Myrskylä

Myrskylä () on Suomen kunta, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Myrskylä itsenäistyi omaksi kirkkoherrakunnakseen vuonna 1636 Pernajasta. Kunnassa on asukasta, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on maata ja loput  km² sisävesialueita. Myrskylä on väkiluvultaan Uudenmaan maakunnan pienin kunta ja Kaskisten jälkeen Suomen toiseksi pienin kaksikielinen kunta (suomi/ruotsi).
Myrskylä on tunnettu olympiajuoksija Lasse Virenin kotikuntana. Myrskylä asettuu keskelle kielirajaa. Myrskylä on rajapitäjä myös Uudenmaan ja Päijät-Hämeen välillä.
Myrskylän naapurikunnat ovat lounaassa Askola ja Porvoo, lännessä Pukkila, pohjoisessa Orimattila, idässä Lapinjärvi ja kaakossa Loviisa. Entiset naapurikunnat ovat Porvoon kanssa yhdistynyt Porvoon maalaiskunta, Orimattilan kanssa yhdistynyt Artjärvi sekä Loviisan kanssa yhdistyneet Liljendal ja Pernaja.
Historia.
Pernajan kappeliseurakunta.
Myrskylä on 1200-luvulla ollut osa Porvoon seurakuntaan kuulunutta Pernajan kappeliseurakuntaa. Virolaisella Padisen luostarilla oli patronaattioikeus Porvoon maaseurakuntaan vuodesta 1351 alkaen. Tältä ajalta Myrskylässä on munkkeihin viittaavia paikannimiä, kuten "Munkbrink", "Munkbro äng", "Munkbäck ängen" ja piispaan viittaava "Pispängen". Padisen luostarin oikeudet siirrettiin Turun hiippakunnalle vuonna 1428.
Hallila on mainittu asiakirjoissa ensimmäistä kertaa lähteiden mukaan vuonna 1403 ja Myrskylä vuonna 1485. Myrskylän nimi kirjoitettiin tuolloin muodossa "Mörskeby" tai "Mörsköle". Kaikki Myrskylän seitsemän maarekisterikylää Hallila, Hyövinkylä, Jaakkola, Kankkila, Kreivilä, Myrskylänkylä ja Pakila) on mainittu kirjallisissa lähteissä 1540-luvulle tultaessa.
Itsenäinen pitäjä.
Ennen vuoden 1865 kunta-asetusta Suomen evankelis-luterilaisen kirkon paikallinen itsenäinen seurakunta hoiti kunnan, silloin pitäjän, paikallishallinnon. Kaupungeissa kaupunkilaisten, porvareiden, itsehallinto oli keskiaikaiselta pohjalta jo itsenäistynyt suorasta kuninkaanvallasta kaupunkien raatien autonomiaksi.
Kirkkoherran pitäjä.
Myrskylän ensimmäinen kirkko rakennettiin joko vuonna 1604 tai 1611, Myrskylän ollessa vielä Pernajan evankelis-luterilaisen seurakunnan kappeliseurakuntana. Turun piispa (1627–1652) Isaacus Rothovius (1572–1652) päätti vuonna 1633, että Myrskylästä muodostetaan Pernajan seurakunnasta riippumaton itsenäinen Myrskylän seurakunta. Ruotsin kuningatar Kristiina vahvisti tämän päätöksen vuonna 1636.
Myrskylän ensimmäiseksi kirkkoherraksi kuningatar määräsi Mikael Matiuksenpoika Buscheruksen vuodesta 1636 alkaen. Myrskylän ensimmäinen kirkko paloi ja toinen kirkko rakennettiin vuoteen 1639 mennessä samalle alueelle kuin nykyinen. Kolmas ja samalla nykyinen kirkko rakennettiin 1803. Buscherus on toistaiseksi pisimpään Myrskylän evankelis-luterilaista seurakuntaa palvellut kirkkoherra. Toiseksi pisimpään on toiminut Hagfors 1900-luvun alkupuolella.
Kuningatar Kristiina lahjoitti vuosina 1636 ja 1638 Myrskylästä 41 taloa kenraali Arvid Forbuksen veljelle Matias Forbukselle. Porvoossa sijaitsevasta Ånäsin kartanosta kotoisin ollut Forbus perusti Kirkkojärven pohjoispuolelle säteritilaksi Myrskylän kartanon. Lahjoitus alkuperäisessä muodossaan peruutettiin ja vuonna 1863 kartanosta tuli ratsusäteritila, jolla oli verovapauden vastikkeeksi velvoite ylläpitää kruunun palvelukseen jatkuvasti valmiina kolme ratsuväkisotilasta hevosineen ja varusteineen.
Porvoon piispan anneksiseurakunta.
