tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Pyhimys

Pyhimys on uskonnoissa pyhänä pidetty henkilö. Pyhimysten elämä ja ihmeteot elävät usein kansan parissa tarinoina eli pyhimyslegendoina.
Katolinen kirkko kanonisoi eli julistaa pyhimyksiksi ihmisiä, jotka ovat osoittaneet sankarillista hyveellisyyttä elämässään. Pyhimyksiltä voidaan pyytää esirukouksia. Ortodoksisessa kirkossa käytetään pyhimyksestä sanaa ”pyhä”. 
Kristinusko.
Pyhimystarinat ja -kuvat ovat kristinuskossa välittäneet kirkon sanomaa kristillisestä uskosta ja hyveistä. Niissä on ollut mukana myös kansanuskoa ja animismia. Monet pyhimyslegendat pohjautuvat antiikin mytologiaan. Pyhimyskertomusten vaikutus näkyy muun muassa nykyajan nimissä.
Katolinen kirkko.
Katolinen kirkko kanonisoi eli julistaa pyhimyksiksi ihmisiä, jotka ovat osoittaneet sankarillista hyveellisyyttä elämässään ja vain silloin kun hyveellisyys on todistettu yleisellä maineella ja todennetuilla perusteluilla. Katolisen kirkon näkemyksen mukaan pyhimykset ovat Jumalan palvelijoita ja ystäviä, joiden elämä on tehnyt heidät hänen erityisen rakkautensa arvoisiksi. Katolinen kirkko katsoo, että pyhimyksiä tulee arvostaa ja kunnioittaa ja heiltä voidaan pyytää esirukouksia.
Katolinen kirkko voi julistaa pyhimykseksi henkilön, jonka kuolemasta on kulunut vähintään viisi vuotta. Tätä edeltää autuaaksi julistaminen. Paavi Johannes Paavali II ehti julistaa virkansa aikana pyhimykseksi 1 100 henkilöä, mikä on tähän asti suurin määrä.
Merkittävimmillä pyhimyksillä on katolisessa kirkossa jokavuotinen muistopäivä, tavallisimmin heidän kuolinpäivänsä. Katolisissa maissa muutamien huomattavimpien pyhimysten muistopäivät ovat samalla pyhäpäiviä. Lisäksi joidenkin pyhimysten muistopäivät saattavat olla pyhäpäiviä niissä maissa tai niillä paikkakunnilla, joiden suojeluspyhimyksenä kyseistä pyhimystä pidetään. Esimerkiksi Irlannissa kansallispyhimyksen Pyhän Patrikin päivä 17. maaliskuuta on pyhäpäivä ja samalla Irlannin kansallispäivä.
Pyhimyksen elämää kuvaavaa kertomusta kutsutaan hagiografiaksi.
Ortodoksinen kirkko.
Ortodoksisessa kirkossa käytetään pyhimyksestä sanaa ”pyhä”. Ortodoksisessa kirkossa paikalliskirkon tai patriarkaatin pyhä synodi kanonisoi eli julistaa virallisesti pyhäksi.
Protestanttiset kirkot.
Reformaatio hylkäsi pyhimyskultin, vaikka korostikin pyhimysten merkitystä. Useissa protestanttisissakin maissa pyhäpäivinä ovat kuitenkin säilyneet Pyhän Stefanoksen päivä eli tapaninpäivä sekä Johannes Kastajan päivä, juhannus. Suomessa olivat ennen vuotta 1774 myös apostolien muistopäivät pyhäpäiviä. Lisäksi nimipäivien vietto on saanut alkunsa katolisista pyhimysten muistopäivistä.
Islam.
Islamissa pyhistä miehistä käytetään nimeä dervissi tai marabout. Pyhien miesten kunnioitus liittyy suufilaisuuteen, joka on kansanomaisen islamin suuntaus. Heidän voimansa perustui siihen, että heillä oli "baraka" eli yliluonnollinen voima, joka teki heistä pyhimyksiä. He olivat profeetta Muhammedin jälkeläisiä eli "šarifeja"
Sontiainen (järvi)

Sontiainen on pieni, pitkulainen järvi Karkkilan länsiosassa, pinta-alaltaan 3,11 hehtaaria. Rantaviivan pituus on 0,79 km, ja se on noin 100 metriä leveä ja 360 metriä pitkä. Sen päävesistö on Karjaanjoki.
Järvessä on mutapohja, ja järvi on melko matala, minkä takia veden lämpö voi kesäpäivisin olla jopa 25 °C, ja siksi järvi onkin kesäisin suosittu uimapaikka.
Eläimistö.
Sontiaisen ympäristössä elää lukuisia eri lintulajeja.
Havaittuja lintulajeja ovat:
Muita eläimiä alueella ovat vaskitsa ja toistaiseksi tunnistamaton lepakkolaji.
Raamatun kaanon

Raamatun kaanon tarkoittaa juutalaisuudessa ja kristinuskossa Raamattuun hyväksyttyjen, ohjeellisiksi ja sitoviksi ymmärrettyjen kirjojen kokoelmaa eli kaanonia. 
Uuden testamentin kaanon.
Alkukirkko nimitti kaanoniksi niitä kirjoituksia, joiden auktoriteetti ja pyhyys tunnustettiin. Nämä kirjat hyväksyttiin osaksi (kristillistä) Raamattua. Varhaisin tunnettu luettelo Uuden testamentin kirjoista eli varhaisin Uuden testamentin kirjojen kaanon on ns. Muratorin kaanon noin vuodelta 170. Uuden testamentin kaanonin, sellaisena kuin se nykyisin tunnetaan, luetteli ensimmäisenä Aleksandrian piispa Pyhä Athanasios kirkolleen osoitetussa kirjeessä vuonna 367.
Kaanonia hyväksyttäessä jäi ulkopuolelle suuri määrä evankeliumikirjoituksia, kuten esimerkiksi Tuomaan evankeliumi, ja muita varhaiskristillisiä kirjoituksia. Näitä kirjoituksia alettiin nimittää apokryfisiksi kirjoituksiksi. Katolinen ja ortodoksinen kulttuuri nimittää joitakin kirjoja deuterokanonisiksi (esikanonisiksi) erotukseksi apokryfisistä kirjoista. Protestanttisessa perinteessä — siis myös luterilaisessa perinteessä — nämä kirjat luokitellaan apokryfisiksi.
Suomen ortodoksinen kirkko.
Erityisesti Suomen ortodoksinen kirkko käyttää sanaa 'kanoni' yleisemmässä merkityksessä viittaamaan kirkollisen lain järjestykseen, etiikkaan ja tapoihin liittyviin sääntöihin, jotka ovat muotoutuneet lähinnä yleisten ja paikallisten kirkolliskokousten päätöksinä tai kirkkoisien ohjeina. Kanoniksi kutsutaan myös erästä ortodoksisen hymnologian muotoa. Näistä eräs eniten käytettyjä on Suuren Paaston ensimmäisellä ja viidennellä toimitettava Pyhän Andreas Kreetalaisen katumuskanoni.
CatCat

CatCat on suomalainen naisduo, jonka muodostavat sisarukset Katja (s. 1972) ja Virpi Kätkä (s. 1969). Duon ensimmäinen studioalbumi julkaistiin vuonna 1992. CatCat edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa vuonna 1994 kappaleella "Bye Bye Baby", joka sijoittui sijalle 22. Duo jatkoi esiintymisiään 2000-luvulla, kun 1990-luvun musiikki tuli muotiin.
Yhtyeen nimi CatCat on englannin kielen kirjoitusasun mukainen muunnos laulajien sukunimen monikosta "Kätkät".
Albumit.
Tanssijoina esiintyivät James Black ja Charles E.Salter
Cannaen taistelu

