Tauno Kohonen

Tauno Kohonen (s. 17. syyskuuta 1946 Tampere) on valokuvaaja ja tuottaja. Hänen kuvia ja multivisioesityksiä on palkittu kilpailuissa sekä Suomessa että ulkomailla. Viimeisin palkinto tuli Kohosen kuvaamalle ja ohjaamalle tv-dokumenttielokuvalle "Kitkajoki-rakas joki", joka sai keväällä 2017 kansainvälisellä nimellä "LIght in the Wilderness" Saksassa WorldMediaFestival / TOURISM mediakilpailussa Gold Award -kultamitalin ja Magic Eye Special Award -palkinnon parhaasta kuvaamisesta. 
"Light in the Wilderness" -elokuva sai kesällä 2018 kunniamaininnan "Creative Excellence" (Luovaa erinomaisuutta) Ranskassa Deauville Green Award -festivaaleilla. 
Vuonna 2001 Tauno Kohonen valittiin Suomessa vuoden kuvaajaksi. Valinnan tekivät audiovisuaaliset tuottajat. Perusteluna olivat Kohosen valokuvat ja kansainvälisesti palkitut av-ohjelmat. 
Koulutus ja ura.
Kohonen on koulutukseltaan yhteiskunta- ja taloustieteilijä. Hän valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 1974, opiskeltuaan yhteiskuntapolitiikkaa, valtio-oppia, kansantaloustieteitä, sosiologiaa, kasvatusoppia, tilastotieteitä sekä filosofiaa. 
Kohonen on toiminut kunnallishallinnon palveluksessa muun muassa Kuusamon kaupungissa vuosina 1980-1991 tehtävinään talousarvion laatiminen, taloussuunnittelu, PR-tiedottaminen ja matkailun markkinointi, Kuusamo-Natura–tapahtuman ideointi-, hallinto- ja tiedotustehtävät, sekä erilaiset kehitysprojektit Kuusamossa virkatehtävien lisäksi; atk, virkistyskalastus, hallinnon kehittäminen ja osallistuminen useisiin valtakunnallisiin projekteihin sekä julkishallinnon koulutukseen.
Projektit.
Vuonna 1991 Kohonen siirtyi virkamiehen töistä yrittäjäksi ja perusti mediayrityksen Rapid Riverin. Vuosina 1992-1994 Kohonen toteutti Rokuan ja Oulujärven matkailun kehittämistyön, tuotteistamisen, myynnin, markkinoinnin, yritysten verkostoitumisen ja koulutuksen. Tuloksena syntyi ”tuotenimi” Erämaa keskellä Suomea. Vuosina 1995-1996 Kohonen käynnisti Vihreät Jokilaaksot - maaseutumatkailun kehittämisprojektin Pyhäjoki ja Kalajoki – laaksoissa. Vuosina 1996-1997 Kohonen suunnitteli Siikalatvan alueella Kairanmaan ekometsä -matkailutuotetta. Työtehtävänä projekteissa on ollut oikeanlaisen perustan rakentaminen matkailun kehittämiseksi, tuotteistamiseksi ja markkinoimiseksi. Projektityön yhteydessä Kohonen on käynyt läpi kaikki EU-projektityöhön liittyvät asiat, joihin kuuluu hallinto-, talous-, yhteistyö-, koulutus-, myynti- ja markkinointikysymykset. Kohonen on tehnyt projekteihin tarvittavat projektiselvitykset, rahoitushakemukset ja hoitanut tarpeellisen raportoinnin projektin ohjausryhmälle ja rahoittajille. Lisäksi Kohonen on tehnyt useita laajoja kuvausprojekteja Pohjois-Suomessa.
Kohonen on toiminut kouluttajana vuodesta 1992 lähtien erilaisilla yrittäjä- ja matkailukursseilla, erikoisosaamisenaan myynti ja markkinointi. Näihin kursseihin kuului yrityksen menestystekijät, yritystoiminnan perusteet, yrityksen myynti ja markkinointi, yritysten välinen yhteistyö ja tunne itsesi ja ymmärrä itseäsi yrittäjänä. Matkailua koskeva koulutus perustui markkinointiprojekteihin, joissa Kohonen on ollut mukana. Viestintäkursseihin kuului markkinointisuunnitelman laatiminen, visuaalisuus mediassa, viestin sisällön suunnittelu, valokuvauksen perusteet ja luota luovuuteen. 
