Alavieska

Alavieska on Suomen kunta, joka sijaitsee Oulun Eteläisessä, Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Alavieskan naapurikunnat ovat Kalajoki, Merijärvi, Oulainen ja Ylivieska.
Alavieskan alue edustaa Kalajokilaakson puhtokulttuuria. Alavieska on Suomen tasaisimpia pitäjiä ja korkeimmat mäet nousevat vain 50 metriä merenpinnan yläpuolelle. Alueen luontoa kuvaavat lakeuden avarat pellot, suot sekä länsirannikon matalat havumetsät. 
Alavieskassa toimii urheiluseura Alavieskan Viri, joka julkaisee myös parillisina viikkoina ilmestyvää "Alavieska"-lehteä.
Maantiede.
Alavieska on tyypillistä Pohjanmaan lakeutta, jossa korkeuserot pysyttelevät 5–10 metrissä. Vain kunnan itäosassa maasto on hieman vaihtelevampaa.
Kallioperä on pääasiassa liuskeita, kvartsi- ja granodioriitteja sekä muita syväkiviä. Kallioperässä on myös pieniä määriä jalometalleja. Yleisimmät maalajit ovat moreeni ja turve, jotka peittävät varsinkin kunnan reuna-alueita. Savea, hiesua ja hietaa on Kalajoki- ja Talusojalaaksossa, mutta sen sijaan soraa ja hiekkaa on kunnassa hyvin vähän.
Alavieskan päävesistö on kunnan halki kaakosta luoteeseen virtaava Kalajoki. Kalajokeen laskee Alavieskassa kaksi sivujokea, Kähtävänoja ja Jukulaisoja. Kunnan pohjoisosa kuuluu Pyhäjokeen laskevaan Talusojan vesistöalueeseen. Järviä kunnassa ei ole lainkaan.
Metsät peittävät yli puolet Alavieskan maa-alasta. Soita, pääasiassa rämeitä, on paljon. Suurimpia soita ovat Sivakkaneva, Aittoneva ja Koiraneva, jotka on reunaosiltaan paikoin kuivattu.
Kylät ja kulmakunnat.
Alavieskassa on kuusi henkikirjakylää (tieto vuodelta 1967):
Kulmakuntia ovat lisäksi Jukulainen ja Saarenkylä.
Historia.
Alavieskan seudulla on ollut asutusta jo kivikaudella. Kivikautisia asuinpaikkoja on löydetty muun muassa Takkulan ja Naamakankaan alueelta. Lisäksi kunnan alueelta on löydetty lukuisia kivikautisia esineitä, kuten kirveitä ja talttoja. Seutua hallitsivat pitkään lappalaiset, jotka saivat väistyä vasta keskiajan lopulla yläsatakuntalaisten ja hämäläisten erämiesten tieltä. Seutu kuului aluksi Salon ja vuodesta 1540 alkaen Kalajoen seurakuntaan. Perimätiedon mukaan seudun ensimmäiset vakinaiset asukkaat olivat Jotunin eli Jutilan veljekset, jotka tulivat alueelle Kalajoen ankaraa kirkkoherraa pakoon. Jutila onkin Alalan ja Vuotilan ohella Alavieskan vanhimpia taloja. Vuonna 1548 seudulla oli jo 12 taloa.
Alavieskaan perustettiin 1733 Kalajoen saarnahuonekunnaksi ja 1782 se sai kappelin oikeudet. Seurakunta itsenäistyi lopullisesti vasta 1870. Alavieskan kunta oli perustettu jo 1866. Asukkaat saivat toimeentulonsa maataloudesta ja kalastuksesta. Lisäksi poltettiin tervaa ja valmistettiin salpietaria ja potaskaa. 1800-luvun alkupuolella Alavieskanjärvi kuivatettiin peltoalan lisäämiseksi. Kuivatuskanavan rakentaminen Alavieskanjärvestä Kalajokeen oli hyvin työlästä maaston kallioisuuden vuoksi.
Hallinto.
Alavieskan kunnanjohtaja on vuoden 2019 marraskuusta Kari Pentti. Kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista 13 on Keskustan, 7 Perussuomalaisten ja 1 Vasemmistoliiton hallussa kaudella 2021–2025.
Talous.
Talousalueena Alavieska kuuluu Ylivieskan seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 38 106 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 38. suurin.
Alavieskassa oli vuonna 2022 yhteensä 693 työpaikkaa ja kunnassa asui 952 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 45,8 prosenttia. Alavieskan työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 52,7 prosenttia, jalostuksen 22,9 prosenttia ja alkutuotannon 23,8 prosenttia.
Alavieskan työpaikkaomavaraisuus on 72,8 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 76,7 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 9,8 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Alavieskassa on 157,0 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Yritykset.
Alavieska on elinkeinoluonteeltaan perinteinen maatalouspitäjä, mutta nykyisin (lähinnä) puu- ja metalliteollisuus sekä erilaiset palvelut työllistävät jo 80 prosenttia ammatissa toimivasta väestöstä.
Vuonna 2020 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat RAU-Service Oy, Louhinta Kääntä Oy sekä Auto- ja Konekorjaamo Marjakangas. Kunnan eniten työllistävä yritys on Vieskan Elementti.
Väestö.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Taajamat.
Vuoden 2017 lopussa Alavieskassa oli 2 610 asukasta, joista 1 364 asui taajamassa, 1 228 haja-asutusalueilla ja 18:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Alavieskan taajama-aste on 52,6 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Alavieskan kirkonkylä.
Uskonto.
Alavieskan kunnassa 85,8 prosenttia asukkaista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 0,5 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 13,7 prosenttia väestöstä. Alavieskassa toimii yksi evankelis-luterilainen seurakunta, Alavieskan seurakunta, joka kuuluu Oulun hiippakunnan alaiseen Kalajoen rovastikuntaan.
Luterilaisista herätysliikkeistä Alavieskassa toimii erityisesti vanhoillislestadiolaisuus. Vanhoillislestadiolaisuuden piirissä Alavieskassa toimii Alavieskan rauhanyhdistys. Rauhanyhdistyksen toimitalo sijaitsee Alavieskan keskustan tuntumassa, Putaanperäntiellä. Herännäisyyden piirissä Alavieskassa toimiva Herättäjä-Yhdistyksen paikallisosasto on Alavieskan paikallisosasto.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Alavieskan alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta.
Palvelut.
Alavieskassa toimii yksi koulu, Alavieskan yhtenäiskoulu. Someronkylän, Kähtävän ja Taluskylän kyläkoulut on lakkautettu 2010-luvulla. Elinkeino- ja maaseutupalveluja ostetaan Kalajoelta ja ympäristöpalveluja Ylivieskasta. Sosiaali- ja terveyspalveluja tuottaa Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialue - Pohde.
Kulttuuri.
Puhtokulttuuri.
Lähellä Kähtävän kylää sijaitsee 1800-luvulta peräisin oleva Mattilanpuhto, joka on viiden puurakennuksen ryhmä eli puhto. Talonpoikaisvaikutelmaa täydentävät kivinavetat ja olkikattoiset aitat. Muita puhtokulttuuria edustavia rakennuksia ovat Hannulan kotiseututalo Takaloperällä, vanha savupirtti Someronkylässä ja riihikirkko Linnakalliossa. Alavieskan pappilan pihapiirissä toimii kotiseutumuseo.
Ruokakulttuuri.
Alavieskan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla uunissa valmistettu naudanliharuoka "pöysti".