tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Barbara (laulaja)

Monique Andrée Serf, paremmin tunnettu taiteilijanimellä Barbara (9. kesäkuuta 1930 Pariisi – 25. marraskuuta 1997 Neuilly-sur-Seine) oli ranskalainen runoilija ja tuottelias chanson-laulaja ja lauluntekijä. Samaa tyylisuuntaa hänen kanssaan edustivat muun muassa Jacques Brel ja Edith Piaf.
Ranskanjuutalaiseen sukuun syntynyt Monique Serf joutui kymmenvuotiaana elämään perheineen piilossa natsimiehittäjiltä. Muistelmissaan hän kertoo tuohon aikaan joutuneensa myös isänsä seksuaalisen hyväksikäytön kohteeksi. Sodan jälkeen naapurissa asunut musiikinopettaja huomasi tytön lahjat ja ohjasi hänet alkuun musiikkiopinnoissa, jotka johtivat Pariisin École Supérieure de Musique -oppilaitokseen. Opinnot siellä kuitenkin keskeytyivät rahavaikeuksiin, ja Serf alkoi esiintyä työkseen suositussa La Fontaine des Quatre Saisons -kabareessa. 
Monique Serf otti taiteilijanimensä venäläiseltä isoäidiltään Varvara Brodskyltä. Vuosina 1950–1952 hän asui Brysselissä ja tutustui sikäläisiin taiteilijoihin, joiden kanssa hän oli mukana valtaamassa taloa ja perustamassa sinne yhteisöä, jonka yhtenä toimintamuotona oli Barbaran esiintymiset pianon säestyksellä muun muassa Piafin ja Juliette Grecon lauluja esittäen. Palattuaan Pariisiin Barbara tutustui belgialaiseen Jacques Breliin ja myöhemmin Georges Brassensiin, joiden lauluja hän alkoi esittää opiskelijaklubeilla Pariisin Latinalaiskorttelissa. Läpimurron hän teki vasta esiinnyttyään suositummilla areenoilla kuten Bobino Music Hallissa ja saatuaan sitä myötä levytyssopimuksen Philips-levymerkille 1964.
Barbaran suosituinta levytystä ”L’Aigle noir” väitetään myydyn miljoona kappaletta ensimmäisten 12 tunnin aikana. Hänen muita tunnettuja laulujaan ovat ”Ma plus belle histoire d’amour c’est vous”, ”La solitude” ja ”Nantes”, jota on suomeksi esittänyt ainakin Arja Saijonmaa. Laulun ”Göttingen” on sanottu vaikuttaneen Saksan ja Ranskan sodanjälkeisten suhteiden elpymiseen enemmän kuin monien poliittisten puheiden.
1970-luvulla Barbara esiintyi paljon televisiossa ja konsertoi ranskankielisten maiden lisäksi Japanissa ja Israelissa. Hän teki yhteistyötä muun muassa Gérard Depardieun ja Mihail Baryšnikovin kanssa elokuvissa ja näyttämöllä ja näytteli itsekin muutamissa elokuvissa ja musikaalituotannoissa. 1980-luvulla hän kampanjoi voimakkaasti AIDS-valistuksen puolesta. Ranskan valtio antoi hänelle 1988 Kunnialegioonan jäsenyyden.
Totta

Totta on Riikka Pulkkisen vuonna 2010 ilmestynyt toinen romaani, joka oli ilmestymisvuonnaan Finlandia-palkintoehdokas.
Teos sijoittuu Helsinkiin ja sen keskiössä on syöpää sairastavan Elsan perhe, johon kuuluvat puoliso Martti, tytär Eleonoora ja tämän tyttäret Anna ja Maria. Kirjan alussa Elsa siirtyy hoitolaitoksesta saattohoitoon kotiinsa, ja muut perheenjäsenet vuorottelevat hänen hoitamisessaan. Elsa on 70-vuotias psykologian emeritaprofessori ja hänen puolisonsa Martti tunnettu kuvataiteilija. He ovat olleet naimisissa yli 50 vuotta. Heidän tyttärensä Eleonoora on lääkäri ja Maria opiskelee lääkäriksi. Myös Anna opiskelee yliopistossa.
Teoksessa on kaksi tasoa: nykyaika ja 1960-luvun tapahtumat. Perheen vaiettu salaisuus on Martin 1960-luvulla tapahtunut suhde kodinhoitaja Eevaan, jonka tarina avautuu Annan kautta. Romaanin keskiössä ovat tunteet ja niiden käsittely, erityisesti rakkaus ja luopuminen. Teoksen nimen voi tulkita viittaavan tunteiden todentuntuisuuteen. "Kalevan" kirja-arvion mukaan ”Tunteet ovat aina totta ja ne syntyvät jokaisessa yhtä tuoreina, olivatpa niihin johtaneet tilanteet kuinka kliseisiä tahansa.”
Romaani on käännetty 15 kielelle: englanniksi (Australia ja Yhdysvallat), espanjaksi, hollanniksi, italiaksi, koreaksi, latviaksi, norjaksi, puolaksi, ranskaksi, ruotsiksi, saksaksi, tanskaksi, tšekiksi, unkariksi ja viroksi. Lisäksi käännösoikeudet on myyty Kroatiaan ja Liettuaan. Vuonna 2011 romaanista julkaistiin lisäpainos, johon Pulkkinen kirjoitti uuden luvun.
Teoksen pohjalta dramatisoitu näytelmä sai ensi-iltansa KOM-teatterissa marraskuussa 2011. Romaanin elokuvasovitusoikeudet myytiin Vertigo Production -tuotantoyhtiölle kesällä 2011. Elokuvan ohjaa Aku Louhimies.
Gowind-luokka

Gowind-luokka on ranskalaisen DCNS:n suunnittelema ja vuonna 2006 esittelemä korvettiperhe, johon kuuluu neljä erikokoista alusta 85 metristä 102 metriin ja uppoumaltaan 1 000 tonnista aina 2 500 tonniin. Ne muodostavat 1 000 tonnin Sovereignty Enforcer -valvontakorvetti, 2 000-tonniset High Seas Master ja Deterrent Warrior Gowind sekä Multi-Mission Combatant Gowind.
Suunnittelu.
Alukset on suunniteltu yksinkertaisiksi ja helposti muunneltaviksi tilaavan maan tarpeiden mukaisiksi. Tähän sisältyy muun muassa paikallinen valmistus ja paikallisten järjestelmien asentaminen. Niiden tehtäviksi on esitetty merirosvouksen torjunta, merialueiden valvonta ja käytön estäminen, taistelutehtävät, terrorismin torjunta, huumekaupan ja salakuljetuksen estäminen, öljy- ja kaasukenttien suojaaminen, etsintä- ja pelastustehtävät, kalastuksenvalvonta, ympäristönsuojelu sekä humanitaariset avustustehtävät.
Alukset on mahdollista aseistaa tilaajan vaatimusten mukaan vesitykein, 12,7 millimetrin konekiväärein, 20 millimetrin pikatykein, etukannelle asennettavalla 76 millimetrin tykillä, merimaaliohjuksin, omasuojajärjestelmällä sekä elektronisen sodankäynnin järjestelmin.
Aluksella ei ole perinteistä savupiippua, vaan pakokaasut lasketaan vesirajasta veteen, millä vähennetään lämpösäteilyä sekä mahdollistaa komentosillalta 360 asteen valvonnan.
Sovereignty Enforcer 1 000 tonnin valvontakorvetti on suunniteltu partiointiin ja merialueiden valvontaan rannikkoalueilla ja valtioiden talousalueilla. Alus on 85 metriä pitkä ja ne on suunniteltu aseistettavan 76 millimetrin tykillä. Alusten varustukseen kuuluvat myös kumiveneet. High Seas Master 2 000 tonnin korvetti on suunniteltu pitkiin partiomatkoihin kyeten jopa kolmen viikon purjehduksiin. Alus on varustettu helikopterin vaatimin tiloin. Deterrent Warrior on varustettu ilmatorjunta- ja meritorjuntajärjestelmin ja asein. Alukselle voidaan asentaa esimerkiksi lyhyen kantaman pysytysuoraan laukaistava MICA VL -ilmatorjuntaohjusjärjestelmä ja Exocet MM40 -merimaaliohjukset. Multi-Mission Combatant on suunniteltu toimimaan kaikissa olosuhteissa ja se on varustettu sukellusveneentorjuntaan muun muassa vedettävällä kaikuluotaimella. Siinä on myös pienennetty tutkaheijastusta. Malli soveltuu Naton taisteluosastoissa toimimiseen.
Alukset.
DCNS valmisti "L'Adroitin" vuokraten sen Ranskan laivastolle testaamista varten.
Malesian laivasto tilasi kuusi korvettia, jotka valmistetaan Bousteadin laivastontelakalla. Ne aseistetaan tykein ja merimaaliohjuksin.
Egyptin laivasto tilasi kaksi alusta ja varasi kahden aluksen lisätilausmahdollisuuden. 2 400 tonnin aluksista ensimmäinen valmistetaan Ranskassa ja loput Egyptissä. Niihin asennetaan SETIS-taistelunjohtojärjestelmä, MBDA:n tykkiaseistus, MICA VL -ilmatorjuntaohjukset ja Exocet-merimaaliohjukset.
FS L’Adroit (P725)

L'Adroit (runkonumero P725) on Ranskan laivaston Gowind-luokan vartiolaiva.
Valmistus.
DCNS valmisti omarahoitteisen aluksen vuokraten sen ilman rahallista korvausta kolmeksi vuodeksi Ranskan laivastolle. Köli laskettiin 7. toukokuuta 2011. Runko valmistui 17. maaliskuuta 2011. Alus laskettiin vesille seuraavana päivänä. Valmistaja aloitti 27. heinäkuuta koeajot, joiden päätyttyä alus siirrettiin 5. syyskuuta merivoimille varustettavaksi. Ranskan laivasto vastaanotti aluksen 26. lokakuuta
Palvelus.
Alus oli koeajoissa ja testeissä Ranskan laivastossa vuoteen 2014.
Baguindadougou

Baguindadougou on maalaiskunta Ségoun alueen Ségoun piirissä Malissa. Sen keskuskylä Markanibougou sijaitsee Nigerjoen varrella 25 kilometriä Ségousta koilliseen. Kunnassa on 10 400 asukasta (vuonna 2009).
Baguindadougoun kunta rajoittuu idässä Ségoun piirin Dougabougoun ja Markalan, etelässä Pelenganan ja Diganidougoun sekä pohjoisessa ja lännessä N’Koumandougoun kuntiin. Pinnanmuodostukseltaan alue on tasankoa. Kuntaan kuuluu 18 kylää.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkein viljelykasvi on hirssi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä.
Portulacineae

Portulacineae on koppisiemenisten Caryophyllales-lahkon Centrospermae-ryhmään kuuluva kladi, jossa on kahdeksan heimoa: hetekaalikasvit (Montiaceae), Halophytaceae, kaktiokasvit (Didiereaceae), basellakasvit (Basellaceae), Talinaceae, Anacampserotaceae, portulakkakasvit (Portulacaceae) ja kaktuskasvit (Cactaceae).
Tuntomerkit.
Kladin kasveilla on usein mukulamaiset juuret, ja niillä on usein myös kuivilla kasvupaikoilla kasvaville kasveille tyypillinen CAM-aineenvaihdunta (engl. Crassulacean Acid Metabolism), mikä tarkoittaa, että ilmaraot ovat auki öisin, jolloin veden haihtuminen on vähäisintä, ja niiden kautta tuleva hiilidioksidi sitoutuu orgaanisiksi hapoiksi, joista se auringon paistaessa vapautuu yhteyttämistä eli fotosynteesiä varten. Varren päällysketossa eli epidermissä on oksalaattikiteitä, ja myös limasoluja esiintyy. Ilmaraot ovat parasyyttisiä, so. apusolut ovat huulisolujen kanssa samansuuntaisia. Lehdet ovat enemmän tai vähemmän meheviä eli sukkulenttisia, ja niiden kummallakin pinnalla on ilmarakoja. Kukat ovat enemmän tai vähemmän suojuslehtien eli brakteolien (mahdollisesti verholehtien) sisällä. Kehälehdet ovat terälehtimäisiä. Emiön vartalo on harittavahaarainen.
Kladin ikä lienee noin 50 miljoonaa vuotta ja se on mahdollisesti syntynyt Etelä-Amerikassa.
Luokittelu.
Aikaisemmin suuri osa kladin lajeista vietiin laajaan portulakkakasvien (Portulacaceae) heimoon. Sukulaisuussuhteita tarkemmin selvitettäessä kävi ilmeiseksi, että jos kaktuskasveja pidetään omana heimonaan, on portulakkakasvien heimo parafyleettinen, so. se ei sisällä kaikkia kantamuotonsa jälkeläisiä. Kaktus-, kaktio- ja portulakkakasvit ovat kaikki samaa kehityshaaraa ja niillä on yhteinen kantamuoto. Kaktuskasvien heimon säilyttämiseksi oli välttämätöntä selvittää kehityshaaran sisäiset sukulaisuudet, ja selvitystyön tuloksena syntyi muutama pieni heimo; portulakkakasveihin jäi vain portulakkojen ("Portulaca") suku. Selvitystä on tehty mitokondrioista ja viherhiukkasista eristettyjen DNA-jaksojen avulla. Myöhemmin vuonna 2011 mukaan otettiin myös eräs tuman DNA-jakso. Näin on päädytty seuraavaan dikotomiseen kladien jaotteluun, jolla on myös morfologisia perusteluja:
Kaktio- ja basellakasvit on sisaruudestaan huolimatta pidetty erillään, samoin portulakka- ja kaktuskasvit. Muutama afrikkalainen ennen portulakkakasveihin sisällytetty suku on nyt viety kaktiokasveihin, mitä myös morfologia tukee. Jäljelle jäävä osa entistä portulakkakasvien heimoa on parafyleettinen; siksi on syntynyt muutama pikku heimo: Montiaceae, joka jää analyyseissä kauimmas eroon entisestä portulakkakasvikompleksista, Talinaceae, Anacampserotaceae ja enää yhden suvun käsittävä Portulacaceae "sensu stricto" (ahtaassa mielessä). Joskus itsenäisenä heimona pidetty Hectorellaceae, joka on morfologisesti melko erillinen, sisältyy nyt Montiaceae-heimoon.
Halophytaceae

Halophytaceae on yksilajinen kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa. Heimon ainoa laji on "Halophytum ameghinoi".
Tuntomerkit.
Kasvi on yksivuotinen ruoho, jolla sukulaisistaan poiketen ei ole turvonneita juuria. Sekundaarisesta paksuuskasvusta vastaava jälsisolukko on monen Caryophyllales-lahkon edustajan tavoin hajanainen. Kukat ovat yksineuvoisia, kasvi yksikotinen (hede- ja emikukat samassa kasviyksilössä). Kukat ovat perättömiä, eikä niissä ole mesiäistä. Hedekukinto on tiheän tähkämäinen, ja hedekukassa on neljä hieman terämäistä kehälehteä, joiden kanssa vuorottaisesti heteet sijaitsevat. Ponnet avautuvat ulospäin kukan keskustasta rei'illä, jotka avautuvat lokerositeen supistuessa. Hedekukassa ei ole emiön jäännettä. Emikukat sijaitsevat kimppuina ja ne ovat kehättömiä ja joutoheteettömiä. Yhdislehtinen sikiäin koostuu kolmesta emilehdestä, joista vain yksi on fertiili; sikiäimessä on vain yksi siemenaihe. Sikiäimen päässä on siirottavahaarainen vartalo. Hedelmä on pieni pähkinä, ja kovaan kukintolapakkoon on uponneina useita pähkinöitä. Kromosomiluku n = 12
Levinneisyys.
Laji kasvaa Argentiinan eteläosassa.
Luokittelu.
Aikaisemmin "Halophytum" on viety savikkakasveihin (Chenopodiaceae) (Cronquist 1981). Sen on ajateltu myös olevan päivikkikasvien (Aizoaceae) sukulainen. Läheisin sukulaisheimo lienee basellakasvit (Basellaceae).
Kuusjärvi (Suodenniemi)

Kuusjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede.
Järven pinta-ala on 6,6 hehtaaria ja sen pituus on 400 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 1,5 kilometriä pitkä haara "Karinojaan", joka laskee Mouhijärveen.
Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Läheinen "Hautavuori" on jyrkkärinteinen ja siihen on syynä kallioruhje, jonka pohjalla Kuusjärvi sijaitsee. Rannalla on kaksi loma-asuntoa, jonne johtaa tiet Suodenniemen taajamasta.
Kaktiokasvit

Kaktiokasvit (Didiereaceae) on 16-lajinen pieni kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa.
Tuntomerkit.
Kaktiokasvit ovat puuvartisia, usein okaisia ja tavallisesti kausivihantia kasveja, joiden varsi voi olla enemmän tai vähemmän sukkulenttinen. Tavallisesti niissä esiintyy kasvussaan ehkäistyneitä lyhytversoja. CAM-aineenvaihduntaa esiintyy, ja sekundaarisista aineenvaihduntatuotteista tanniinit ovat yleisiä. Kasveissa on myös limatiehyitä. Kasvit ovat kaksikotisia tai toisinaan sekasopuisia siten, että samassa kasvissa on sekä kaksineuvoisia että emikukkia. Kukat sijaitsevat joskus kimppuina. Kukassa on neljä tai viisi kehälehteä, joiden tyvellä kiertää rengasmainen mesiäinen. Heteitä on 5–12 yhtenä kiehkurana ja tyveltään yhteenkasvaneina; niitä voi olla myös paljon (suvussa "Calyptrotheca"). Joskus heteiden sisäpuolellakin on mesirauhasia. Yhdislehtinen sikiäin koostuu useasta emilehdestä, joissa on yksi tai harvemmin kaksi siemenaihetta kussakin. Luotit ovat enemmän tai vähemmän kilpimäisiä ja ripsuisia. Hedelmä on pähkylämäinen, joskus kansikota (suvussa "Calyptrotheca"). Siemenessä on siemenaiheen varresta eli funikuluksesta kehittynyt strofioli tai arillus; perispermi eli ulkovalkuainen enemmän tai vähemmän puuttuu. Kromosomiluku n = 22, 24; usein kasvit ovat polyploideja.
Levinneisyys.
Kaktiokasveja esiintyy hajanaisesti eteläisessä ja itäisessä Afrikassa sekä Madagaskarilla.
Luokittelu.
Kaktiokasvien heimossa on seitsemän sukua ja 16 lajia. Aikaisemmin heimoon luokiteltiin vain madagaskarilaiset suvut, nyt myös afrikkalaisia sukuja, joita ennen pidettiin portulakkakasveihin (Portulacaceae "sensu lato" eli laajassa mielessä) kuuluvina (vrt. Portulacineae-kladin luokittelu).
Suvut.
Kaktiokasvien suvut:
Dioro

Dioro on maalaiskunta ja sen keskuskylä Ségoun alueen Ségoun piirissä Malissa. Se sijaitsee Nigerjoen rannalla 60 kilometriä Ségousta maanteitse koilliseen. Kunnassa on 47 900 asukasta (vuonna 2009).
Dioron kunta rajoittuu idässä Ségoun piirin Kamiandougoun ja Diédougoun, etelässä Diounan ja Cinzanan, lännessä Boussinin ja Farakou Massan sekä pohjoisessa Sibilan ja Macinan piirin Kolongon kuntiin.
Kuntaan kuuluu 30 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita, bozoja ja fulbeja. Vallitseva uskonto on islam, mutta kunnassa asuu myös jonkin verran kristittyjä ja animisteja.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, hirssi, durra, maapähkinä, fonio ja okra. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Palveluihin kuuluvat viisi alakoulua, kaksi yläkoulua ja kolme terveysasemaa.
USS Patrick Henry

USS Patrick Henry (runkonumero SSBN-599) oli Yhdysvaltain laivaston George Washington -luokan strateginen ydinsukellusvene.
Valmistus.
Alus tilattiin General Dynamics Electric Boat Divisionilta Grotonista Connecticutista, missä köli laskettiin 27. toukokuuta 1958. Se laskettiin vesille 22. syyskuuta 1959 kumminaan Leslie C. Arendsin puoliso ja otettiin palvelukseen 9. huhtikuuta 1960 ensimmäisinä päällikköinään Harold E. Shear ja Robert L. J. Long.
Palvelus.
Alus läpäisi koeajot sinisellä miehistöllä 16. syyskuuta mennessä, minkä jälkeen keltainen miehistö siirtyi alukselle. Se lähti joulukuussa 1960 ensimmäiselle partiomatkalleen. Aluksella tehtiin kaikkiaan seitsemäntoista partiomatkaa joulukuuhun 1964 mennessä, jolloin alus siirrettiin telakalle puoleksitoista vuodeksi.
Koeajojen jälkeen alus palautettiin palvelukseen. Se lähti joulukuussa 1966 kahdeksannelletoista partiomatkalleen liitettynä sukellusvenelaivue 14:ään. Alus päätti 1. maaliskuuta 1968 22. matkansa Holy Lochiin.
Alus muutettiin taistelusukellusveneeksi lokakuussa 1981, jolloin sen ohjussiilot täytettiin betonilla ja laukaisujärjestelmä poistettiin. Alus poistettiin palveluksesta 25. toukokuuta 1984.
Talinaceae

Talinaceae on vajaat 30 lajia käsittävä kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa.
Tuntomerkit.
Heimon kasvit ovat ruohoja tai pensaita, jotka voivat olla liaanimaisia; maansisäiset kasvinosat ovat usein mukulamaisia. Kasveissa on tanniinipitoisia soluja ja yhteyttämiseen liittyy CAM-aineenvaihdunta. Kukassa on kehälehtiä, noin 15 hedettä ja kolmen yhteenkasvaneen emilehden muodostama sikiäin, joka ainakin aluksi on väliseinällinen. Hedelmä on "Talinella"-alasuvussa luumarjamainen, limautuva ja avautumaton. Siemenessä on strofioli. Kromosomiluku n = 8.
Levinneisyys.
Heimo kasvaa hieman hajanaisesti Floridassa, Keski- ja Etelä-Amerikassa, Afrikassa ja Madagaskarilla.
Luokittelu.
Talinaceaeen kuuluu kaksi sukua, "Talinum" sekä "Amphipetalum", jonka systemaattinen asema on epävarma. Lajeja on yhteensä 27. Heimo on aiemmin yhdistetty portulakkakasveihin (Portulacaceae), ks. Portulacineae-ryhmän luokittelua.
Siim Sellis

Siim Sellis (s. 5. toukokuuta 1987 Tali) on virolainen uransa lopettanut maastohiihtäjä, joka oli erikoistunut sprinttihiihtoon. Hän edustaa Sportclub Sparta -seuraa. Sellis debytoi maastohiihdon maailmancupissa tammikuussa 2006 Otepäässä 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä Sellis saavutti viisi vuotta myöhemmin, tammikuussa 2011 niin ikään Otepäässä perinteisen sprintissä ollen 27. Sellisin paras sija maailmancup-osakilpailussa on kymmenes tila Salpausselän perinteisen sprintistä vuodelta 2012.
Sellis lopetti uransa maastohiihtäjänä vuonna 2017.
Sellis oli mukana myös vuoden 2014 talviolympialaisissa Sotšissa, jossa hän oli ainoalla matkallaan, vapaan sprintissä 59.
Fabian Steindl

Fabian Steindl (s. 14. huhtikuuta 1994) on itävaltalainen uransa lopettanut yhdistetyn hiihtäjä, joka edusti seuratasolla HSV Absam-Bergisliä. Steindl voitti nuorten MM-kultaa helmikuussa 2014 Val di Fiemmessä normaalimäen ja 4×5 kilometrin hiihdon joukkuekilpailussa. Yhdistetyn maailmancupissa Steindl debytoi marraskuussa 2014 Rukalla ollen heti pisteillä sijoituttuaan sijalle 27. Parhaimmillaan hän on ollut 16:s sekä Chaux-Neuvessa tammikuussa 2015 että Lillehammerissa joulukuussa 2015. Steindl on kilpaillut myös Continental Cupissa, jossa hän on ollut parhaimmillaan seitsemäs helmikuussa 2012 Kranjissa.
Steindl lopetti uransa yhdistetyn hiihtäjänä vuonna 2017.
Luciano Figueroa

Luciano Gabriel ”Lucho” Figueroa Herrera (s. 19. toukokuuta 1981 Santa Fe) on argentiinalainen päättänyt jalkapalloilija ja olympiavoittaja, jonka viimeinen seura oli Malesian pääsarjassa pelaava Johor Darul Takzim. Oikeajalkainen Figueroa on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän on 182 senttimetriä pitkä.
Figueroa edusti vuodet 2001–2003 Rosario Centralia. Vuonna 2003 hän voitti Argentiinan liigan maalikuninkuuden. Kaudeksi 2003–2004 hän siirtyi Valioliigan Birmingham Cityyn, jossa hän pelasi kauden aikana vain yhden ottelun ja sai lähteä seurasta. Seuraava osoite oli Primera División de Méxicon Cruz Azul, jossa Figueroa pelasi vain vuoden 2004, mutta teki 33 ottelussa 21 maalia.
Vielä samana vuonna Figueroa siirtyi takaisin Eurooppaan, nyt Espanjan pääsarjan Villarreal CF:ään. Villarrealia hyökkääjä edusti kaksi kautta tehden 26 pelissä vain viisi maalia. Vuonna 2006 hän palasi takaisin kotimaahansa, nyt River Plateen. Vietettyään vain muutaman kuukauden Argentiinassa, siirtyi Figueroa jälleen Eurooppaan, Serie A:n Genoa CFC:hen. Genoaa Figueroa edusti vuodet 2006–2010, käyden välillä lainalla kotimaansa Boca Juniorsissa, jossa tilille tuli liigamestaruus.
Vuonna 2010 Figueroa siirtyi kasvattajaseuraansa Rosario Centraliin, josta vuoden kuluttua eteenpäin ecuadorilaiseen Emeleciin. Talvella 2013 oli edessä jälleen paluu Eurooppaan, nyt Kreikan Superliigan Panathinaikos FC:hen, josta Figueroa lähti kuitenkin vielä saman vuoden syyskuussa. Seuraava osoite oli Malesian pääsarjan Johor Tarul Takzim. Figueroa lopetti uransa vuonna 2015.
Figueroa debytoi Argentiinan jalkapallomaajoukkueessa vuonna 2004. Samana vuonna hän saavutti hopeaa Argentiinan kanssa Copa Américasta. Sama sijoitus toistui seuraavana vuonna Maanosaliittojen cupissa, jossa Figueroa oli turnauksen toiseksi paras maalintekijä neljällä maalillaan. Figueroa voitti myös olympiakultaa vuoden 2004 kesäolympialaisista Ateenasta Argentiinan joukkueen kanssa. Vuoden 2005 jälkeen Figueroa ei pelannut otteluakaan maajoukkueessa. Hän teki siinä yhdeksän maalia 15 pelissä.
Matias Linkoaho