Vuonna 1743 Ruotsi hävisi Venäjän kanssa käydyn hattujen sodan. Turun rauhassa Ruotsin kuningaskunta kärsi suurta Pohjan sodan Uudenkaupungin rauhaa suuremmat aluemenetykset. Ne aiheuttivat Porvoon hiippakunnan piispalle verotulojen menetyksiä, joten Myrskylän seurakunta muutettiin 1747 anneksiseurakunnaksi, piispan palkkapitäjäksi, minkä kirkkoherrana toimi Porvoon piispa. Käytännössä sijaiskirkkoherra huolehti kirkollisista tehtävistä ja piispa itse johti pitäjänkokouksia. Ajoittain myös varapastorilla, sijaiskirkkoherrallakin, saattoi olla oma apulainen.
Kunnallisasetuksen 1865 mukainen maallinen kunta.
Maaseudulla pitäjänkokoukset päättivät seurakunnan asioiden lisäksi myös maallisista asioista vuoteen vuoden 1865 kunnallisasetukseen saakka. Pitäjänkokouksen tilalle tuli ensin kuntakokous ja myöhemmin kunnanvaltuusto. Kunta-asetuksen jälkeenkin Suomen evakelis-luterilaisen kirkon seurakunnista eriintyneitä maallisia kuntia kutsuttiin edelleen pitäjiksi, vaikka ne jo olivat kuntia.
Myrskylän kunta.
Myrskylän kunta hallintosääntönsä mukaisesti muodostuu Myrskylän kunnanvaltuustosta ja kunnanhallituksesta. Kunnanhallituksen esittelijä on kunnanjohtaja. Lisäksi toimintojen mukaan hallinto muodostuu osastoista, joita ovat yleishallinto-osasto, sivistysosasto ja tekninen osasto. Kunnanvaltuuston lautakuntia ovat valtuuston vaalilautakunta, tarkastuslautakunta, keskusvaalilautakunta ja kasvatuslautakunta. Lisäksi ovat suomenkielinen ja ruotsinkielinen koulujaosto, kirjasto- ja vapaa-ajanlautakunta, tekninen lautakunta, johon liittyy yksityistiejaosto.
Myrskylän kunnalla on lakisääteinen ympäristölautakunta yhdessä Askolan kunnan kanssa Askolan kunnanvaltuuston lautakuntana. Lautakunnan nimi on Askolan rakennus- ja ympäristönsuojelulautakunta.
Myrskylä on ollut yksi Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän jäsenkunnista. Hyvinvointiyhtymä on tuottanut muun muassa Myrskylän terveysaseman palvelut. Myrskylä kuuluu Päijät-Hämeen sairaanhoitopiiriin, jonka keskussairaala sijaitsee Lahdessa. 
Myrskylä on ollut Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän ainoa kaksikielinen kunta, ja Pukkilan ohella toinen kunta, joka sijaitsee Uudenmaan maakunnassa.
1. tammikuuta 2023 alkaen on Myrskylä kunta kuulunut Itä-Uudenmaan hyvinvointialueeseen.
Sivistystoimi.
Myrskylän kunnan sivistystoimeen liittyvät Myrskylän koulu ja Myrskylän kunnankirjasto. Kirjasto toimii Myrskylän 1958 rakennetussa kunnantalossa. Myrskylän kunnanvaltuuston kokoukset järjestetään Myrskylän koululla.
Perusopetus.
Myrskylän kunnan kirkonkylällä toimii peruskoulun alakoulu (Myrskylän koulu, luokka-asteet 0-6). Yläkoulua ja lukiota myrskyläläiset käyvät naapurikunnissa, esimerkiksi Orimattilan yhteiskoulussa ja Erkko-lukiossa. Aikaisemmin myrskyläläiset kävivät lukiota muun muassa Porlammin lukiossa, mutta Lapinjärven kunnan lakkautettua sen, oppilaat menevät toisen asteen yleissivistäviä opintoja varten lähikuntien muihin lukioihin.
Myrskylän peruskoulun seitsemännen, kahdeksannen ja yhdeksännen luokan opetus siirtyy Orimattilasta Porvoon kaupunkiin. Kunta ja kaupunki eivät päässeet yhtenevään näkemykseen opetuksen hinnasta Orimattilan pyytäessä aikaisempaa enemmän.
Myrskylän suomenkielisen kansakoulun perustamisesta päätettiin 1872. Se aloitti toimintansa Pyylän talossa 19 oppilaalla syyskuussa 1873. Koulun toiminta siirtyi Rantalan taloon 1877. Varsinainen kansankoulu valmistui Pyylän tontille 1884. Lähelle tätä valmistui 1953 kaksikerroksinen kivirakennuksinen kansankoulu. Neljäs kansakoulun käytössä oleva yksikerroksinen rakennus valmistui myöhemmin. Nykyinen hirrestä tehty peruskoulu on Myrskylän kunnan kirkonkylän perusopetuksen viides.
Liikunta.
Liikuntatoimessa on toimintoja, mm. uimakouluja Syväjärvellä, jonka rannalla on Myrskylän kunnan virallinen vesitarkastettu uimapaikka. Lisäksi kunta järjestää vuosittain toukokuusta kesän loppuun kestävän postilaatikkopyöräilyn, jossa pyöräilypostilaatikon ohittaneet voivat merkitä nimensä postilaatikossa olevaan vihkoon.