Cannaen taistelu oli tärkeä taistelu toisen puunilaissodan aikana. Taistelussa, joka käytiin 2. elokuuta 216 eaa., karthagolaisen kenraalin Hannibalin armeija saartoi ja murskasi täydellisesti roomalaisten paljon suuremman armeijan, jota johtivat konsulit Lucius Aemilius Paullus ja Gaius Terentius Varro.
Taustaa.
Hannibal halusi kostaa ensimmäisessä puunilaissodassa (264–241 eaa.) Karthagon kärsimän tappion, joten hän kokosi Hispaniassa armeijan ja marssitti sen Alppien yli Italiaan.
Hannibal toivoi, että Italian kansat nousisivat kapinaan Roomaa vastaan ja liittyisivät Hannibalin armeijaan. Toive oli realistinen, sillä Italian kansat oli kukistettu, ja monet kaupungit olivat ärtyneitä jouduttuaan Rooman valtaan. Pohjois-Italian gallit olivat sekä valloittamattomia että vihamielisiä.
Taistelu.
Taistelun alussa Hannibalin kuuluisa raskas ratsuväki teki rynnäkön Paulluksen johtamaa Rooman jalkaväkeä vastaan, jolloin Paullus hylkäsi lyödyt joukkonsa ja liittyi pääjoukkoon, joka rynnisti päin karthagolaisten päälinjaa vastaan antaen hitaasti periksi.
Kreikkalainen historioitsija Polybios kertoo näin:
Samaan aikaan Varro johdatti ratsuväkensä Maharbalin numidialaisia vastaan, mutta se elpyi pian heikon roomalaisen ratsuväen takaa-ajosta ja hyökkäsi rintamalinjan takaa Varron ratsuväen kimppuun, jolloin Rooman ratsuväki joutui hyökkäyksen kohteeksi kahdelta puolelta. Roomalaiset ratsumiehet pakenivat jättäen Rooman jalkaväen taakse tuhansia karthagolaisia ratsumiehiä kenenkään vartioimatta.
Hannibalin komentama karthagolainen jalkaväki oli samaan aikaan pettämässä, jolloin taistelulinja taipui U-kirjaimen muotoiseksi. Gallit ja espanjalaiset vetivät viimeisiä henkäyksiään, kun voimakas libyalainen jalkaväki iski molemmilta puolilta roomalaisten kimppuun. Samalla hetkellä karthagolaisten ratsuväki hyökkäsi Rooman taistelulinjaan takaapäin. Roomalaiset olivat nyt piiritettyjä joka puolelta yhteen suureen massaan, joka ei pystynyt liikkumaan normaalisti. Kokeneet roomalaiset sotilaat olisivat ehkä murtautuneet ulos motista, mutta suurin osa sotilaista oli uusia alokkaita. Taistelun jälkeen Cannaen tasangolla lojui 60 000 kuollutta roomalaista heidän joukossaan Aemilius Paullus, karthagolaisten tappioiden ollessa noin 6 000–8 000 miestä.
Lopputulos.
Taistelun jälkeen suurin osa Etelä-Italian kaupungeista siirtyi Karthagon puolelle. Rooma ei kuitenkaan kukistunut vieläkään.
Spinefarm Records

Spinefarm Records on Universal Musicin omistama suomalainen metallimusiikkiin keskittynyt levymerkki ja aiemmin itsenäinen levy-yhtiö. Sen tunnetuimpia artisteja ovat muun muassa Nightwish ja Children of Bodom.
Levymerkillä on toimistot Helsingissä, Lontoossa ja New Yorkissa.
Spinefarm Recordsin alamerkkejä ovat Spikefarm Records, Ranka Recordings, Odor, Ranch, Freeride ja Hawaii Sounds. 
Historiaa.
Spinefarm Recordsin perusti Riku Pääkkönen vuonna 1990. Pääkkönen pyöritti alun perin levyjen jakelijana toiminutta postimyyntiyritystä, kunnes aloitti oman julkaisutoiminnan. Spinefarm Recordsin ensimmäinen julkaisu oli Rytmihäiriön "Ihmisiä kuolee!" -minialbumi.
Spinefarm Recordsin taustayhtiön Spin-Farm Oy:n osake-enemmistö myytiin kansainväliselle Universal Musicille keväällä 2002. Universal Music osti yhtiön kokonaan vuonna 2005, ja se sulautettiin Universal Music Oy:hyn vuoden 2014 lopussa. Pääkkönen jätti Spinefarm Recordsin tammikuussa 2011. Hän on sittemmin jatkanut levy-yhtiötoimintaa Ranka Kustannuksen kanssa, joka toimi alun perin Spinefarm Recordsin kustantamona. Spinefarm Recordsia ovat hänen jälkeensä johtaneet "label manager" Teemu Suominen ja Universal Musicin Jarkko Nordlund. Vuonna 2013 levymerkin Britannian- ja Yhdysvaltain-toimintojen johtoon palkattiin aiemmin Roadrunner Recordsia johtanut Jonas Nachsin.
Rajakylä (Vantaa)

Rajakylä () on tiivis pientaloista koostuva Vantaan Hakunilan suuralueen kaupunginosa Porvoonväylän ja Helsingin rajan välissä. Se muodostaa Helsingin Vesalan kaupunginosan kanssa yhtenäisen pientaloalueen, jossa molempien kaupunginosien rakennetut tontit ulottuvat rajalle saakka.
Rakentamisen historiaa.
Rajakylä on rakennettu pääasiassa 1980-luvulla. Siellä ei juurikaan ole teollisuutta ja työpaikkojen määrä on pieni. Vantaan historiakirjojen mukaan Rajakylän nykyinen suurin tie, johon myös bussiliikenne on painottunut Rajakyläntien lisäksi, on talkoo- ja työttömyystöinä rakennettu Maratontie. Se on aluksi ollut pieni metsäpolku, johon on sittemmin tehty kivipäällyste. Siitä on siis tullut niin sanottu tykkitie. Nykyisin se on asfaltoitu, kaksikaistainen tie. Rajakylässä on runsaasti metsäalueita, joissa on kivipäällysteisiä tykkiteitä ja ensimmäisen maailmansodan aikaisia vallihautoja, joiden rakentaminen aloitettiin vuonna 1914 Pietarin puolustamiseksi. Rajakylässä on myös Pallopuisto-niminen leikkialue, joka on alueen lapsiperheiden aktiivisessa käytössä. Rajakylässä on koulun liepeillä urheilukenttä.
Palvelut.
Rajakylän koulussa on 1.−4. luokat. Rajakylän kautta kulkevat bussilinjat Mellunmäen metroasemalle, Tikkurilaan, Länsisalmeen, Sotunkiin ja Myyrmäkeen. Suuri osa rajakyläläisistä käy työssä Helsingissä.
Väestö.
Vuoden 2022 lopussa muuta kuin suomea, ruotsia tai saamea äidinkielenään puhuvien osuus oli 17,1 prosenttia.
Kurdi

Kurdi (, ) on iranilaisiin kieliin kuuluva indoeurooppalainen kieli. Sitä puhuu arviolta 30–40 miljoonaa ihmistä etupäässä Kurdistanissa (Turkissa, Irakissa, Iranissa ja Syyriassa). Se on sukua Iranin viralliselle kielelle, persialle (farsi). Suomessa on Tilastokeskuksen mukaan vuoden 2016 lopussa 12 226 henkilöä, joiden äidinkieleksi on rekisteröity kurdi.
Kurdin kieli on vahvin eri uskontoja ja lahkoja kannattavia, eri maissa asuvia kurdeja yhdistävä tekijä.
Kurdin kielessä on lukuisia murteita, joista suurimmat ovat kurmancî (kurmandži) ja soranî. Molemmilla on kehittynyt kirjallinen muoto. Kumpaakin on kirjoitettu sekä arabialaisin että latinalaisin aakkosin, kurmancîa nykyisin kuitenkin lähinnä vain latinalaisin.
Kurdilla on noin 70 prosenttia yhteistä sanastoa zazakin, 65 prosenttia persian ja belutšin ja 34 prosenttia mazandaranin kanssa.
Englannintorvi

