Hasan Hamidulla

Hasan Hamidulla (25. marraskuuta 1895 tai 1900 Aktuk, Nižni Novgorodin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 6. lokakuuta 1988 Helsinki, Suomi) oli Suomessa vaikuttanut tataarikirjailija, julkaisija ja yrittäjä. Yhteisönsä aktiivisimpia tekijöitä, Hamidulla kirjoitti lukuisia teoksia uskonnosta ja kansansa historiasta, sekä kaunokirjallisuutta kuten runoja ja näytelmiä. Teoksensa hän painatti omakustanteisesti ja jakoi ilmaiseksi. 
Hamidulla ylläpiti perustamaansa elektroniikkaliikettä vuosikymmenten ajan Kemissä ja lopulta myös Helsingissä, aina 1980-luvulle. Jatkosodan aikaan Hamidullan liike huolsi Suomen ja Saksan armeijoiden sähkölaitteita, akkuja ja perämoottoreita.
Kavin katselupisteistä löytyvä Yleisradion alkujaan vuonna 1983 näyttämä dokumentti ”Niznij Novgorodin kauppamiehet” sisältää Hamidullan.
Elämäkerta.
Hasan Nisametdininpoika (Nizametdinov, Nizameddin uğlı) syntyi Nižni Novgorodin kuvernementin Aktukin kylässä. Syntymävuodesta on eriävää tietoa; 1895 tai 1900. Suomeen Hasanin tiedetään saapuneen kauppiasisänsä Nisametdinin mukana vuonna 1915. Hasanin isoisä Hamidulla Muhammed-Rahim puolestaan oli oleskellut maassa jo 1860-luvulta ja tiettävästi kuuluu ensimmäisiin tataarikauppiaisiin Suomessa.
Hamidullan perhe asui vuoteen 1923 Terijoella, minkä jälkeen Oulussa ja Kemissä, missä Hamidulla elätti itsensä kulkukauppiaana. Vuosina 1926–1927 Hamidulla asui Turkissa, jossa hän suoritti asepalveluksen. 
Hamidulla piti Kemissä kymmeniä vuosia omaa sähkö- ja radioliikettä, joka jatkosodan aikana huolsi myös Suomen ja Saksan armeijoiden sähkölaitteita, akkuja ja perämoottoreita. Vuodesta 1950 Hamidulla asui Helsingissä, missä hänen liikkeensä Tehowatti toimi Pienellä Roobertinkadulla. Hän toimi liikkeessään aina 1980-luvulle asti.
Hamidulla puhui tataarin kielen ohella arabiaa, venäjää, turkkia, suomea ja ruotsia. Kirjallisen toimintansa hän aloitti julkaisemalla Kemissä vuonna 1925 kaksitoista numeroista lehteä nimeltään "Mägrifät." Suomen viranomaiset kuitenkin lopulta kielsivät lehden, koska eivät osanneet valvoa lehden vieraskielistä sisältöä. Hamidulla teetti laajan kirjallisen työnsä omassa käsipainossaan. Kirjojen ja vihkosten aiheet käsittivät pääasiassa historiaa, muistelmia, uskonnollisia teoksia ja kaunokirjallisuutta, kuten näytelmiä ja runokokoelmia. Hamidulla muun muassa laati kotikylänsä Aktukin historiikin ("Yañapar tārīhi", 1954) sekä vuonna 1943 Kemissä 20 000 kappaleen näköispainoksen alun perin Kazanissa painetusta arabiankielisestä Koraanista. Sitä jaettiin sotavangeiksi jääneille puna-armeijan muslimisotilaille Suomessa ja Saksassa. Hamidulla jatkoi aktiivista julkaisutoimintaa 1970-luvun lopulle saakka. Hänen teoksensa on enimmäkseen kirjoitettu vanhalla tataarin kielen arabialaisella kirjaimistolla, joskin osassa on käytössä myös latinalainen. Hamidullan tiedetään lisäksi kirjoittaneen Suomeksi joihinkin lehtiin, esimerkiksi "Nyyrikkiin". Hamidulla oli nuoruusvuosinaan työskennellyt myös pietarilaisessa lehdessä toimittajana.
Hamidulla teki elämänsä aikana kaksi pyhiinvaellusta Mekkaan. Hän oli myös mukana vaikuttamassa Helsingissä paikallisessa seurakunnassa. Hamidullan vanhemmat olivat Nisametdin ja Bedrihayet. Hänen vaimonsa oli Gülsüm ja lapset Tahire sekä Ymär. Julkaisutoimintaa harjoittanut runoilija Sadri Hamid oli Hasanin serkku.
Kazanilainen tieteilijä Xatıyp Miñnegulov ”kiinnitti huomiota suureen määrään kirjailijoita, jotka työllään määrittelivät ulkomaisen tataarikirjallisuuden taiteellisen ja esteettisen suunnan”, kuten esimerkiksi Saniyä Ğiffät, Xösäyen Ğabdüş, Minhac İsmäğil sekä Xäsän Xämidulla (Hasan Hamidulla).
Nimi.
Tataarin modernilla kirjakielellä Хәсән Хәмидулла, "Xəsən Xəmidulla".
Sukunimi aikaisemmin "Hamidullen" (ven. Хамидуллин; Hamidullin). 
Myös nimellä Hasan Kulik. 
Tataarin arabialaisella kirjaimistolla حسن نظام الدين حميد الله.
Hasan tuli lapsena Suomeen. Yleensä maahan saapuneet tataarit omaksuivat venäläiseen passiin merkityn patronyyminsä sukunimekseen, mutta vanhempiensa tai isänsä kanssa matkanneet ottivat käyttöön isänsä patronyymin, eli isoisänsä nimen. (Isä: Nizameddin Hamidullanpoika, "Hamidullin / Hamidullah uğlı"). Hasan on täten Hamidullan pojanpoika (Hasan Hamidullah onığı).
Lähteet: