Suomen Lukiolaisten Liitto

Suomen Lukiolaisten Liitto, (lyh. Lukiolaiset, ruots. "Finlands Gymnasistförbund", eng. "The Union of Upper Secondary School Students in Finland"), on uskonnollisesti ja puoluepoliittisesti sitoutumaton valtakunnallinen lukiolaisten etu-, palvelu- ja harrastusjärjestö.
Liitto perustettiin vuonna 1985 koululaislakon yhteydessä Mikkelissä aktivoimaan opiskelijakuntatoimintaa sekä edistämään ja valvomaan lukiolaisten etuja.
Jäsenmaksutuottojen perusteella liitolla oli vuonna 2015 noin 50 000 jäsenmaksunsa maksanutta jäsentä, mikä kattaa noin puolet kaikista Suomen lukiolaisista.
Toiminta.
Suomen Lukiolaisten Liiton järjestön tehtävä on edistää opiskelijakuntatoimintaa, lukio-opiskelun edellytyksiä sekä ajaa lukiolaisten etuja kaikissa koulutus-, sosiaali- ja nuorisopolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä. Liitto antaa kannanottoja ja lausuntoja, kirjoittaa mielipidekirjoituksia ja kouluttaa lukioiden opiskelijakuntia. Se on myös säännöllisesti kuultavana koulutuskysymysten asiantuntijana opetusministeriössä ja eduskunnassa. Liitolla on edustus jokaisessa keskeisessä opetushallituksen ja opetusministeriön työryhmässä. Lisäksi liiton johto tapaa päättäjiä ja virkamiehiä sekä lobbaa lukiolaisten mielipiteitä. Liitto tekee yhteistyötä muiden opiskelijajärjestöjen kanssa ja on jäsenenä lukuisissa sitoutumattomissa järjestöissä. Liitto vaikuttaa kansainvälisesti opiskelija- ja koulutusasioissa sekä itsenäisesti että kattojärjestönsä OBESSU:n kautta.
Ylintä päätäntävaltaa liitossa käyttää edustuksellinen liittokokous. Vuosittaiseen kokoukseen osallistuu noin 300 lukiolaista. Liittokokouksessa päätetään muun muassa tavoiteohjelmasta ja toimintasuunnitelmasta ja valitaan liittohallitus, joka johtaa järjestöä kokouksen päätösten mukaisesti. Liittohallitukseen kuului vuoteen 2024 saakka puheenjohtaja, kaksi varapuheenjohtajaa ja kuudesta kymmeneen liittohallituksen jäsentä. Vuodesta 2025 lähtien, liittohallitukseen kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja sekä kuudesta kymmeneen liittohallituksen jäsentä. Vuonna 2024 puheenjohtajana toimii August Kiattrakoolchai.
Suomen Lukiolaisten Liiton toimisto sijaitsee Helsingissä, osoitteessa Lapinrinne 2. Liitolla on yhteensä yhdeksän työntekijää. Liiton piirijärjestöjen lukiolaistoimijat kiertävät Suomen lukioissa kertomassa liitosta ja tapaamassa opiskelijakuntia, opiskelijakuntien ohjaavia opettajia ja rehtoreita.
Liitolla on 11 piirijärjestöä, jotka ovat Helsingin Lukiolaiset, Hämeen Lukiolaiset, Itä-Suomen Lukiolaiset, Järvi-Suomen Lukiolaiset, Kaakkois-Suomen Lukiolaiset, Lapin Lukiolaiset, Lounais-Suomen Lukiolaiset, Pirkanmaan Lukiolaiset, Pohjanmaan Lukiolaiset, Pohjois-Suomen Lukiolaiset ja Uudenmaan Lukiolaiset. Liitolla on myös yksi jäsenjärjestö, FIBS. Piirit toimivat yhteistyössä liiton toimiston sekä liittohallituksen kanssa. Piiri- ja jäsenjärjestöjä johtavat vuosittain valittavat piirihallitukset. Piiri- ja jäsenjärjestöjen puheenjohtajistot muodostavat piiritoimikunnan, joka on puheenjohtajistojen vertaistukiryhmä ja liiton toimielin.
Jäsenilleen liitto tarjoaa palveluja, kuten opiskelijakortin ja neuvontapalvelua kaikissa opiskeluun liittyvissä kysymyksissä. Lisäksi liitto valvoo opiskelijoiden etuja ja on ollut esimerkiksi mukana ajamassa maksuttoman toisen asteen koulutusta.
Liitto on yksi Talousguru-kilpailun ja Studia-messujen järjestäjistä.
Vuosina 1987–2024 liitto julkaisi Improbatur-lehteä. 
Vuoden 2024 Lukiolaisten liittokokouksessa päätettiin poistaa toisen varapuheenjohtajan paikka liiton säännöistä. Näin puheenjohtajia on enää kaksi; puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja.
Talous.
Rahoitus.
Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille