, jotta pyöräliikenne sillä olisi katkeamatonta ja sujuvaa. Baanan kaksisuuntaiselle pyöräliikenteelle allokoitu tavoiteleveys on yhteensä 4 metriä ja pääreittien mitoitusnopeus 30 km/h. Kaksisuuntainen pyörätie on baanan lähtökohtainen ratkaisu, mutta paikallisesti osuuksia voidaan myös toteuttaa yksisuuntaisina pyöräteinä ja pyöräkatuina.
Baanaverkon on tarkoitus ohjata pyöräilijä määränpäähän ilman eksymisen vaaraa, ja väylillä täytyy myös pystyä ohittamaan turvallisesti. Jyrkkien kaarteiden määrä ja nousumetrit pyritään pitämään vähäisinä. Baanojen rakentamisessa käytetään tunnusvärinä punaista asfalttia.
Suunnitteluprojektissa on tehty useita vaativia tunneli-, kallioleikkaus-, silta- ym. taitorakenneratkaisuja, sekä yhteensovitettu pyöräväylä pääradan liikenne- ja tilatarpeisiin.