Englannintorvi on puupuhaltimiin kuuluva musiikki-instrumentti. Se on rakenteeltaan jokseenkin samanlainen kuin oboe ja oboe d’amore, mutta näitä isompi. Englannintorvi on F-vireinen, transponoiva soitin, eli nuotteihin merkityt sävelet soivat soittimella soitettuna puhdasta kvinttiä matalammalta.
Myös englannintorven soittotekniikka on jokseenkin samanlainen kuin oboen, mutta kevyempi puhaltaa. Niinpä useimmat oboistit soittavat säännöllisesti myös englannintorvea. Toisaalta soitin on suuremman kokonsa vuoksi oboeta raskaampi käsitellä; usein sitä kannatellaankin kaulahihnan avulla.
Englannintorven ääni on oboen ääntä pehmeämpi ja helpommin ympäristöön sulautuva, mutta silti solistinen.
Nimestään huolimatta englannintorvi ei ole englantilaista alkuperää. Nimen selityksenä pidetään yleensä soittimen ranskankielistä nimitystä "cor anglé", joka tarkoittaa "kulmatorvea"; ensimmäiset englannintorvet olivat keskeltä kulmalle taivutettuja, jotta soittaja ylettäisi helpommin alapään äänireikiin.
Säilöntä

Säilöntä tarkoittaa käsittelyä, jonka avulla elintarvikkeet säilyvät pilaantumatta tavallista pidempään. Säilöntä estää mikrobien vaikuttamisen ja entsyymien toiminnan. Säilönnän avulla elintarviketuotteita voidaan markkinoida ympäri vuoden maantieteellisestä sijainnista huolimatta, mikä tasaa tuotannon paikallisia vaihteluita sekä eri vuodenaikojen välisiä eroja saatavuudessa.
Yleisimpiä säilöntätapoja ovat pakastus, sokerointi, kuivaaminen, suolaaminen, maitohappokäyminen, savustus, hapattaminen, etikkasäilöntä, umpiointi, lämpökäsittely, säteilytys, säilöntäaineiden käyttö, pastörointi ja iskukuumennus.
Säilöntämenetelmät.
Säilönnällä pyritään estämään tai hidastamaan raaka-aineiden luonnollista muutosta, joka aiheutuu usein mikrobien toiminnasta. Mikrobien toiminnan voi pysäyttää tai hidastaa tuhoamalla ne tai tekemällä elintarvikkeesta niille sopimattoman elinympäristön. Yleisimpiä säilöntämenetelmiä ovat:
Historia.
Ennen vanhaan oli hyvin vähän keinoja saada ruoka tuoreena käyttäjille, mikä oli suuri este elintarvikekaupan kehittymiselle. 1700-luvun lopulla ranskalainen François Appert tuotti kirjan "Kuinka kaikenlaisia eläin- ja kasvisperäisiä aineita säilötään moneksi vuodeksi". Hänen kehittämäänsä menetelmään kuului ainesten hidas kuumentaminen umpinaisissa lasipurkeissa. Tätä menetelmää ei saatu täysin luotettavaksi ennen vuotta 1859, jolloin yhdysvaltalainen John Landis Mason patentoi toimivan version siitä. Säilykkeitä alettiin kuitenkin käyttää esimerkiksi armeijoiden ruokinnassa.
1840-luvun Britanniassa aloitti toimintansa "Wenham Lake Ice Company". Se asetti Lontoon-liikkeensä näyteikkunaan suuren läpinäkyvän jääkimpaleen, joka herätti suurta huomiota. Ihmeteltiin, kuinka se säilyi kesälläkin pitkään sulamatta. Yhtiö toi jään Pohjois-Amerikan Uudesta-Englannista. Toiminta muuttui 1850-luvulla kaupalliseksi ja ihmiset hankkivat koteihinsa jääkimpaleita. Jää antoi myös tukku- ja vähittäiskaupalle uusia mahdollisuuksia varsinkin Yhdysvalloissa.
Brittiläinen Bryan Donkin kehitti 1810-luvulla säilyketölkin. Ruoka säilyi tölkissä erittäin hyvin, mutta varhaiset takoraudasta valmistetut tölkit olivat miltei mahdottomia avata. Sotilaat käyttivät avaamiseen yleensä pistintä. Turvallinen tölkinavaaja, jossa on kaksi pyörivää osaa, on peräisin vuodelta 1925.
ADI-arvo

ADI-arvolla () tarkoitetaan ravinnon kautta nautitun kemiallisen aineen ylintä hyväksyttävää päivittäistä saantia, joka ilmoitetaan milligrammoina henkilön painokiloa kohti vuorokaudessa. ADI ilmoittaa määrän, jonka ihminen voi päivässä syödä kyseistä ainetta ilman merkittäviä terveydellisiä haittavaikutuksia.
ADI-arvot perustuvat eläinkokeisiin, jolla pyritään varmistamaan lisäaineen turvallisuus. Aineiden turvallisuus arvioidaan kansainvälisissä riippumattomissa asiantuntijaryhmissä, joita ovat FAO/WHO:n alainen JECFA (Joint FAO/WHO Expert Committee on Food Additives) ja EU:n elintarvikealan tiedekomitea SCF (Scientific Committee on Food). Turvallisuus- ja saantitutkimusten perusteella komiteat asettavat joillekin lisäaineille ADI-arvon.
ADI-arvo voi ylittyä etenkin lapsilla, jotka eivät paina paljon. Varsinkin nitriitin saanti voi ylittyä lapsilla helposti. Nitriittiä käytetään lisäaineena makkaroissa ja lihavalmisteissa, joissa sen tarkoituksena on ehkäistä ruokamyrkytyksiä.
ADI-arvon laskeminen.
Bentsoehappo, jonka E-koodi on E 210. Bentsoehappoa käytetään mehuissa ja sen ADI-arvon on 5 mg/kg (milligrammaa/kilossa). Tässä tapauksessa kuusikymmentä kiloa (60 kg) painava henkilö voi syödä päivässä bentsoehappoa 300 mg. 20 kiloa painava lapsi vain 100 mg.
Eli:
60 kg x 5 mg/kg = 300 mg (aikuinen)
20 kg x 5 mg/kg = 100 mg (lapsi)
Mehuihin bentsoehappoa laitetaan korkeintaan 200 mg/kg. 60-kiloinen ihminen voi näin ollen juoda mehua 1,5 kiloa päivässä, joka on noin 1,5 litraa ja 20 kiloa painava lapsi vain puoli litraa.
Eli:
300 mg / 200 mg/kg = 1,5 kg (aikuinen)
100 mg / 200 mg/kg = 0,5 kg (lapsi)
Susanna Pöykiö

Susanna Kristiina Pöykiö (nyk. Pöykiö-Reinikainen, s. 22. helmikuuta 1982 Oulu) on suomalainen kilpauransa lopettanut taitoluistelija. Hän voitti hopeaa vuoden 2005 taitoluistelun EM-kisoissa ja on siten ensimmäinen suomalainen nainen, joka on päässyt mitaleille yksinluistelussa kansainvälisissä arvokisoissa. Helsingin EM-kilpailuissa 2009 hän sai Laura Lepistön ja Carolina Kostnerin jälkeen pronssia. Lisäksi hän on sijoittunut EM-kilpailuissa neljänneksi vuonna 2007, kuudenneksi 2002 ja 2004, seitsemänneksi 2006 ja yhdeksänneksi 2003.
Taitoluistelun MM-kilpailuissa Pöykiö on sijoittunut kahdeksanneksi vuosina 2005 ja 2007, yhdeksänneksi 2006, 11:nneksi 2002, 12:nneksi 2004 ja 13:nneksi 2009. Torinon olympialaisissa 2006 hän oli kolmastoista.
Pöykiö voitti pronssia vuoden 2001 junioreiden MM-kisoissa. Hän on voittanut Suomen mestaruuden aikuisten sarjassa vuosina 2000, 2002, 2005, 2006 ja 2007.
Susanna Pöykiön valmentajana toimi Berit Kaijomaa, sekä hänen sisarensa Heidi Pöykiö. Lisäksi hän kävi ajoittain Kanadassa Kristiina Wegeliuksen valmennettavana.
Pöykiö ilmoitti lopettavansa huippu-urheilijan uransa maaliskuussa 2010. Hän ilmoitti viimeiseksi esiintymiskerrakseen 18.4.2010 Oulussa luisteltavan näytöksen.
Susanna Pöykiö-Reinikainen valmistui äidinkielen ja kirjallisuuden opettajaksi Oulun yliopistosta syksyllä 2018. Hän on työskennellyt opettajana kotikaupunkinsa Oulun lukioissa.
Joutseno (sanomalehti)

Paikallislehti Joutseno on Keskisuomalainen-konserniin kuuluvan Savo-Karjala Median julkaisema Joutsenossa kerran viikossa ilmestyvä paikallislehti.
Sen levikki vuonna 2006 oli 3 630, ja 95 % sen tilaajista oli joutsenolaisia. "Joutseno"-lehdellä oli 2006 kolme työntekijää, joista kaksi toimittajia.
Lehti kuului aiemmin Länsi-Savo-konserniin ja sitä julkaisi ESV-Paikallismediat. Keskisuomalainen osti ESV-Paikallismediat vuonna 2019.
Historia.
Ensimmäinen "Joutseno"-lehti ilmestyi vuonna 1966 "Etelä-Saimaan" kustantamana. Paikallinen Lions Club oli kuitenkin virinnyt jo pari vuotta aikaisemmin ajatellut paikallislehden perustamisesta. Lehden levikki alkoi kasvaa voimakkaasti, ja jo ensimmäisen julkaisuvuotensa aikana lehden tilauskanta oli 3 000 kappaletta. Parhaimmillaan lehden levikki oli 1990-luvun lopussa, jolloin lehteä tilasi noin 4 000 ihmistä. Vuoteen 2000 asti "Joutseno"-lehteä kustansi Etelä-Saimaan kustannus, kunnes lehti myytiin Kymen Lehtimedialle, joka myöhemmin muutti nimensä Sanoma Lehtimediaksi. Vuonna 2010 Sanoma myi paikallislehtensä Länsi-Savo-konsernille.
Lehden päätoimittajina ovat toimineet Heimo Hänninen (1966), Jorma Räsänen (1966–1974), Anja Okkonen (1974–1985), Heikki Räty (1985–2004), Mirja Pekkanen (2004–2016), Liisa Hupli-Oinonen (2016–2017) ja Sari Pullinen (2017–).
Asiakasohjelma

Asiakasohjelma on sovellusohjelma käyttäjän tietokoneella, joka on yhteydessä palvelimella olevaan palvelinohjelmaan. 
Termi on peräisin asiakas-palvelin-arkkitehtuurista, jossa asiakas tekee pyyntöjä palvelimelle. Kyseessä on hajautettu tietojenkäsittelyn malli. Myös palvelinohjelma voi toimia asiakasohjelmana, esimerkiksi WWW-palvelin voi toimia asiakkaana tietokantapalvelimelle. Tyypillinen tapaus on sähköpostin lähettäminen, jossa asiakasohjelma pyytää palvelinohjelmaa lähettämään viestin eteenpäin tai verkkoselain pyytää verkkosivua palvelimelta. Asiakkaan ja palvelimen välinen viestintä on asynkronista.
Keskeinen osa asiakasohjelmien ja palvelinohjelmien erossa on näiden vastuualue (roolit) ja ne tekevät eri tehtäviä. Asiakas ja palvelin ovat epäsymmetrisiä rooleja. Sen sijaan vertaisverkossa jokainen osallistuja toimii samanlaisesti ja verkon jäsenet ottavat suoraan yhteyttä toisiinsa.
Tyypillisesti asiakasohjelmassa on käyttöliittymä ihmisiä varten, kun taas palvelinohjelma toimii ilman ihmisille tarkoitettua käyttöliittymää. Asiakasohjelma voi ottaa yhteyden verkon yli, mutta palvelin ja asiakasohjelma saattavat sijaita samalla koneella. Joskus voidaan tehdä asiakasohjelma, jota varsinaisen ajon aikana ei käytä ihminen, vaan toiminnot ovat ennalta suunniteltuja ja ihminen asettaa asetukset haluamallaan tavalla ennen ajoa. Tällaisia ovat esimerkiksi yrityskäytössä olevat virustentorjuntaohjelmat. Henkilökohtaisella tietokoneella suuri osa tehtävistä voi olla käyttäjän tietokoneella palvelimesta riippumatta, kun taas yrityksen lähiverkkoon suunnatut ohjelmat voivat olla lähes täysin riippuvaisia palvelinohjelman toiminnasta.
Yksi palvelin voi palvella useaa asiakasta ja yksi asiakas voi olla yhteydessä useaan eri palvelimeen samaan aikaan. Palvelimia käytetään useisiin erikoistuneisiin tehtäviin kuten tiedostopalvelimiin, tulostuspalvelimiin ja niin edelleen.
Esimerkiksi pankkiautomaatissa on asiakasohjelma, joka keskustelee pankin palvelimien kanssa ja pyytää tilitietoja.
Pääteohjelmalla tarkoitetaan pääte-emulaattoria (asiakasohjelman tyyppi), joka yleensä emuloi merkkipohjaista päätettä kuten VT100:aa. Kevyt asiakaspääte viittaa asiakaassa tehtävien asioiden minimoimiseen, jolloin palvelin on vastuussa suuremmasta osasta tehtäviä.
Asiakasohjelmalla voidaan käyttää palvelimella olevia palveluita etäkäyttönä.
Historia.
Eräs varhainen esimerkki "asiakas"-termin käytöstä on vuoden 1979 artikkeli "A Client-Based Transaction System to Maintain Data Integrity", jossa kuvattiin tiedostopalvelimeen yhteyttä ottavaa asiakasta.
Hammond Innes

Hammond Innes (15. heinäkuuta 1913 – 10. kesäkuuta 1998) oli englantilainen kirjailija, joka kirjoitti seikkailukirjoja, lastenkirjoja ja matkailukirjoja. Sota-aikana Innes palveli tykkimiehenä ilmatorjunnassa ja osallistui taisteluun Englannista. Hän kirjoitti näiden kokemustensa perusteella romaanin "Attack Alarm" (1941).
Innes syntyi pankinjohtajan pojaksi vuonna 1918 Horshamissa, Sussexissa ja kävi koulua Kentissä. Kun hän päätti koulunsa 18-vuotiaana oli suuri lama, ja hän joutui tekemään satunnaisia töitä muun muassa kustannusalalla, opettajana ja lopuksi toimittajana Financial News -sanomalehdessä. Innes avioitui vuonna 1937 Dorothy Langin kanssa. Avioliitto kesti Langin vuonna 1989 tapahtuneeseen kuolemaan asti. Innes itse kuoli Kerseyssä Suffolkissa 10. kesäkuuta 1998.
Innes sai Brittiläisen imperiumin ritarin arvon (CBE).
Artemis (satelliitti)

ARTEMIS on ESAn kokeellinen tietoliikennesatelliitti. 
Artemis on eurooppalais-japanilainen satelliitti. Se laukaistiin 12. heinäkuuta 2001 Ariane 5 -kantoraketilla yhdessä brasilialaisen BSAT 2b -tietoliikennesatelliitin kanssa. 
Sen rata on geosynkroninen rata, jonne se nousi maaliskuussa 2003 satelliitin aseman säätelyyn tarkoitetuilla ionitrustereilla sen Ariane 5-kantoraketilla tehdyn laukaisun vain osittaisen onnistumisen takia. Täten sen toiminta-aika lyheni merkittävästi. 
Satelliitti kokeilee myös optista tietoliikennettä lähettämällä laserilla dataa sen maa-asemalle Espanjaan ja vastaanottamalla SPOT-kaukokartoitussatelliitin dataa avaruudessa laser-linkillä.
Satelliitin maa-asema on Redussä, Belgiassa. Maa-aseman toteutuksessa VTT:llä ja Elektrobit-yhtiöllä oli merkittävä rooli.
Pollarilaisuus

Pollarilaisuus on Amerikassa vaikuttava lestadiolaissuunta. Ryhmä syntyi noin vuonna 1922 erkanemalla vanhoillislestadiolaisuudesta USA:ssa. Vetelistä Amerikkaan muuttanut John (Juho) Pollari (1865-1945) oli suunnan keskeinen saarnaaja, joka oli aiemmin toiminut Vetelissä äärimmäisevankelisten piireissä Pollarilaiset kutsuvatkin itseään myös "evankelisiksi". Ryhmä väheksyi syntiä, eikä halunnut että siitä nuhdeltaisiin. Myös ripin merkitystä vähäteltiin.
Pollarilaisuudesta erkani vuonna 1929 lamppalaisuus-niminen pieni ryhmä, ja vuonna 1940 koskelalaisuus-niminen pieni ryhmä, mutta nykyään näitä kahta ryhmää ei ole enää olemassa. Nykyään Yhdysvalloissa vaikuttaa neljä tai viisi pollarilaisuuden suuntaa. 
Vuonna 1964 pollarilaisuudesta erkaantui kohtalaisen kokoinen ryhmä nimeltä auneslaiset. Tämän hajaannuksen jälkeen pollarilaisuuden pääsuuntaa alettiin kutsua myös riitinmattilaisuudeksi. Riitinmattilaisia oli hajaannuksen jälkeen ylivoimaisesti enemmän kuin auneslaisia, mutta vuoden 2012 arvioiden mukaan ne ovat suunnilleen saman suuruisia, koska vuoden 2001 jälkeen riitinmattilaisten määrä on romahtanut viidesosaan.
Vuonna 1978 auneslaisuudesta erkaantui pieni ryhmä nimeltä hankalaisuus (melvinites). Auneslaisuus on tuon hajaannuksen jälkeenkin yhä toiseksi suurin pollarilaisryhmä. Jo samana vuonna 1978 hankalaisuudesta erkani ryhmä nimeltä davidiitit (davidites). Professori Jouko Talosen arvion mukaan vuonna 2001 hankalaisia oli vähemmän kuin davidiitteja 
Riitinmattilaisista erkani vuonna 1982 erittäin pieni ryhmä nimeltä ollanketolaisuus saarnaaja Elden Ollankedon johdolla, mutta ei ole varmaa onko ollanketolaisuutta enää olemassa nykyään. 
Riitinmattilaisuus oli vuoden 2012 arvion mukaan viidenneksi suurin lestadiolaisuuden haara . Riitinmattilaisten määrä on pysynyt varsin vakaana 2000-luvulla. Onpa paikoin rakennettu uusia suuria kirkkoja, kuten Duluthissa ja Minneapolin kaupungin pohjoispuolella. Riitinmattilaisia lienee tällä hetkellä 3000 - 4000 henkeä.
Pollarilaisuutta on nykyään neljä tai viisi ryhmää.
Ryhmien nimitykset 'perustajien' nimien mukaan ja jäsenmäärät vuonna 2012.
-Riitinmattilaisuus("pollarilaisuus") (IALC): Matt Reed. (Lehti: Newsletter) jäseniä 3000 - 4000 
-Auneslaiset ("auneslaiset pollarilaiset"): Aunes Salmela. jäseniä 600
-Davidiitit ("davidites"): David Salmela. jäseniä 50 (vuoden 2001 arvio)
-Hankalaiset ("melvinites"): Melvin Hanka. jäseniä 25 (vuoden 2001 arvio)
-Ollanketolaiset: Elden Ollanketo. jäseniä 0-20 (kuollut ryhmä?)
-Koskelalaiset: John Koskela. kuollut ryhmä (0)
-Lamppalaiset: Isaac Lamppa. kuollut ryhmä (0)
Leskisläisyys

Leskisläisyys on Ruotsin vanhoillislestadiolaisuuden hajaannuksessa syntynyt ryhmä. Hajaannus tapahtui vuosina 1953–1954. Ryhmää kutsuttiin Ruotsissa Laestadinska Missionsförbundetiksi (tai Laestadianska Missionsstyrelse). Ryhmä oli pieni, mutta julkaisi jonkin aikaa omaa A&amp;O-lehteään. Yhdistys on lakannut toimimasta. Ryhmä on nimetty pappi Iivari Leskisen mukaan. Toinen ryhmän perustajista oli saarnaaja J. O. Axelsson. Leskisläiset antoivat pikkuesikoisten puhujien ja ei-lestadiolaisten pappien saarnata seuroissaan. Leskisläiset ryhtyivät yhteistyöhön Norjan Hans Nilssenin lestadiolaisryhmän kanssa ("nilsseniläisyys"), ja näin leskisläisyys sai kannattajia Ruotsin lisäksi myös Norjassa. 
Vuonna 2001 ja myös vuonna 2012 professori Jouko Talonen oli ilmoittanut leskisläisten määräksi kysymysmerkin, mutta Talosen arvioiman suuruusjärjestyksen perusteella leskisläisten määrä lienee noin 50–200 henkilöä. Näin ollen leskisläisyys lienee ollut vuonna 2012 kahdenneksitoista suurin lestadiolaisryhmä maailmassa.
Leskisläisillä on ilmeisesti Piteåssa toimintaa edelleen.
Vuostimo

Vuostimo on kylä Kemijärvellä kaupungin pohjoisosassa, Pelkosenniemen kunnanrajan tuntumassa 40 km kaupungin keskustasta lähellä Pyhätunturia. Kylän läpi kulkee Valtatie 5 Pelkosenniemelle ja Sodankylään. 
Entisellä kyläkoululla toiomii kahvila ja kirpputori, nuorisosuran omistamassa kylätalossa järjestetään juhlia.
Tapani Tölli

Tapani Olavi Tölli (s. 13. kesäkuuta 1951 Sievi) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko. Hän oli kansanedustaja vuosina 2003–2019. Vuosina 2010–2011 Tölli toimi hallinto- ja kuntaministerinä Kiviniemen hallituksessa. 
Ennen valintaansa eduskuntaan Tölli työskenteli Tyrnävän kunnanjohtajana vuodesta 1991.
Ura.
Tölli valmistui valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1977, minkä jälkeen hän työskenteli aktuaarina tullihallituksen ulkomaankauppaosastolla (1977–1984), erikoissuunnittelijana valtiokonttorin henkilöstöhallinto-osastolla (1984–1985) ja STK:n asiamiehenä (1985–1991). Tölli oli Tyrnävän kunnanjohtaja vuosina 1991–2013, mutta oli kansanedustajana ollessaan virkavapaalla.
Kansanedustajaksi Tölli valittiin ensimmäisen kerran vuoden 2003 eduskuntavaaleissa, joissa hän sai 6 476 ääntä Oulun vaalipiirissä. Vuoden 2007 vaaleissa hänet valittiin jatkokaudelle 8 458 äänellä. Vuoden 2011 vaaleissa Tölli oli vaalipiirinsä ääniharava 9 777 äänellä.
Vaalikaudella 2015–2019 Tölli toimii perustuslakivaliokunnan varapuheenjohtajana. Tölli toimi sivistysvaliokunnan puheenjohtajana toukokuussa 2015 ennen hallituksen muodostamista ja valiokuntien lopullisen kokoonpanon vahvistumista. 
Edellisillä vaalikausilla Tölli oli jäsenenä perustuslakivaliokunnassa (2007–2010, 2011–2015), valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja turvallisuusjaostossa (puheenjohtaja 2011–2013, jäsen 2013–2015) sekä kunta- ja terveysjaostossa (2011–2015), hallintovaliokunnassa (jäsen 2003–2010, puheenjohtaja 2007–2010) sekä sosiaali- ja terveysvaliokunnassa (2003–2007).
Elokuussa 2018 Tölli ilmoitti, ettei asetu enää ehdolle seuraavissa eduskuntavaaleissa.
Töllille myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi toukokuussa 2023.
Yksityiselämä.
Tölli on naimisissa ja hänellä on kuusi lasta. Sotilasarvoltaan Tölli on majuri.
Vakaumukseltaan Tölli on vanhoillislestadiolainen.
Bias