Otto Matias Linkoaho (s. 1. tammikuuta 1994) on suomalainen pikajuoksija. Linkoahoa valmentaa Pekka Mäkelä ja Harri Laiho ja hän edustaa Helsingin Kisa-Veikkoja. Sisäratojen SM-kilpailuista hänellä on kultaa 400 metriltä vuodelta 2014 ja hopeaa 200 metriltä 2013 sekä viestistä kultaa vuosilta 2013 ja 2019, hopeaa 2020 sekä pronssia vuosilta 2014 ja 2023. Viestijuoksun SM-kilpailuista hänellä on 4 × 400 metrin viestistä kulta vuosilta 2020 ja 2022 sekä hopeaa 2023 ja 2024, 4 000 metrin viestistä kulta 2021 ja pronssi 2022, 4 × 100 metrin viestistä hopea 2018 ja pronssi 2022 sekä 4 × 800 metrin viestistä pronssi 2018. Kalevan kisoissa hän on sijoittunut parhaimmillaan 400 metrillä kuudenneksi 2022. Linkoaho on edustanut Suomea myös Suomi–Ruotsi-maaottelussa vuonna 2013.
Florian Notz

Florian Notz (s. 24. huhtikuuta 1992) on saksalainen maastohiihtäjä, joka edustaa SZ Roemerstein-seuraa. 
Notz oli mukana nuorten MM-kilpailuissa vuosina 2011 ja 2012. Alle 23-vuotiaiden MM-kilpailuihin hän osallistui niin ikään kaksi kertaa. Hän voitti ikäluokan maailmanmestaruuden 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 2015. Aikuisten MM-kilpailuissa hän debytoi Falunissa 2015. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 16:nneksi yhdistelmäkilpailussa Lahdessa 2017 ja 17:nneksi samalla matkalla kaksi vuotta myöhemmin Seefeldissä. Viestissä tuloksena on ollut kuudes sija vuosina 2017 ja 2019 sekä seitsemäs sija vuonna 2015. Olympialaisissa hän kilpaili ensi kerran Pekingissä 2022 ja sijoittui yhdistelmäkilpailussa 19:nneksi ja viestissä viidenneksi.
Notz debytoi maastohiihdon maailmancupissa 2. maaliskuuta 2014 Salpausselän vapaan hiihtotavan 15 kilometrin kilpailussa. Notz sijoittui tuossa kilpailussa seitsemänneksi saavuttaen heti ensimmäiset maailmancupin pisteensä. Tuo sijoitus on yli seitsemän vuotta myöhemmin yhä Notzin uran paras maailmancup-sijoitus.
Anacampserotaceae

Anacampserotaceae on pieni kasviheimo koppisiemenisten Caryophyllales-lahkossa. Sen nimisuku on "Anacampseros", jonka suomenkielinen nimi on mehikit, aiemmin mehiportulakat, kun suku on sijoitettu portulakkakasveihin. 
Tuntomerkit.
Anacampserotaceae-heimon kasvit ovat matalia pensaita, joilla on enemmän tai vähemmän mukulamaiset juuret. Joskus varret ovat meheviä, joskus kasveilla on tyviruusuke. Varren nivelvälit ovat lyhyet. Satunnaisesti esiintyy yhteyttämiseen liittyvää CAM-aineenvaihduntaa ja mahdollisesti C4-yhteyttämistä. Lehdet ovat tavallisesti kierteisesti, joskus vastakkaisesti, ja enemmän tai vähemmän liereitä. Lehtihangoissa on karvoja tai kovera suomu. Kukan kaksi esilehteä (tai verholehteä) on samassa tasossa, ja heteitä on vähintään viisi; ne ovat tyveltään yhtyneitä. Sikiäin koostuu tavallisesti kolmesta, joskus kahdesta yhteen kasvaneesta emilehdestä ja on väliseinällinen. Vartalo on täyteinen. Hedelmä on rakenteeltaan melko monimutkainen, ja seinämän ulko- ja sisäkerros tavallisesti irtoavat toisistaan. Siemenet ovat väriltään kalpeita, joskus siivellisiä, ja niissä on hieman tai joskus paljon käyristynyt alkio; ulkovalkuainen eli perispermi on heikosti kehittynyt. Myös siemenkuoren kaksi kerrosta irtoaa toisistaan. Kromosomiluku n = x = 9.
Levinneisyys.
Anacampserotaceae-heimon levinneisyyskuva on hyvin hajanainen. Ne kasvavat Keski- ja Etelä-Australiassa, Jemenissä, Somaliassa, eteläisessä Afrikassa, Etelä-Amerikan eteläosassa ja Pohjois-Meksikossa sekä Lounais-Yhdysvalloissa.
Luokittelu.
Anacampserotaceae-heimo muodostaa yhdessä portulakka- (Portulacaceae) ja kaktuskasvien (Cactaceae) kanssa kladin eli kehityslinjan Caryophyllales-lahkon evoluutiopuussa. Kladia luonnehtivat varren ilmarakojen puuttuminen, lehtihankojen monisoluiset karvat tai suomut ja heteiden runsaus. Kladin iäksi arvioidaan noin 14 tai jopa 37 miljoonaa vuotta.
Heimon 32 lajia kuuluvat kolmeen sukuun. Mehikkejä eli mehiportulakkoja ("Anacampseros") on 30 lajia, muut kaksi sukua ovat yksilajisia. Evoluutiopuu Anacampserotaceae-heimon sisällä alkoi haaroittua noin 11 miljoonaa vuotta sitten.
Suvut.
Suvut ovat:
Irriäisjärvi

Irriäisjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede.
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja sen pituus on 230 metriä ja leveys 130 metriä. Järven luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 600 metriä pitkä laskuoja, joka yhtyy "Karinojaan". Järveen tulee vain yksi oja, joka on samalla Ison Suksijärven laskuoja.
Järven rantaviiva on 0,54 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltomaan ympäröimää metsää. Rannalle on rakennettu kolme loma-asuntoa, joihin johtaa tiet "Irriäisten" kylästä.
Iso Suksijärvi

Iso Suksijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede.
Järven pinta-ala on 29,7 hehtaaria ja sen pituus on 900 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven länsirannalla, josta saa alkunsa 1,3 kilometriä pitkä laskuoja Irriäisjärveen. Järveen laskee pari metsäojaa, mutta sillä on Pohjusjärveen ja Pieneen Suksijärveen yhteys kapeiden salmien kautta. Näiden kolmen järven vedenpinta on tasoissa, mutta niitä voi silti pitää erillisinä järvinä.
Järven rantaviiva on 5,4 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, josta osa on suota. Järven luusuan edessä on pieni luoto. Sen matalat rannat kasvavat vesiheinää.
Historiaa.
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Iso Säksjärvi".
Pohjusjärvi

Pohjusjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede.
Järven pituus on 450 metriä ja leveys 380 metriä. Järven luusuana on sen etelärannalla sijaitseva kapea salmi, joka yhdistää sen Isoon Suksijärveen ja minkä takia järvien vedenpinnat ovat samassa tasassa. Lounaisosa muodostaa oman osansa, joka on sekin yhteydessä pääaltaaseen kapean salmen kautta. Järven ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, josta osa on suota. Soilta laskee järveen useita ojia sekä yksi laskuoja Paskalammilta. Järven vierestä kulkee mökkitie "Irriäisten" kylältä.
Hyvässä ja pahassa

Hyvässä ja Pahassa on lokakuussa 2014 ilmestynyt Yön kahdeskymmenes studioalbumi. Singleinä siltä on julkaistu kappaleet "Hyvässä ja pahassa" sekä "Jään sun viereen", jolla Olli Lindholmin kanssa laulaa Stina Girs.
Listasijoitukset ja myyntiluvut.
Albumi nousi Suomen virallisen listan kärkeen heti ilmestyessään ja pysyi listalla kolmentoista viikkoa. Sen myynti saavutti kultalevyrajan jo runsaan viikon kuluttua.
Konserttikiertue.
Yö aloitti levyn julkaisun myötä lokakuussa 2014 "Hyvässä ja pahassa" -nimisen konserttisalikiertueen, joka alkoi 2. lokakuuta Ylivieskan Akustiikka-salista ja päättyi 13. joulukuuta järjestettyyn Jyväskylän Paviljongin konserttiin. Sen konsertit jakautuivat kahteen osaan, aluksi yhtye esitti "Varietee"–debyyttialbuminsa kappaleet ja väliajan jälkeen uuden levyn materiaalia sekä muuta tuotantoa uransa varrelta. Omien keikkojensa välissä yhtye teki vielä joulukuun alussa "SuviYö"-nimisiä esiintymisiä Baltic Princess -laivalla yhdessä Suvi Teräsniskan kanssa.
Paskalammi (Mouhijärvi)

Paskalammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede.
Lammen pituus on vain 50 metriä. Sen ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi suota, josta laskee lampeen yksi oja.
Sanna Laari

Sanna Laari (o.s. Markkanen, s. 14. huhtikuuta 1990 Leppävirta) on suomalainen ampumahiihtäjä.
Laari aloitti uransa maastohiihtäjänä, mutta vaihtoi kaudella 2010–2011 ampumahiihtoon. Vuonna 2011 hän osallistui nuorten maailmanmestaruuskilpailuihin, joissa hän oli parhaimmillaan 19:s normaalimatkalla.
Aikuisten tasolla Laari debytoi Hanty-Mansijskin MM-kisoissa 2011 ollen pikakilpailussa 95:s. Hänen paras arvokisasijoituksensa on 48:s normaalimatkalla Kontiolahden MM-kisoista 2015.
Maailmancupiin Laari osallistui ensimmäisen kerran Östersundissa kaudella 2011–2012. Hänen paras sijoituksensa on 35:s sija, jonka hän saavutti Anterselvan pikakilpailussa tammikuussa 2016. Tuossa kilpailussa hän saavutti myös ensimmäiset maailmancupin pisteensä. Kaudella 2016–2017 hän pääsi yhteen takaa-ajo kisaan, johon hän lähti sijalta 53. Kuitenkin takaa-ajossa hänet otettiin kierroksella kiinni. Lopullinen sijoitus takaa-ajossa oli 58. eli kolmanneksi viimeinen. Kaudella 2016–2017 hän sai neljä maailmancupin pistettä.
Kourtney Kardashian

Kourtney Mary Kardashian Barker (s. 18. huhtikuuta 1979 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen televisiopersoona, muotisuunnittelija ja malli. Hän on esiintynyt saippuasarjassa "One Life to Live" sekä oman perheensä tositelevisiosarjassa "E! Rikkaat Kardashianit". Hän on tehnyt siskojensa kanssa myös kaksi spin-off-sarjaa. Kardashian nousi alun perin julkisuuteen silloisen ystävänsä Paris Hiltonin kautta.
Biografia.
Nuoruus.
Kourtney Kardashian syntyi 18. huhtikuuta 1979 Los Angelesissa, Kaliforniassa. Kourtney on Kris Jennerin ja Robert Kardashianin ensimmäinen lapsi. Hänellä on kolme nuorempaa sisarusta: Kim Kardashian, Khloé Kardashian, Rob Kardashian sekä kaksi sisarpuolta Kendall Jenner ja Kylie Jenner. Kourtneyn isä Robert Kardashian tuli aikoinaan tunnetuksi O. J. Simpsonin asianajajana. Kardashianin vanhemmat erosivat vuonna 1989 ja Kris-äiti meni uudelleen naimisiin olympiavoittaja Caitlyn Jennerin (silloin Bruce Jenner) kanssa. Pari kuitenkin erosi myöhemmin vuonna 2015.
Robert-isä kuoli vuonna 2003 syöpään. Omien sisarusten lisäksi uusperheeseen kuuluvat Caitlynin lapset Cassandra Marino, Burt Jenner, Brandon Jenner ja Brody Jenner.
Ura ja opiskelu.
Kourtney kävi teini-ikäisenä Marymount High Schoolia, joka on roomalaiskatolinen tyttökoulu Los Angelesissa. Valmistuttuaan Marymountista Kardashian muutti Texasiin opiskelemaan Southern Methodist Universityyn. Tämä koulu kesti kaksi vuotta, jonka jälkeen hän muutti Arizonaan opiskelemaan University of Arizona -nimiseen oppilaitokseen, josta hän valmistui teatteritaiteen kandidaatiksi. Kourtneyllä oli luokkatovereina mm. Nicole Richie ja Luke Walton. Kourtney astui julkisuuteen ensimmäisen kerran vuonna 2005 osallistuttuaan TV-sarjaan nimeltä "Filthy Rich: Cattle Drive". Suurempaa huomiota Kardashian sai kun perheen tosi–TV-sarja "E! Rikkaat Kardashianit" alkoi vuonna 2007. Vuonna 2006 Kourtney avasi sisarustensa Kimin ja Khloén kanssa muotiliikkeen nimeltä "DASH". Vuonna 2011 Kourtney näytteli TV-sarjassa "One Life to Live" asianajajaa nimeltä Kassandra Kavanaugh.
Yksityiselämä.
Vuonna 2006 Kourtney Kardashian alkoi tapailla Scott Disickiä. Parin ensimmäinen lapsi Mason Dash Disick syntyi 14. joulukuuta 2009. Toinen lapsi Penelope Scotland Disick syntyi 8. heinäkuuta 2012 ja parin kuopus Reign Aston Disick syntyi 14. joulukuuta 2014. Vuonna 2015 Kardashian ja Disick erosivat. Kourtney aloitti tapailemaan 25-vuotiasta Younes Bendjimaa vuonna 2016, mutta pari erosi elokuussa 2018. Parin huhuttiin eronneen riitojen takia.
Kourtney meni naimisiin Travis Barkerin kanssa vuonna 2022.
Pieni Suksijärvi

Pieni Suksijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede.
Järven pituus on 380 metriä ja leveys 300 metriä. Järven luusuana on järven luoteisrannalla sijaitsevat kapea salmi, joka yhdistää järven isoon Suksijärveen. Järvien vedenpinnat ovat tasoissa, mutta niitä voi pitää eri järvinä. Siinä on vain yksi luoto. Järven ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, josta osa on suota. Rannalle on rakennettu kuusi loma-asuntoa, joihin johtaa tiet "Irriäisten" kylältä.
Katso myös.
joiden lisäksi
Hiki-Suittu

Hiki-Suittu on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede.
Järven pinta-ala on 7,0 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 250 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 200 metriä pitkä laskuoja Iso Suksijärveen. Järveen laskee muutama suo-oja ja siinä on kaksi saarta, joista suurin on kasvanut kiinni rantaan.
Järven rantaviiva on 1,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mistä osa on suota. Rannalle on rakennettu viisi loma-asuntoa, jonne tie kulkee "Irriäisten" kylästä.
Niilo Kostermaa

Niilo ”Nikke” Kostermaa (20. joulukuuta 1919 Viipuri – 17. tammikuuta 2016 Helsinki) oli suomalainen mainosgraafikko, jonka erikoisalaa oli messujen ja näyttelyjen suunnittelu ja johtaminen. Hän toimi eri yritysten ja organisaatioiden messujohtajana ja vientinäyttelyiden organisoijana vuodesta 1945 aina eläkkeelle jäämiseensä 1989 asti, pisimpään SOK:n näyttelypäällikkönä 1950–1962.
Kostermaa oli mukana perustamassa Somistajayhdistystä vuonna 1950 ja toimi Somistaja-lehden päätoimittajana 1962–1967 sekä Somiste–Moduli-lehden päätoimittajana 1984–1988.
Kostermaa teki Eino Halénin kanssa 1960-luvun puolivälissä kirjoitusoppaan "Piirrä ja tekstaa kirjaimet oikein" monine painoksineen ja harjoitusvihkoineen.
Hänen veljensä oli näyttelijä Yrjö Kostermaa.
Onkijärvi (Vesunti)

Onkijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede.
Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa kilometrin pitkä oja "Uuhisuolle", jonka pohjoispäästä laskee oja Mouhijärveen. Järvellä on kaksi tulo-ojaa, jotka ovat suo-ojia. Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, mutta parissa kohdassa on vähän suota. Rannoilla ei ole rakennuksia eikä järvelle johda tietä.
Historiaa.
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Änkijärvi".
Sammalusjärvi

Sammalusjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede.
Järven pinta-ala on 8,6 hehtaaria ja sen pituus on 850 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa noin kaksi kilometriä pitkä "Sammalusoja", joka laskee Mouhijärveen. Yksi laskuoja tulee läheiseltä Pirttijärveltä.
Järven rantaviiva on 1,8 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Rannalla on kolme loma-asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 11.
Pirttijärvi (Vesunti)

Pirttijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede.
Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 70 metriä. Järven luusua sijaitsee järven pohjoisrannalla, josta saa alkunsa pari sataa metriä pitkä laskuoja Sammalusjärveen. Järven rantaviiva on 0,79 kilometriä pitkä ja ranta on metsäsuota. Rannoilla ei ole rakennuksia eikä sinne johda tietä.
Pahalammi (Mouhijärvi)

Pahalammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede.
Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 100 metriä. Sen luusua sijaitsee järven koillisrannalla, josta saa alkunsa kaksi kilometriä pitkä "Pahalamminoja", joka laskee Mouhijärveen. Lampeen tulevat ojat kuuluvat "Pahalamminsuon" ojitukseen. Lammen rantaviiva on 0,65 kilometriä pitkä ja sen ranta on metsäsuota. Rannalla suon takana on kolme loma-asuntoa, joille johtaa tie valtatieltä 11.
Monovisio (näönkorjaus)

Monovisio tarkoittaa, että ikänäkö korjataan siten, että toinen silmä saadaan näkemään tarkasti kauas ja toinen lähelle. Tällöin näkö korjataan / silmät leikataan siten, että toinen silmä on likitaittoinen (myooppinen) ja toinen normaali (emmetrooppinen) eli näkee tarkasti lähelle ja kauas ilman silmälaseja (vahvuus 0). Joillekin tämä ratkaisu sopii ongelmitta, mutta toisista tuntuu, että silmät eivät osaa tehdä yhteistyötä. Silmien yhteispelin ongelmia ilmenee todennäköisemmin silloin kun silmien taittoero on suuri. Siksi monovisiomenetelmässä ”lähinäkösilmän” näkökyky korjataan vain harvoin 40 senttimetrin etäisyyteen asti (vastaa -2,5 dioptrian likitaittoisuutta). Lähisilmän likitaittoisuudeksi valitaan usein -1,5 – -0,75, jolloin tarkan näön alue on noin 60/70 cm – 1 m. Käytännössä monet pystyvät näkemään myös tätä lähemmäksi.
Monovisiomenetelmää käytetäänä laserleikkauksissa ja asetettaessa silmänsisäisiä IOL-linssejä (). Potiaallee sopivimman menetelmän valinta riippuu monesta asiasta kuten silmän rakenteesta ja näköön liittyvistä tekijöistä sekä potilaan iästä. Ennakkotutkimuksessa eri menetelmiä voidaan verrata silmänsisäisiä moniteholinssejä käyttäen.
Monovisiolaserleikkaus on yleensä hyvä menetelmä ikänäön varhaisvaiheessa (n. 38–44-vuotiaille). Tässä vaiheessa silmät pystyvät vielä tarkentumaan lähelle, mutta ongelmia on odotettavissa pian, jos silmät leikataan niin, että kummallakin silmällä näkee kauas täydellisesti. Menetelmä soveltuu myös ikääntyneille potilaille RLE monovisio -menetelmän vaihtoehdoksi.
Monovisiolinssiä suositellaan silloin, kun ei ole varmaa, sopeutuuko potilas moniteholinssin haittoihin, mutta haluaa silti vähentää riippuvuuttaan silmälaseista lähelle katsottaessa enemmän kuin mitä pelkkä etäisyyden korjaaminen antaisi. Monovisiomenetelmää suositellaan myös, jos potilaan arvioidaan pystyvän sopeutumaan silmien taittoeroon, ja tätäkin voidaan testata piilolinsseillä ennen leikkausta.
Ylinen Alhajärvi