Postilaatikkopyöräilyn postilaatikoita on
Myrskylän Euroopan unioni direktiivistä johtuvien vaatimusten mukainen vesitutkittu uimaranta on Syväjärven länsiranta Syväjärventie 155:ssä. Eurouimarannalla on pukukopit, lentopallokenttä verkotta, kaksi grillikatosta, laituri ja pitkä seisomapöytä sekä miesten ja naistren kuivakäymälät pysäköintialueen itäreunalla. Myrskylässä on monia järviä ja rantoja, joita käytetään uimiseen on mm. Teeno Kankkilassa ja Pakilan Kotojärvellä.
Postilaatikkopyöräilyn ja suoritusten rekisteröimisen lisäksi on Kentänmäellä myös seitsemäs liikuntasuorituspaikka mäen laella, josta alkaa kaksi ulkoilureittiä samasta paikasta ja aluksi samaa reittiä noudattaen: AMPu:n 4H-kerhon luontopolku, jolla on seitsemän rastia ja Lassen polku, joka erkanee luontopolusta sen toisen rasti jälkeen ja leikkaa luontopolun lopun kuudennella rastilla jatkuen mäen keskikorkeudella etelään kaartaen pohjoiseen.
Kartanonmäellä on frisbeegolfrata, jota varten voi lainata Myrskylän kirjastosta liitokiekot. Kartanonmäen ja kirkonkylän ydinkeskusten välillä on Kartanonmäen uimaranta, jota varten ei suoriteta virallisia uimapaikan vesimittauksia Kirkkojärvi niin kuin Syväjärvellä, jonka länsirannalla on kunnan virallinen uimapaikka Syväjärventie 155 C:ssä. Syväjärven uimarannalla on pitkä pystypöytä ja kaksi grillikatosta.
Myrskylän Myrsky järjestää vuosittain Kiparkatissa Lassen hölkän.
Tekninen toimi.
Myrskylän kunnan teknisellä toimella on yhteistyötä Askolan kunnan kanssa, lakisääteinen ympäristöhallinto on yhteinen ympäristölautakunnan ja ympäristösihteerin osalta.
Muiden muassa Loviisan kaupunki saa osan vedestään Myrskylän kirkonkylän Kentänmäen vedenottamolta, mikä nykyään kuuluu Loviisanseudun Vesi Oy:lle. 
Myrskylän kunnallishallinnon Internet-tietoliikennettä hoitaa Domainkeskus &lt;
Maantiede.
Maasto.
Pinnanmuodoiltaan Myrskylä on eteläsuomalaista suhteellisen vähäisten korkeuserojen seutua, mutta kunnan alueella on kuitenkin hyvin vaihtelevia maisemia. Maasto on peltoja ja tavanomaista sekametsää sekä siellä täällä kallioita, joista osa on varsin jyrkkiä. Myrskylässä on joitain suuria jääkautisia siirtolohkareita: Hallilan Tonttukirkko, Jaakkolan Karhukivi ja Laivakivi sekä Hyövinkylän Tallsten.
Luonnonsuojelualueita Myrskylässä ovat Paavolan kolme luonnonsuojelualuetta ja Sopajärven luonnonsuojelualue.
Joet ja järvet.
Pääosa Myrskylästä kuuluu Koskenkylänjoen ja sen sivujoen Myrskylänjoen vesistöalueeseen. Lounaisin osa kunnasta on Ilolanjoen valuma-aluetta ja pieni kulma lännessä Porvoonjoen valuma-aluetta. Miltei puolet järvistä kuuluu Myrskylänjoen valuma-alueeseen.
Koskenkylänjoen vesistö.
Myrskylän alueella ei ole kovin suuria jokia, mutta kylissä on runsaan hehtaarin laajuisia järviä. Kunnan järviä ovat Isojärvi, Kirkkojärvi, Muttilanjärvi, Pöyrysjärvi, Sopajärvi, Sulkavanjärvi, Siippo ja Vähäjärvi.
Suurin niistä on Kirkkojärvi, joka sijaitsee Myrskylän kirkonkylän itäpuolella. Kirkkojärven koillisrantaan on kaavoitettu "Kirkonkylänranta"-niminen asuinalue, joka sijaitsee lähellä entistä Myrskylän kartanoa. Lähellä kirkonkylää ovat myös Sopajärvi Sopajärvellä ja Siippo Artjärventien ja Lapinjärventien välillä Myllykylässä sekä Muttilanjärvi Muttilassa hieman etäämpänä. Sulkavanjärvi sijaitsee Hallilassa Pernajan Koskenkylään johtavan tien varrella. Nämä kaikki järvet laskevat Koskenkylänjokeen Myrskylänjoen kautta.