Bias (, n. 570 eaa.) oli arvostettu muinaiskreikkalainen puhuja ja filosofi. Hän oli koitoisin Prienestä. Hänet lasketaan ns. Kreikan seitsemän viisaan joukkoon. Satyroksen mielestä hän oli näistä merkittävin.
Eräs esimerkki hänen hyvyydestään on legenda, jonka mukaan hän maksoi eräiden sotavangiksi joutuneiden naisten lunnaat, koulutti heidät omina tyttärinään, ja sitten lähetti heidät takaisin kotiinsa Messeneen isiensä luokse. Myöhemmin Ateenassa kalastajat löysivät kolmijalan, jossa oli kirjoitus "Viisaalle". Nämä isät kertoivat kansankokouksessa, että Bias oli viisas, joten kolmijalka lähetettiin hänelle. Bias ei kuitenkaan suostunut ottamaan sitä vastaan, sanoen että Apollon on viisas. Kerrotaan hänen omistaneen sen Thebassa Herakleelle.
Hän myös kirjoitti n. 2000 säettä, näyttääkseen millä tavalla ihminen voi saavuttaa onnellisuuden.
Joitakin hänen sanontojaan ovat:
Bias kuoli kesken oikeudenistunnon tyttärenpoikansa syliin. Hän oli juuri ehtinyt pitää puolustuspuheen edustamansa henkilön puolesta ja voittanut oikeudenkäynnin. Hänet haudattiin suurin juhlallisuuksin.
Nykyisten kriittisten näkemysten mukaan tuollainen tarina on kuitenkin liian täydellinen ja siksi todennäköisesti pelkkä legenda — antiikin ajan kreikkalainen mieshän ei voisi kokea juurikaan kunniakkaampaa kuolemaa.
Olavi Ala-Nissilä

Olavi Oskari Ala-Nissilä (s. 2. elokuuta 1949 Loimaan maalaiskunta) on suomalainen keskustaa edustava poliitikko. Hän on ollut kansanedustaja vuosina 1991–2006 ja 2015–2019. Ala-Nissilä oli Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäsen vuosina 2006–2012.
Elämä.
Ala-Nissilä valmistui merkantiksi vuonna 1967, merkonomiksi 1969 ja ekonomiksi vuonna 1974. Hän suoritti kauppatieteen maisterin tutkinnon Turun yliopistossa vuonna 1977. Vuonna 1980 Ala-Nissilä suoritti HTM-tilintarkastajan tutkinnon ja vuonna 1982 KHT-tilintarkastajatutkinnon. Ennen ensimmäistä valintaansa eduskuntaan Ala-Nissilä toimi Loimaan kauppaoppilaitoksen laskentatoimen ja oikeusopin lehtorina vuodesta 1974 sekä Turun kauppakorkeakoulun laskentatoimen vt. lehtorina 1989–1990.
Vuodesta 2012 Ala-Nissilä on toiminut kansainvälisen tilintarkastusyhteisö BDO:n senior advisorina. 
Vuosina 2001–2013 Ala-Nissilä oli lentopallon SM-liigan puheenjohtaja ja vuonna 2014 hänestä tuli kunniapuheenjohtaja. Vuodesta 2012 hän on ollut Euroopan Lentopalloliitto CEV:n sisäinen tarkastaja. 
Poliittinen ura.
Ala-Nissilä toimi Varsinais-Suomen vaalipiirin kansanedustajana yhtäjaksoisesti vuodet 1991–2006. Hän on ollut jäsen muun muassa eduskunnan valtiovarainvaliokunnassa vuosina 1995–2006 (vuodet 2003–2006 puheenjohtajana) ja eduskunnan pankkivaltuustossa 1993–2006 ja uudelleen vuodesta 2015 (vuodet 2003–2006 puheenjohtajana). Vuonna 2006 Ala-Nissilä siirtyi Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi kuusivuotiskaudelle ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi Mauri Salo. 
Ala-Nissilä olisi halunnut jatkaa uraansa Euroopan tilintarkastustuomioistuimessa, mutta hallitus valitsi tilalle poliittiselta peliltä vaikuttaneen tilanteen jälkeen kokoomuksen Ville Itälän. Ala-Nissilä palasi eduskuntaan lähes kymmenen vuoden poissaolon jälkeen vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Ala-Nissilä toimi tarkastusvaliokunnan varapuheenjohtajana. Ala-Nissilä putosi eduskunnasta vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.
Tunnustukset.
Tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi Ala-Nissilälle valtiopäiväneuvoksen arvonimen 9. joulukuuta 2022.
Kirahvi (tähdistö)

Kirahvi (latinaksi "Camelopardalis", genetiivi "Camelopardalis") on pohjoisen taivaan heikkovaloinen tähdistö lähellä Pohjantähteä. 
Harrastajan kaukoputkella tähdistön alueella on nähtävillä muun muassa galaksi NGC 2403 sekä heikko planetaarinen sumu NGC 1501. Avoin tähtijoukko NGC 1502 on 6800 valovuoden etäisyydellä ja kirkkaus 6,0 magnitudia. "Z Camelopardalis" on kataklysminen, purkautuva muuttuja, joka purkautuu muutaman viikon välein kirkastuen 13 magnitudista 9—10 magnitudiin.
Kolmio (tähdistö)

Kolmio (latinaksi "Triangulum", genetiivi "Trianguli") on pohjoisen taivaan pieni tähdistö Andromedan eteläpuolella. Se on melko himmeä, mutta helposti tunnistettavissa selkeän muotonsa ansiosta. Tähdistön varhainen nimi oli "Sicilia", koska roomalaisen taruston mukaan Ceres pyysi Juppiteria sijoittamaan Sisilian saaren taivaalle.
Tähdistön kirkkain tähti on β, jonka kirkkaus on +3,00 magnitudia. Kuvion muodostavat kaksi muuta tähteä ovat α (+3,41m) ja γ. Merkittävin syvän taivaan kohde on Kolmion galaksi M33, joka on Paikallisen ryhmän kolmanneksi suurin galaksi Andromedan galaksin ja Linnunradan jälkeen.
Kotka (tähdistö)

Kotka (lat. "Aquila", gen. "Aquilae") on ekvaattorilla oleva tähdistö, jonka läpi kulkee Linnunrata. Kotkan alueella on kiikarein havaittavissa tähtitihentymiä ja pimeitä sumuja, myös useita novia on syttynyt tässä tähdistössä. Tähdistö näkyy Suomessa parhaiten syksyllä.
Altair, Alfa (α) Aquilae on eteläisin Kesäkolmion kolmesta tähdestä; kaksi muuta tähteä ovat Joutsenen Deneb ja Lyyran Vega. Se on nuori tähti, joka pyörii niin nopeasti, että tähti on muodoltaan lievästi elliptinen.
"Eta (η) Aquilae" on paljain silmin näkyvä kirkas kefeidimuuttuja, jonka kirkkaus vaihtelee 3,5—4,4 magnitudin välillä.
NGC 6803 ja NGC 6781 ovat planetaarisia sumuja; edellinen on renkaan näköinen ja jälkimmäinen muistuttaa Ison karhun Pöllösumua.
Krapu

Krapu (latinaksi "Cancer", genetiivi "Cancri") on himmeä tähdistö eläinradalla Leijonan ja Kaksosten välissä. Sen pohjoispuolella on Ilves ja eteläpuolella Vesikäärme sekä Pieni koira. Ekliptika kulkee aivan "δ Cancrin" vierestä. Aurinko on Kravun tähdistössä 21. heinäkuuta–10. elokuuta; yli 2 000 vuotta sitten se osui tähdistöön kesäpäivänseisauksen aikaan, jolloin se paistoi suoraan zeniitistä (suoraan yläpuolelta) nykyisin Kravun kääntöpiiriksi kutsumallamme leveysasteella. Krapu (nykyisin Rapu) on myös horoskooppimerkki (22. kesäkuuta – 22. heinäkuuta).
Tarussa Hera lähetti Kravun tappamaan Heraklesta, mutta Hydraan verrattuna Krapu parka oli Herakleelle pelkkä suupala. Herakles tallasi Kravun kuoliaaksi, mutta palkkiona hyvästä yrityksestä Hera nosti sen taivaalle. Tähdistössä voi nähdä joko kokonaisen ravun tai sitten pelkän saksen.
Käärmeenkantaja