Kansainvälinen matkailu.
Tauno Kohonen on kuvannut eri maiden luontokohteissa muun muassa kulttuuria, maisemia, ihmisiä, elinkeinoja, retkeilyä sekä muita luontoaktiviteettejä. Matkailuosaaminen perustuu eri maihin suuntautuneisiin kuvausmatkoihin ja matkaoppaana / matkanjohtajana toimimiseen. Hän on tehnyt matkoja Venäjän Karjalassa, Siperiassa ja Venäjän Kaukoidässä Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen vuodesta 1991 lähtien. Hän on käynyt eräillä Siperian aikaisemmin suljetuilla alueilla ensimmäisten ulkomaalaisten joukossa. Hän on tehnyt kymmeniä kuvausmatkoja Venäjälle.
Kohonen on kulkenut Intiassa vuodesta 1972 lähtien nuorena opiskelijana, jolloin hän kiersi kaikki Intian osavaltiot. Kohonen valmisteli samalla pro gradu -tutkielmaa YK:n väestöpolitiikasta. Hän on palannut joitakin kertoja Himalajan alueelle kuvaamaan kulttuuria, ihmisiä ja maisemia. Hänellä on hyvä Himalajan tuntemus. Intian jälkeen kohonen siirtyi kuvaamaan Kiinaan, jossa hänellä oli vuonna 2002 valokuvanäyttely Pekingissä ja yhteisnäyttely Hainanin saarella. 
Vuonna 2013 valmistui Perämeren alueen veneilykohteita esittelevä nettikirja Ruotsin Skellefteåstä Kokkolaan. Maankohoaminen on tehnyt Suomen puoleisesta rannasta matalan, mutta Ruotsin puolella rannikko on kallioiden ja kalliosaarten reunustama. Kirjaan "Perämeren kohdekirja" kuvattiin yhden kesän aikana ja siinä esiteltiin graafein ja tekstein 181 erilaista veneilykohdetta ja -satamaa molempien maiden alueella  
Filosofia.
Tavoitteena kuvassa on harmonisuus. Suomen luontoa esittävät Tauno Kohosen kuvat ovatkin kiertäneet maailmaa valokuvanäyttelyinä, kirjoina ja DVD-esityksinä. Kohosen lempiharrastus ja työ on luonto ja sen valokuvaaminen ja nykypäivänä videokuvaaminen. Valokuvausmatkat ulkomaille suuntautuvat mieluiten Venäjälle Siperian luonnon keskelle tai Himalajalle lumihuippuisille vuorille ja teekukkuloile ja mystisiin luostareihin. Kiina on yhä tärkeämpi kuvauskohde tulevaisuudessa. Kohonen kuvaa yhä enemmän videota. Hän haluaa tehdä tarinoita luonnosta ja siitä, mitä ihmiset luonnossa tekevät tai mitä he luonnolle tekevät. Tavoitteena hänellä on yhdessä ammattitaitoisen ryhmän kanssa tehdä taiteellisesti ja teknisesti laadukkaita tv- elokuvia niistä paikoista, jotka hän tuntee hyvin. 
""Olen kiinnostunut eri aiheista ja paikoista, joissa elämä on lähellä luontoa ja luonnollisuutta. Tavoittelen kuvissani eheyttä ja yksinkertaisuuden harmoniaa, sitä minkä niin monet ihmiset ovat elämässään kadottaneet mutta sitä kuitenkin kaipaavat."
"Uskon, että luovalla työlläni on merkitystä ja vaikutusta siihen, miten suhtaudumme luontoon ja sen hyväksikäyttöön."" 
Valokuvaus ja videokuvaus.
Opiskeluaikoina alkanut valokuvausharrastus muuttui ammattimaiseksi vuonna 1991 Rapid River -yrityksen perustamisen jälkeen. Kohonen on ollut mukana erilaisissa valokuvausalan luottamustehtävissä paikallisissa valokuvakerhoissa Jyväskylässä, Haapajärvellä, Nivalassa ja Kuusamossa. Hän toimi 1980-luvun ajan kuusamolaisen Kaamoskameran tehtävissä. Kohonen vaikutti Kuusamon luontovalokuvausharrastuksen kehittämiseen Kuusamo Naturan ja Kaamoskameran kautta. Hän on ollut perustamassa Ouluun Pohjoista valokuvakeskusta ja toiminut sen hallituksessa kahteen eri kertaan. Jäsenenä Valtion valokuvataiteen toimikunnassa Kohonen on ollut kaksi kautta vuosina 2007-2012.