Kirkkojärvestä itään sijaitsevassa Syväjärvessä on Myrskylän kunnan virallinen uimapaikka. Tämä järvi laskee Koskenkylänjokeen Pekinojan kautta. Syväjärven lähialue ja rannat ovat suosittuja pientaloasumispaikkoja mahdollisesti siksi, että ne sijaitsevat lähellä kirkonkylää.
Ilolanjoen vesistö.
Tankvallinojan kautta Ilolanjokeen laskevat Pakilassa Kotojärvi, Pimijärvi ja Valkjärvi. Valkjärvi on kunnan eteläosassa, ja se ulottuu myös Askolan puolelle.
Järvelänjärvi Järvelässä ja Teeno Kankkilassa laskevat Ilolanjokeen sen yläosassa.
Porvoonjoen vesistö.
Kokkusan Teeno eli Puntarjärvi Kankkilassa kuuluu ainoana Myrskylän järvistä Porvoonjoen vesistöalueeseen.
Liikenne.
Myrskylän tieyhteyksiin kuuluvat seututie 167, joka kulkee etelästä Koskenkylästä Myrskylän kirkonkylän kautta pohjoiseen Orimattilan suuntaan. Pukkilan suunnasta Myrskylän kirkonkylään vie seututie 162. Artjärven suunnasta Myrskylän kirkonkylään vie puolestaan seututie 174. Muita huomattavia teitä ovat yhdystie 1605 kunnan kaakkoisosassa ja kirkonkylästä itään Lapinjärven Porlammille vievä yhdystie 1751.
Myrskylän koillisosan halki kulkee Lahti–Loviisa-rata, johon kuuluva Myrskylän rautatieasema sijaitsee kunnan rajojen ulkopuolella Lapinjärven Porlammin kylässä. Asemalta on noin kuuden kilometrin matka länteen Myrskylän kirkonkylään. Myrskylän kunnan alueella on kuitenkin sijainnut saman rautatien toinen rautatieasema, jonka nimi oli Artjärven rautatieasema. Rautatien henkilöliikenne loppui jo 1970-luvulla.
Väestö.
Väestörakenne.
Myrskylä on asukasluvultaan Suomen 271. suurin kunta. Myrskylän asukasluku oli vuoden 2023 lopussa 1 716 asukasta, mikä on 0,01 prosenttia Uudenmaan maakunnan asukasluvusta. Myrskylän väkiluku on ollut laskeva 1990-luvulta lähtien. Myrskylän väestöllinen huoltosuhde oli vuoden 2021 lopussa 80 prosenttia, mikä on noin 27,9 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Uudellamaalla keskimäärin. Alle 15-vuotiaita Myrskylän väestöstä on 13,2 prosenttia. Työikäisiä Myrskylässä on 56,6 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 30,1 prosenttia. Vieraskielistä väestöä Myrskylässä oli vuonna 2021 yhteensä 62 eli 3,4 prosenttia kaupungin asukkaista.
Myrskylän väestötiheys on 9,9 asukasta/km². Kunta on kaksikielinen: enemmistö eli 87,7 prosenttia asukkaista puhuu suomea ja 9,7 prosenttia ruotsia. Muita kieliä kuin suomea tai ruotsia puhuu 2,6 prosenttia kunnan asukkaista.
Väestönkehitys.
Myrskylän asukasluku kehittyi 1700-luvun lopulta 1900-luvun alkuun seuraavasti:
1900-luvun alussa joitakin torppia siirrettiin Myrskylän kirkonkylän tai Myrskylän kartanon lähistöltä Pohjois-Myrskylään, esimerkiksi Kylmäsuolle.
Suurimmillaan Myrskylän väkiluku oli 1940-luvun lopussa ja 1950-luvulla noin 3 500 asukasta. Tuolloin kuntaan muutti siirtoväkeä Uukuniemeltä Neuvostoliitolle luovutetuilta alueilta. Tällöin muodostui paljon uusia pientiloja myös Myrskylän kartanon, Hevonojan kartanon ja Paavolan kartanon maille.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Taajamat.
Vuoden 2018 lopussa Myrskylässä oli 1 922 asukasta, joista 908 asui taajamassa, 984 haja-asutusalueilla ja 30:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Myrskylän taajama-aste on 48,0 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Myrskylän kirkonkylä.
Asuminen.
Myrskylän suosituin asumismuoto on omakotitalo, jossa asuu valtaosa kunnan asuntokunnista (86,0 % vuonna 2024). Toiseksi suosituin asumismuoto on rivitalo, jossa asuu noin 13,5 prosenttia asuntokunnista. Kerrostaloissa asuu noin 0,5 prosenttia asuntokunnista.
Yksinasuvien osuus Myrskylän asuntokunnista on 41,3 prosenttia eli noin 330 asuntokuntaa. Kahdestaan asuvien osuus 39,9 prosenttia eli noin 320asuntokuntaa. Yli kolmen asukkaan asuntokuntia on 13,5 prosenttia eli noin 60, yli neljän asukkaan asuntokuntia 11,5 prosenttia eli noin 90 ja yli seitsemän asukkaan asuntokuntia 0,1 prosenttia eli alle 5.