Käärmeenkantaja (, genetiivi "Ophiuchi") on suurehko, mutta vaikeasti hahmotettava tähdistö Herkuleksen alla. Se näkyy Suomessa parhaiten alkusyksyllä tai loppukeväällä, tosin tähdistön eteläisimmät osat parhaimmillaankin vain hädin tuskin horisontin yläpuolella eteläisimmässä osassa maata. Käärmeenkantajassa on monia pallomaisia tähtijoukkoja.
Ekliptika kulkee tähdistön läpi, ja Aurinko on tähdistön alueella vuosittain marraskuun 29. päivästä joulukuun 17. päivään, mutta Käärmeenkantaja ei ole tavanomaisesti luettu Eläinradan 12 merkin joukkoon.
Horoskooppimerkki.
Eläinradan merkit sellaisina kuin niitä käytetään muun muassa horoskoopeissa ovat saaneet nimensä tähdistöjen mukaan, jotka noin 2200 vuotta sitten sattuivat suunnilleen yhteen vastaavien merkkien kanssa. Ne vastaavat 30 asteen sektoreita tähtitaivaalla, vaikka itse tähdistöt ovat eri kokoisia. Ne on kuitenkin kiinteästi määritelty niin, että esimerkiksi Oinaan merkki alkaa aina kevätpäiväntasauksena, vaikka prekession vuoksi kevättasauspisteen ja sen mukaisesti myös Eläinradan merkkien asema suhteessa tähdistöihin on myöhemmin muuttunut. Tämän vuoksi jotkut ovat ehdottaneet, että Käärmeenkantaja pitäisi lisätä myös horoskooppimerkkien joukkoon; käärmeenkantajia olisivat marraskuun 29. − joulukuun 17. syntyneet henkilöt.
Käärme (tähdistö)

Käärme (latinaksi "Serpens", genetiivi "Serpentis") on ainoa kaksiosainen tähdistö. Käärmeenkantaja jakaa sen Käärmeen päähän ("Serpens Caput") ja häntään ("Serpens Cauda").
Käärmeen pää.
Käärmeen pää (lat. Serpens Caput) on Käärmeen tähdistön itäosa.
Käärmeen häntä.
Käärmeen häntä (lat. "Serpens Cauda") on Käärmeen tähdistön länsiosa.
Lohikäärme (tähdistö)

Lohikäärme (latinaksi "Draco", genetiivi "Draconis") on iso pohjoistaivaan tähdistö Pienen karhun ympärillä. 
"Thuban" (α Dra, kirkkaus +3,6m) oli taivaan pohjoisena napatähtenä noin 2700 eaa. Egyptin pyramidien rakentamisen aikaan. Maan prekession takia taivaannapa ei pysy paikallaan, vaan vaeltaa hitaasti ympyränmuotoista rataa, ja niinpä nykyään napatähtenämme on Pohjantähti.
"Etamin" eli γ Dra, kirkkaus +2,2m, on myös ollut muinoin egyptiläisten taivaannavan kiintopisteenä. Vuonna 1725 James Bradley mittasi tällä tähdellä ensimmäisenä valon aberraation, ensimmäisen empiirisen todisteen, että Maa kiertää Aurinkoa.
Syvän taivaan kohteista Lohikäärmeessä on muun muassa elliptinen galaksi M102, spiraaligalaksit NGC 4236, NGC 5907, NGC 6503 ja planetaarinen sumu NGC 6543.
"R Dra" on Mira-tyyppinen muuttuja, jonka jakso on 245 d ja jonka kirkkaus vaihtelee 6,3m–13,9m. 
W UMa-tyypin pimennysmuuttujat "BV Dra" ja "BW Dra" muodostavat optisen kaksoistähden ja samalla ne ovat itsekin fyysisiä kaksoistähtiä. BW:n kirkkaus vaihtelee välillä 8.61–9.08m (jakso 7 h 0 min 43 sek). BV:n kirkkaus vaihtelee välillä 7.88–8.48m (jakso 8 h 24 min 6 sek). Niiden fyysiset komponentit ovat lähes kiinni toisissaan ja pyörivät siten hyvin nopeasti toistensa ympäri.
Mytologia.
Mytologian mukaan Lohikäärme sai alkunsa titaanien ja Olympoksen jumalien taistellessa. Minerva torjui lohikäärmeen hyökkäyksen, joka edusti titaaneja paiskaamalla sen taivaalle hännästä. Kieppuessaan se kietoutui mutkille ja pohjoisnavan seudun kylmyys jähmetti sen muotoon, jossa se on nykyisin kuvattu.
Toisen version mukaan kyseessä on Ladon, hesperidien puutarhaa vartioinut lohikäärme, jonka Herakles tappoi nuolillaan suorittaessaan yhdettätoista urotyötänsä noutaa kultainen omena. Hera, joka Ladonin oli tehtävään asettanut, nosti tämän taivaalle tähdistöksi kiitokseksi palveluksistaan.
Korppi (tähdistö)

Korppi (lat. "Corvus", gen. "Corvi") pieni tähdistö Neitsyen alla. Suomessa se näkyy huonosti, lähinnä keväisin eteläisen horisontin tuntumassa.
Tähtikuviossa näkyy rengasgalaksi (myös antenni- tai rotanhäntägalaksi): NGC 4038 ja NGC 4039 muodostavat heikon +11 magnitudin galaksiparin, jotka vuorovaikuttavat tai törmäävät. Galaksipari on yksi kirkkaimpia lajissaan.
Neitsyt (tähdistö)

Neitsyt (latinaksi "Virgo", genetiivi "Virginis", symboli ) on ekvaattorin molemmin puolin ulottuva suurehko tähdistö, jonka läpi kulkee eläinrata.
Spica, "Alfa (α) Virginis", on tähdistön kirkkain tähti, joka sijaitsee 260 valovuoden päässä ja on 2 000 kertaa Aurinkoa kirkkaampi.
Porrima, "Gamma (γ) Virginis", on tunnetuimpia kaksoistähtiä. Komponenttien väli on 3,7 kaarisekuntia, ja ne erottuvat toisistaan keskikokoisella harrastajateleskoopilla.
Tähdistön alueella on runsaasti galakseja, joista erityisesti Messierin kohteet näkyvät harrastajan kaukoputkellakin. Merkittävin galaksijoukko on Neitsyen galaksijoukko, jonka kirkkain jäsen on Sombrerogalaksi M104.
3C 273 on Maasta katsottuna kirkkain kvasaari, jonka harrastajakin voi nähdä kaukoputkellaan. Se on 3 miljardin valovuoden päässä. Kirkkaus vaihtelee, mutta se on tavallisesti noin +13 mag.
Nuoli (tähdistö)

Nuoli (latinaksi "Sagitta", genetiivi "Sagittae", lyhenne "Sge") on pieni pohjoisen taivaan tähdistö Joutsenen alla ja Kotkan yläpuolella. Nuolen tähdistön latinankielistä nimeä ei pidä sekoittaa Jousimiehen tähdistön latinankieliseen nimeen "Sagittarius, Sagittarii, Sgr"
Nuolen kuviossa on yksi Messierin kohde: M71 on niukka tiivistymätön pallomainen tähtijoukko, jonka luonteesta (pallomainen vai avoin) on ollut erimielisyyttä.
"U Sagittae" on pimennysmuuttuja, jonka kirkkaus putoaa 3,4 vuorokauden väliajoin huomattavasti, lähes kolme magnitudia: 6,4–9,3. Tämä johtuu siitä, että kyseessä on kaksoistähti, jossa huomattavan himmeä (viileä) tähti peittää paljon kirkkaamman näkyvistä säännöllisin väliajoin.
Tähtikuvion läpi nähtiin Suomessa 18.8.2002 liikkuvan hyvin nopeasti Maan läheltä ohittanut asteroidi "NY40". Liikkeen saattoi havaita pienelläkin teleskoopilla.
Oinas (tähdistö)

Oinas (latinaksi "Aries", genetiivi "Arietis") on pienehkö pohjoistaivaan tähdistö Kolmion alla ja Härän länsipuolella. Oinas on eläinradan ensimmäinen tähdistö, jossa aurinko sijaitsi kevätpäiväntasauksen aikaan yli 2000 vuotta sitten. Maan prekession takia kevättasauspiste on siirtynyt Kalojen tähdistöön.
"Gamma (γ) Arietis" on kaksoistähti, jonka Robert Hooke löysi vuonna 1664 yhtenä ensimmäisistä kaukoputkella löydetyistä kaksoistähdistä. Sen komponenttien väli on 8 kaarisekuntia.
Suomessa Oinas näkyy hyvin elokuusta helmikuuhun.
Yleisnimenä oinas tarkoittaa kuohittua uroslammasta eli pässiä.
Pegasus