Videot.
Tauno Kohonen on ollut tekemässä Rapid Riverin videoita ja kuvaesityksiä Pohjois-Suomessa. Kohonen on toiminut valokuvaus- ja videokuvaus opetustehtävissä muiden töiden ohella kymmenen vuotta. Hän on ollut alan koulutuksessa, ja hän arvostaa Pentti Sammallahden opetusta. Kansainvälistä koulutusta hän on saanut Media&amp;Message päivillä joitakin kertoja vierailleen Todd A Gibsteinin kautta. Gibstein on tehnyt National Geographyn kuvaajien kuvista kuvaesityksiä, mitä oppia hän jakoi myös Suomessa. 
Elokuvat.
Kitkajoki – rakas joki.
Tauno Kohonen on käsikirjoittanut, kuvannut ja ohjannut "Kitkajoki – rakas joki" -elokuvan, joka on valmistunut vuonna 2016. Elokuva kertoo ihmisen ja luonnon välisestä suhteesta Kuusamon ja Posion pohjoisen luonnon puhtaudesta, rauhasta, hiljaisuudesta ja väreistä vuodenaikojen vaihdellessa. Valokuvaaja Tauno Kohonen ottaa dokumentin kautta kantaa puhtaan veden merkitykseen. Uhkana sille on erämaisen Kitkajoen varrelle suunniteltu kultakaivos, jota paikalliset asukkaat kutsuvat uraanikaivokseksi. Kitkajoki kuuluu Kuusamossa sijaitsevaan Oulangan kansallispuistoon. 
Elokuvassa edesmenneen kuusamolaisen kirjailija Reino Rinteen voimakkaat aforismit ja ajatukset kertovat koskettavasti luonnon ja ihmisen suhteesta. Kaunis luonto, Kitkajoen harvinaiset valonhetket ja vuodenaikojen vaihtelut valokuvaaja Tauno Kohosen kuvissa korostavat elokuvassa puhtaan luonnon merkitystä meille kaikille. Kitkajoki – rakas joki on YLE/TV1 Yhteistuotannot ja tuotantoyhtiö Rapid Riverin yhteistuotanto, jota Suomen elokuvasäätiö, Raija ja Ossi Tuuliaisen säätiö, Naturpolis Oy ja BusinessOulu ovat tukeneet. 
Elokuvan traileri (7 min) elokuvan alusta vie elokuvan tunnelmiin. Reino Rinteen aforismit lukee tunnettu luontoelokuvien ääni Veikko Honkanen. Trailerin musiikki antaa suuntaa elokuvan tunnelmista.
Elokuvan ensi-ilta oli 18.8.2017 Savonlinnan Kansainvälisillä Luontoelokuvafestivaaleilla. Elokuva kuuluu Suomi 100 -juhlavuoden ohjelmaan. Elokuvaa täydentää Puhdas vesi KITKAJOKI Kitkajärvi -tietokuvateos ja Valoa erämaassa -näyttely. 
Yle1:ssä vuoden 2018 tammikuussa ja vuoden 2019 tammikuussa esitettyinä toistoina elokuvan kokonaiskatsojamäärä nousi 1 575 000 katsojaan. Areenassa oli 55 000 katselua. 
Palkinnot.
Kuvaesitykset.
Tauno Kohosen kuvia on käytetty kansainvälisesti palkituissa kuvaesityksissä. Tekijänä on ollut Smile Audiovisual Oy, eräs maailman palkituimmista perinteisen av-alan yrityksistä.
Näyttelyt.
Valoa Erämaassa - valokuvanäyttely.
Valokuvanäyttely, Valoa erämaassa, on kiertänyt kymmenenä kopiona ympäri maailmaa vuodesta 2000. Näyttelyn kierrätys on Suomen suurlähetystöjen organisoima:
Suomessa kiertäessään näyttelyllä on ollut lähes 100.000 katsojaa. Se on ollut esillä: 
Puhdas luonto, puhdas vesi - näyttely.
Näyttely on valmisteilla ja se sisältää valokuvia ja multimediateoksia.