Uskonto.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Myrskylässä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Myrskylässä toimii Myrskylän Kotikirkko.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Myrskylän alueella toimii Kotkan ortodoksinen seurakunta.
Katolisen kirkon Helsingin hiippakunnassa
Myrskylä
kuuluu Pyhän Ursulan seurakunnan alueeseen.
Talous.
Talousalueena Myrskylä kuuluu Porvoon seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 79 428 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa korkeampi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa toiseksi suurin.
Myrskylässä oli vuonna 2022 yhteensä 470 työpaikkaa ja kunnassa asui 750 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 42,7 prosenttia. Myrskylän työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 53,6 prosenttia, jalostuksen 25,7 prosenttia ja alkutuotannon 17,9 prosenttia. 
Myrskylän työpaikkaomavaraisuus on 66,7 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 76,0 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 11,4 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Myrskylässä on 150,2 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Elinkeinorakenne.
Noin kolmasosa myrskyläläisistä työskentelee tuotannossa tai rakennustoiminnassa. Kunnassa on savukalanjalostusta, muoviteollisuutta, kiviteollisuutta ja maalaiskunnalle tyypillisiä palveluita.
Rakennustarviketuotanto.
Myrskylässä louhitaan punagraniittia, yhtä kaupallista graniittilajia, jonka kaupallinen nimi rakennustarvikkeena on Myrskylä Red. Siitä louhitaan eduskunnan uudet portaat 2 700 metriä pitkänä.
Suomen tuhannesta suurimmasta maatilassa Myrskylässä sijaitsee neljä. Suurin näistä tiloista on kooltaan 291,55 hehtaaria ja pienin 157,87 hehtaaria.
Elintarviketeollisuus.
Myrskylässä on ollut 1900-luvun alussa kuusi meijeriä: Grevnäsin osuusmeijeri (Kreivilässä), Hallilan meijeri, Myrskylän kartanon meijeri, Nybron meijeri, Koukjärven meijeri ja Labbomin meijeri (Jaakkolassa). Myöhemmin Myrskylän kirkonkylässä toimi myös E-liikkeen meijeri. Sen tiloissa toimii kalasavustamo Safu. Myrskylän Savustamo tuottaa kalajalosteita myös vientiin ja sillä on tehtaanmyymälä. Apetit Pakaste Oy:n hallussa savustamo suljettiin, mutta se avattiin 2015 uudelleen, kun Ahvenkosken Savu Oy osti tilat. Nykyään Ahvenkosken Savu ei toimi enää lainkaan Ahvenkoskella, vaan kaikki senkin toimina on keskitetty aikeisempaa laajempiin tiloihin Myrskylään. Myrskylän savustamolla on jatkuvasti auki oleva tehtaanmyymälä tuotantotilojen yhteydessä samassa rakennuksessa.
Myrskylän meijeri, minkä rakennus on Myrskylän kirkonkylässä, alkoi kerätä 1955 Orimattilassa saman vuonna perustetulle Oy Tuottajain Maito - Producenternas Mjölk Ab:lle, minkä kotipaikaksi merkittiin Helsinki. Pääkonttoria varten vuokrattiin Köydenpunojankatu 7:stä kiinteistö. Myrskylän lisäksi myös Orimattilan rajan pohjoispuolella olevan Pakaan maidonmyyntiosuuskunnan ja Orimattilan meijerin maito siirtyi Oy Tuottajain Maito - Producenternas Mjölk Ab:lle. Seuraavana vuonna 1956 siityi Pukkilan Kanteleen ja Pukkilan meijerin toiminta siirtyi Oy Tuottajain Maito - Producenternas Mjölk Ab:lle. 1972 ohjattiin E-liikkeen meijereiden maito Oy Tuottajain Maito - Producenternas Mjölk Ab:lle ja 1974 ne siirtyivät Oy Tuottajain Maito - Producenternas Mjölk Ab:n omistukseen. 
Puutuote- ja huonekaluteollisuus.
Myrskylän huonekalutehdas oli toiminnassa ollessaan suuri teollinen työllistäjä. Nykyään sen kiinteistö palvelee rautakaupan ja atk-yrityksen sekä puukenkätehtaan tiloina. Tiloissa on myös kansanopiston kutomatoimintaa ja ProAgrian neuvontapiste.
Osuus- ja säästöpankki.
Myrskylän kirkonkylässä on ollut kaksi pankkia. Nykyään kirkonkylässä on Myrskylän Säästöpankin pääkonttori, jonka sivukonttorit ovat Orimattilassa ja Mäntsälässä.