Pegasus (latinaksi "Pegasus", genetiivi "Pegasi") on suhteellisen helposti tunnistettava pohjoistaivaan tähdistö. Yhdessä "α Andromedaen" kanssa se muodostaa suuren niin sanotun Pegasus-neliön.
Messierin kohteista Pegasuksessa on pallomainen tähtijoukko M15. Tähdistön kirkkain galaksi on NGC 7331, josta 1,5 astetta etelään sijaitsee Stephanin kvintetti, viiden galaksin tiivis ryhmä.
"Beta (β) Pegasi" on punertava muuttuva tähti, jonka kirkkaus vaihtelee silmin havaittavasti.
Vuonna 1995 51 Pegasista tuli ensimmäinen tavallinen tähti, jolta löydettiin eksoplaneetta.
Pegasus-laatikon oikealla puolella olevalta noin 150 valovuoden päässä olevalta HD 209458 -tähdeltä on löytynyt eksoplaneetta HD 209458b, Jupiterin kokoluokan jättiläisplaneetta, jolle on annettu nimi "Osiris". Se pimentää emotähtensä kirkkautta noin 1,5 % aina 3,5 vuorokauden välein. Se on ensimmäinen eksoplaneetta, jonka emotähden pimennysmuuttujavaikutus ennustettiin ja havaittiin ja jolta on mitattu spektroskooppisesti kaasukehästä happea, hiiltä ja vetyä. Planeetan olot ovat liian kuumat, jotta siellä voisi esiintyä ainakaan tuntemamme kaltaista elämää. Emotähti näkyy jo kiikarilla.
Kreikkalaisessa mytologiassa Pegasos nousi esiin Medusan ruumiista sen jälkeen kun Perseus oli katkaissut hänen kaulansa. Zeus asetti Pegasoksen taivaalle Pegasuksen tähdistöksi kuitenkin vasta myöhemmin sen jälkeen, kun Bellerofon oli yrittänyt ratsastaa sillä taivaisiin mutta oli pudonnut ratsunsa selästä.
Perseus (tähdistö)

Perseus (latinaksi "Perseus", genetiivi "Persei") on Kassiopeian alla sijaitseva pohjoisen taivaan tähdistö, jonka poikki kulkee Linnunrata. Nimensä tähdistö on saanut kreikkalaisen mytologian Perseus-sankarista.
NGC 869 ja 884 ("h ja χ Persei") muodostavat paljain silmin erottuvan avonaisen kaksoistähtijoukon.
Messierin kohteista Perseuksessa näkyy kirkas avoin tähtijoukko M34 ja planetaarinen sumu M76 eli Pieni nostopainosumu.
NGC 1499 on punainen Kalifornia-sumu, joka erottuu lähinnä valokuvissa. NGC 1528 on pieni tähtijoukko.
Algol, (Beta (β) Persei), on pimennysmuuttuja, luokkansa prototyyppi, jossa tähti pimentää toisen näkyvistä 2,8 vuorokauden välein. Kirkkaus putoaa +2,1 magnitudista +3,4:ään muutamassa tunnissa.
Peräkeula

Peräkeula (latinaksi "Puppis", genetiivi "Puppis") on Siriuksen itäpuolella oleva etelätaivaan tähdistö, josta pieni pohjoisosa näkyy Suomessa. Linnunrata kulkee tähdistön läpi. Peräkeula on suurin kolmesta tähdistöstä, joihin alun perin Argo-laivana tunnettu suuri tähdistö jaettiin. Bayerin tähdille antamat designaatiot pysyivät kuitenkin samoina, mistä johtuen Peräkeulan kirkkain tähti on zeeta (ζ Puppis).
Messierin kohteista Peräkeulassa sijaitsevat avoimet tähtijoukot M46, M47 ja M93.
Naos ("ζ Puppis"), joka on Linnunradan suurimpia ja kuumimpia sinisiä jättiläistähtiä, on noin 2000 valovuoden päässä. Sen absoluuttinen magnitudi on peräti −7,3.
Tunnettu, melko kirkas on myös Ksii Puppis eli Azmidiske.
PS Puppis on puolestaan kefeidi, jonka lähistöltä ruotsalainen astronomi Bengt Westerlund löysi vuonna 1961 muuttuvan heijastussumun, jonka jakso on 41 vuorokautta kuten tähdenkin vaihtelu.
Pieni hevonen

Pieni hevonen (latinaksi "Equuleus", genetiivi "Equulei") on Etelän ristin jälkeen taivaan toiseksi pienin tähdistö. Se rajoittuu idässä Pegasukseen, lännessä Delfiiniin ja etelässä Vesimieheen.
Kreikkalaisen Hipparkhoksen ajatellaan keksineen tämän tähdistön toisella vuosisadalla eaa.
Pieni hevonen ei sisällä kirkkaita tähtiä tai harrastajan kannalta kiintoisia sumumaisia syvän taivaan kohteita. Sen sijaan tähdistössä on joitain mielenkiintoisia kaksoistähtiä: Gamma (γ) Equulei koostuu 4,7 ja 11,6 magnitudin komponenteista, joiden väli on 2 kaarisekuntia. Epsilon (ε) Equulei koostuu neljästä tähdestä, joista kirkkaimmat ovat 6,0, 6,3 ja 7,2 magnitudia. Delta (δ) Equulei on kaksoistähti, jonka komponenttien kiertoaika (5,7 vuotta) on yksi lyhimmistä. Komponentit voi erottaa toisistaan vain suurilla kaukoputkilla, sillä niiden näennäinen etäisyys on vain 0,35 kaarisekuntia.
Pieni koira

Pieni koira (latinaksi "Canis Minor", genetiivi "Canis Minoris") on Kaksosten eteläpuolella ja Yksisarvisen pohjoispuolella oleva taivaanekvaattoria sivuava vaatimaton tähdistö.
Procyon (Alfa (α) Canis Minoris, kirkkaus +0,38m), on kellertävä kirkas tähti, joka on vain 11,3 valovuoden etäisyydellä. Sillä on seuralaisena valkoinen kääpiö. Procyon muodostaa Talvikolmion yhdessä Orionin Betelgeuzen ja Ison koiran Siriuksen kanssa, ja sen avulla muuten heikko tähdistö on helppo löytää.
Pieni leijona

Pieni leijona (latinaksi "Leo Minor", genetiivi "Leonis Minoris") on Otavan alla ja Leijonan päällä sijaitseva vaatimaton tähdistö.
Pienen Leijonan tähdistön alueella sijaitsevat myös M95, M96 ja M105.
"R Leo Minoris" on muuttuva Mira-tähti, jonka magnitudi vaihtelee välillä 7,1–12,6 liki vuoden välein.
Pohjan kruunu

Pohjan kruunu (latinaksi "Corona Borealis", genetiivi "Coronae Borealis") on pieni Herkuleen ja Karhunvartijan välissä oleva pohjoistaivaan tähdistö, joka näyttää puoliympyrältä.
"R Coronae Borealis" (R CrB) on taivaan erikoisimpia tähtiä, harvinaisen luokkansa prototyyppi, joka tunnetaan niin sanottuna käänteisenä novana. Normaalisti sen kirkkaus on 5,9 magnitudia, mutta yhtäkkiä se saattaa muutamien päivien tai viikkojen kuluessa heiketä 8 magnitudia, jonka jälkeen se palautuu hitaasti ennalleen viikkojen tai kuukausien kuluessa. On arveltu, että siitä irtaantuu ajoittain valoa pimentäviä hiiligrafiittipilviä. Viimeisimpien tietojen mukaan tähti olisi syntynyt kahden tähden yhteensulautumisen tai törmäyksen tuloksena.
"T Coronae Borealis" (T CrB) on toistuva nova. Nykyään sen kirkkaus on +10,2 magnitudia, mutta vuosina 1866 ja 1946 se yhtäkkiä kirkastui +2 magnitudiin.