Uukuniemeläisen siirtoväen mukana vuonna 1946 kuntaan tuli myös vuoden 2015 alusta Orimattilan Osuuspankkiin liittynyt Myrskylän Osuuspankki, joka oli aiemmin nimeltään Uukuniemen Latvasyrjän Osuuskassa. Väkilukuun nähden Myrskylässä on ollut Uudenmaan eniten pankkikonttoreita väkilukuun suhteutettuna. 2018 Orimattilan Osuuspankin Myrskylän konttori suljettiin, ja kiinteistö myytiin maanainesyritykselle. Konttori on ollut käytössä enää vain pyynnöstä neuvotteluja varten. 
Orimattilan Osuuspankki muodosti 2023 yhdessä Kärkölän Osuuspankin, Mäntsälän Osuuspankin ja Pukkilan Osuuspankin kanssa Ylä-Uudenmaan Osuuspankin. Mäntsälä on Keski-Uudenmaan kunta, Pukkila Itä-Uudenmaan kunta ja Kärkölä Päijät-Hämeen. Aikaisemmin Orimattilan ja Pukkilan Osuuspankkien kesken oli keskustelua yhdistymisestä Päijät-Hämeen Osuuspankkiin.
Vähittäiskauppa.
Vähittäiskaupan palveluihin kuuluu Osuuskauppa Hämeenmaahan kuuluneen vanhan osuuskaupparakennuksen paikalle rakennettu Sale. Alkuperäistä Salea on laajennettu. Sitä ennen K-Market suljettiin, ja sen tilat ovat edelleen tyhjät.
Salea ennen sen paikalla oli Myrskylän Osuuskaupan rakennus vuodelta 1929. Myrskylän Osuuskauppa lakkasi 1962 ja se liittyi Orimattilan Osuuskauppaan.
Myrskylässä on toiminut myös Lahden Osuuskauppa ja yksityiskauppiaita.
Myrskylän Osuuskauppa r.l.:n ensimmäinen myymälä vuosilta 1919–1929 on edelleen olemassa ja se tunnetaan "Pelanderin talona".
1929 vuodelta paikalla ollut Myrskylän Osuuskaupan toinen rakennus purettiin, ja sen tilalle rakennettiin yksikerroksinen Salen rakennus. Osuuskaupan ja kahvilan lähellä oleva kaksikerroksinen asuintalo on toiminut aikaisemmin Myrskylän apteekkina. Nykyinen apteekki toimii Myrskylän kunnanviraston rakennuksessa.
K-Market Myrskylyhty suljettiin vuoden 2013 aikana, joten S-ryhmän Sale on ainoa varsinainen elintarvikeliike Myrskylässä. Samassa kiinteistössä toimi myös suosittu 3. tammkuuta 2022 avattu lounaskahvila Violetta, joka muutti vuonna 2024 Orimattilaan. 
Kreivilän kylässä asuvat asioivat Liljendalin vähittäiskaupoissa. Myrskylässä on myös kahvila-ravintola Myrskytähden yhteydessä toimiva asiamiesposti, kukkia myyvä kioski ja Myrskylän apteekki, mikä toimii myös matkahuollon asiamiehenä. Kirkonkylässä oli kaksi autokorjaamoa, joista toinen suljettiin 2015, ja Muttilassa kolmas autokorjaamo, mikä on siirtynyt kirkonkylään.
Viihde.
Kiparkatissa on tanssipaikka ja Kentänmäellä pururata. Kiparkatin lähellä on suurehko kaupallinen soranottamo.
Julkisia palveluja.
Kirkonkylän koulu antaa opetusta luokka-asteille 0–6. Lisäksi kirkonkylän koulun tiloissa tarjotaan erityisluokkien opetusta.
Lähin peruskoulun ylimpien luokkien koulu on ollut Orimattilassa. Lukiota myrskyläläiset käyvät tavallisimmin Erkko-lukiossa Orimattilassa. Aikaisemmin käytiin myös Lapinjärvellä peruskoulun yläluokilla ja Porlammin lukiossa. Peruskoulyhteistyö Myrskylän kunnan ja Orimattilan kaupungin kesken lakkasi, kun Orimattila alkoi varata oppilaspaikkansa vain kaupungin omille oppilaille ja korotti palvelusta pyytämäänsä hintaa tarjouksellaan.
Myrskylän kirjasto toimii samassa rakennuksessa kunnanviraston kanssa. Kirjaston lehtilukusali ja osa lainausosastosta toimii Myrskylän kunnanvaltuuston entisessä istuntosalissa 1958 rakennetussa Myrskylän kunnanvirastossa.
Myrskylän terveysaseman palvelut toimittaa Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä, jonka osakas on Myrskylän kunta.
Tapahtumia.
Myrskylässä järjestetään kesäisin Myrskylä-tapahtuma. Urheilutapahtumiin kuuluu vuonna 1969 alkanut Kiparkatin piikki, joka muuttui vuonna 1974 Lassen hölkäksi Lasse Virénin voitettua kultamitalit kesäolympialaisissa 1972. Hölkän järjestäjänä toimii urheiluseura Myrskylän Myrsky, ja tapahtuman järjestelyihin osallistuu syksyisin toimitsijoina noin sata henkilöä. Jalkapalloa on sarjapelattu Kankkilaassa olevalla vapaapalokunnan kentällä vuoteen 2023.
Moottoriurheilua edustaa Mad Max Pulling Team, joka on voittanut Tractor Pullingin Suomen mestaruuden modified mini 950 kg -luokassa kausina 2003, 2004, 2005, 2006, 2007 ja 2008. Orimattilan autourheilijat yhdessä Autoliiton Myrskylän osaston kanssa järjestävät Kylmäsuon ja Paavolan kautta kulkevan Kylmäsuon erikoiskokeen Myrskylän pohjoisosassa. Reitti on 14,6 kilometrin mittainen, ja se käsittää matkan seututie 167:n liittymästä Paavolantielle ja Kylmäsuontietä pitkin takaisin etelään seututie 167:n risteykseen.
Jaakkolassa järjestetään vuosittain siltajuhlat eli entiset vapaapalokunnan juhlat.
Pitopaikka sijaitsee Jaakkolan sillan itäpuolella joen varrella olevan Labbom FBK:n vajan lähellä. Siltajuhlat ovat pääasiassa nyyttikestimuotoiset, ja niiden ohjelmaan kuuluu myös soittoa. Jaakkolan lisäksi myös Orimattilan Tönnössä järjestetään vuosittain Tönnön siltajuhlat.
Heinäkuussa 2011 järjestettiin Myrskylän 375-vuotismessut, joilla myrskyläläiset yhdistykset ja yritykset esittäytyivät. Tilaisuuden juonsi Timo T. A. Mikkonen, ja läsnä oli entisiä kunnanjohtajia, luottamushenkilöitä ja seurakunnan kirkkoherra. Näyttelyssä oli mukana muun muassa museotraktoreita, työkoneita, moottoripyöriä, mopoja ja autoja. Ulkopihalla esiteltiin erilaisia maatalouden suuria työkoneita ja maaseudun elinkeinoja. Yleisölennätystä järjestettiin helikopterilla. Tätä ennen Myrskylä-messut oli järjestetty kunnan 350-vuotisjuhlien kunniaksi.
Joulukuussa noin viikkoa ennen joulupäivää Myrskylän suomalainen nuorisoseura, Myrskylän evankelis-luterilainen seurakunta, Myrskylän Sos.dem. Työväenyhdistys ja Myrskylän kunta järjestävät joulujuhlan Myrskylän Kinolla.
Vuosittain ajallisesti lähellä talvipäivän seisausta, järjestävät Itä-Uudenmaan MTK ja Myrskylän Reserviläiset joulutulet yhdystie 1751:n alussa, Myrskylän paloaseman ja Kinon lähellä. Tapa alkoi 2009. Korona-ajan jälkeen MTK:n maaseutunuoret jatkoivat tapahtumaa uudelleen vuonna 2024.
Kylät.
Vielä 1800-luvulla Myrskylän pohjoisosa muodostui pääosin Myrskylän kartanoon kuuluneista 13 tilasta, joista osa oli kartanon sivutiloja. Tätä pohjoisosaa pitäjästä kutsuttiin muun muassa kirkonkirjoissa Myrskylänkyläksi, ja sen keskuksena oli Kirkonkylä. Huolimatta nimestään Kreivilässä ei ole asunut kreivejä, mutta aatelisia kyllä.
Kirkonkylänsä eteläpuolisilta osiltaan Myrskylä on verrattain ruotsinkielinen, ja tällä alueella ovat vanhat maarekisterikylät Hallila, Hyövinkylä, Jaakkola, Kankkila, Kreivilä ja Pakila. Seitsemäs kylä, joka on pohjoisessa ja muodostaa puolet kunnan pinta-alasta on Myrskylänkylä, joka on 1800-luvulla muodostanut omia kyläkokonaisuuksia maanraivaamisen ja Myrskylän kartanoon liittyneiden muiden kartanoiden, kuten Hevonojan kartanon, Paavolan kartanon ja Kylmänsuon kartanon vaikutuksesta.
Seuraavassa taulukossa on lueteltu Myrskylän nykyiset maarekisterikylät, niiden kiinteistötunnuksissa käytetyt kylänumerot, kylien nimet suomeksi ja ruotsiksi sekä joitakin kylien osia.
Kankkilan ja Pakilan kylätoimintaa pitää yllä Kankkila - Pakila -yhdistys. Pakilassa on maantietä lähellä olevan kentän äärellä Pakilan klubi, pieni puinen mökki, ja Kankkilassa Marttila-niminen kesänviettopaikka.
Nähtävyyksiä.
Kirkonkylässä sijaitsee Myrskylän 1700-luvun lopulta ja vuodelta 1803 peräisin oleva kirkko. Se on järjestyksessä Myrskylän seurakunnan kolmas kirkko. Myös ensimmäinen kirkko oli samalla alueella, mutta sen sijainti oli hieman nykyistä kaakommassa.
Myrskylän kotiseutumuseon kokoelmat sijaitsevat kahdessa vanhassa kirkkomakasiinissa. Museo on avoinna kesäkuusta elokuuhun.
Noin kilometrin verran kirkonkylästä itään on Myrskylän kartanon päärakennus. Se on ollut hoitamattomana pari vuosikymmentä ja päässyt pahasti rapistumaan, mutta viime vuosina sitä on saatu jonkin verran korjattua. Myrskylän kartano oli aikoinaan kunnan taloudellinen keskus.
Myrskylään on pystytetty kaksi patsasta. Lasse Virénin patsas on kirkonkylän keskellä Salen itäpuolella. Myrskylän ilmavalvonta-asemalla toimineiden "Ilmavalvontalottien muistomerkki" paljastettiin vuonna 2009 Myrskylänkylän Kentänmäellä kunnan vedenottamon lähellä. Muistomerkin pysyttivät Myrskylän reserviläiset ja Myrskylän reserviupseerit.
Yhteydet.
Maantieliikenne.
Myrskylän kirkonkylässä Osuuskauppa Hämeenmaan Myrskylän Salen eteläpuolella on kaukoliikenteen linja-autopysäkki. Samalla alueella on ABC:n bensiini- ja dieselöljytankkauspiste. Myrskylän keskeisimmät asfaltoidut tieyhteydet ovat Lahden – Loviisan Pernajan Koskenkyläntie, "Koskenkyläntie" seututie 167 ja Mäntsälän-Myrskylän tie, 162 sekä Koskenkylän tieltä lähtevä Porvoon-Myrskylän tie, "Porvoontie" yhdystie 1605.
Myrskylässä toimii kolme taksiautoilijaa: Bruce Oy Myrskylä, Kuljetus-Högström Oy sekä Myrskylän taksi Forsman.
Tietoliikenne.
Avoin langaton lähiverkko ollut Kartanonmäen lähellä rautakauppa V. Vilkmanin rakennuksessa entisessä Myrskylä Oy:n konkurssiin menneen huonekalutehtaan kiinteistössä. Muita avoimia langattomia lähiverkkoja ovat Myrskylän kirjaston verkko 1958 rakennetussa Myrskylän kunnantalossa, jossa toimi ennen uudisrakennuksen valmistumista vuosikymmeniä myös Myrskylän kunnan palokunta. Myrskylän Salen yhteydessä toimivat kahvila Violetta aloitti 3.1.2022, ja siellää myös oli avoin langaton lähiverkko. 2024 se siirtyi Orimattilaan. Myrskylän Salessa on S-ryhmän s-guest
Myrskylän kirkonkylässä on HSPA+ -tietoliikenneyhteydet ja DNA:n LTE-yhteys. 5G:n ensimmäiset tukiaseemat tulivat Myrskylään ja Pukkilaan 2023. Kirkonkylän merkittävin telemasto, missä ilmeisesti on sähkökatkosten varalta aggregatisointi, on Kamalamäellä lähellä kirkkoherranvirastoa. Kamalamäen toinen nimi on Kumistenmäki, minkä länsipuolella kulkee Kumistentie.
Myrskylän kunnallishallinnon Internet-palvelinta hoitaa tamperelainen MMD Networks Oy. Itä-Uudenmaan hyvinvointialueen palvelinta hoitaa Telia Finland Oy. . Myrskylän kunnan kanssa ympäristötoimen ja teknillisen toimen kanssa yhteistyössä olevan Askolan kunnan Internet-palveluita hoitaa Seravo Oy . Muissa Itä-Uudenmaan hyvinvointialueen kaupungeissa ja kunnissa on myös eri Internet-ylläpitäjiä: Lapinjärven kunnassa Tele-entre Oy , Loviisan kaupungissa LPOnet , Porvoon kaupungissa HPK Palvelut Oy , Pukkilan kunnassa Zoner Oy ja Sipoon kunnassa Telia Finland Oyj. 
Kulttuuri.
Murre.
Myrskylän alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Myrskylän murre kuuluu kaakkoishämäläisen murteen Porvoon ryhmään. 
Ruokakulttuuri.
Myrskylä kuuluu ruokakulttuuriltaan uusimaalaiseen alueeseen. Perunanviljelyn yleistyttyä perunaa on hyödynnetty laajasti. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluvat rosollit, piimäjuustot ja laatikot. Uusimaalaiseen ruokakulttuuriin kuuluu myös marjaviinituotanto, puutarhamarjat ja niistä tehdyt jalosteet. Myrskylän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla imelletty perunalaatikko, makaronilaatikko, Lassen maksalaatikko, lanttulaatikko, klimppisoppa, rosolli, aladobi, kotijuusto, luumukiisseli ja kermavaahto.
Tunnettuja asukkaita.
Pekka Strengin musiikkituotannon mukaan on nimetty teitä Myrskylän kirkonkylän asuinalueella Kartanonmäellä.
YouTube-kanava Korroosio Comedy on lähtöisin Myrskylästä.