Ylinen Ahlajärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede.
Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 6,3 hehtaaria ja halkaisija on 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa noin 2,5 kilometriä pitkä "Karhuoja", joka laskee Mouhijärveen. Karhuoja laskee umpeen soistuneen ja osin ojitetun "Alisen Alhlajärven" kautta. Suurin tulo-oja "Kailojärvenoja" laskee luoteesta, missä sijaitsee neljä muuta järveä.
Järven rantaviiva on 0,95 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä suota, mutta myös avosuota. Itärantaa reunustavat maatilan pellot. Rantaan on rakennettu muutama loma-asunto.
Historiaa.
Vuoden 1856 Kalmbergin kartastossa Ylisen Alhajärven nimi on kirjoitettu "Pieni Alhajärvi" ja sen alapuolella ollut nyttemmin kuivatettu järvi "Iso Alhajärvi". Järven vedenpinnan korkeutta on aikoinaan laskettu alemmaksi ja Alinen Alhajärvi on kuivattu kokonaan.
Katso myös.
joiden lisäksi "Karhuojan" kautta laskevat:
Portulakat

Portulakat eli ruohoportulakat ("Portulaca") on portulakkakasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Se on nykyisin ainoa heimossa jäljellä oleva suku.
Tuntomerkit.
Portulakat ovat meheviä eli sukkulenttisia ja tavallisesti monivuotisia ruohoja. Yhteyttäminen on niillä C4-tyyppiä. Lehdet sijaitsevat tavallisesti kierteisesti, harvoin vastakkaisesti, ja ovat enemmän tai vähemmän liereitä. Lehtihangoissa on tavallisesti karvoja. Suojuksellinen kukinto sijaitsee kasvin varren päässä ja on enemmän tai vähemmän mykerömäinen, joskus viuhkomainen ja toisinaan kukat sijaitsevat yksittäin. Verholehtimäisiä osia on kaksi ja näyttäviä terälehtimäisiä tavallisesti viisi. Yhdislehtinen sikiäin on kehänpäällinen tai puoleksi kehänalainen ja muodostuu kahdesta kahdeksaan, tavallisesti viidestä emilehdestä. Siemenaiheet sijaitsevat siinä laita- tai pohjaistukoissa. Hedelmä on kansikota, ja siemenessä on vaippa eli arillus. Kromosomiluku n = (8–)10.
Levinneisyys.
Portulakat kasvavat ympäri koko maapallon tropiikissa ja lämpimillä alueilla eteläisellä pallonpuoliskolla. Enin osa lajeista kasvaa trooppisessa ja subtrooppisessa Amerikassa.
Luokittelu.
Portulakkojen evoluutiopuun oksiston iästä on esitetty melko erilaisia arvioita: noin 10, 18 ja 23 miljoonaa vuotta. Lajeja on eri käsitysten mukaan 40 tai enemmän, jopa 100.
Portulakkalajeja.
Suomenkielinen nimi on seuraavilla lajeilla:
Käyttö.
Vihannesportulakkaa on kasvatettu salaattikasvina jo antiikin ajoista lähtien. Koristeportulakka on suosittu yksivuotinen puutarhakasvi, josta on kehitetty risteyttämällä suuri valikoima erinäköisiä jalosteita.
Diaspori

Diaspori on harvinainen alumiinihydroksidimineraali, joka esiintyy yleisimmin bauksiittiesiintymissä yhdessä muiden mineraalien kanssa. Kiderakenteeltaan diaspori on rombinen ja sen asu vaihtelee: se voi joskus olla levyä muistuttava kide, mutta on yleisempiä muotoja ovat suomumainen, lehteilevä tai jyvämäinen. 
Diasporin läpinäkyvyys vaihtelee läpikuultavasta läpinäkyvään. Puhdas diaspori on väritöntä, mutta sitä löydetään myös eri tavoin värjäytyneenä. Valaistuksen laatu vaikuttaa myös värivaikutelmaan. Eri sävyjä voivat olla valkea, harmaa, kellertävä, vaaleanpunainen tai vihertävä, mutta myös violetti tai rusehtava sävy on mahdollinen. Mineraalin Mohs-arvo on 6,5–7 ja tiheys 3,3–3,5 g/cm³. Muista läpikuultavista ja värittömistä mineraaleista diaspori erottuu helmenhohtavalla murrospinnallaan. 
Diaspori löydettiin vuonna 1801 ja se sai nimensä kreikankielisestä sanasta διασπείρειυ, joka kuvaa tapaa, jolla mineraali hajoaa eri suuntiin, kun sitä lämmitetään liekillä. Vaikka diasporia esiintyy monilla mantereilla, ainoastaan Anatoliasta on tähän mennessä löydetty jalokivilaatuisia kiteitä. Näistä hiotuista korukivistä käytetään myös kauppanimeä zultaniitti.
Vahlonen

Vahlonen on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede.
Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 650 metriä pitkä laskuoja. Se yhtyy "Kailojärvenojaan", joka laskee Yliseen Alhajärveen ja jatkaa siitä "Karhuojaa" myöten Mouhijärveen.
Järven rantaviiva on 0,85 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi metsäistä ojitettua suota. Rannalla ei ole rakennuksia, mutta sen vierestä kulkee tie "Alhajärvenkulmasta".
Historiaa.
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Wahtosjärvi".
Kailojärvi

Kailojärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede.
Järven pinta-ala on 9,2 hehtaaria ja sen pituus on 750 metriä ja leveys 150 metriä. Järvellä ei ole yksiselitteistä luusuaa, sillä siitä lähtee useita ojia samaan suuntaan ja ne kaikki yhtyvät "Kailojärvenojaan". Oja laskee ensin Yliseen Alhajärveen ja jatkaa sitten "Karhuojaa" myöten Mouhijärveen.
Järven rantaviiva on 1,9 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin metsäistä ojitettua suota. Rannalla on seitsemän loma-asuntoa ja järvelle johtaa tie "Heinijärvenmaalta".
Historiaa.
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Kaitajärvi".
Kingi

Kingi oli MTV3-kanavalla 10. tammikuuta 2015 alkanut viihdeohjelma, jonka keskiössä oli kuvitteellinen laulukilpailu. Ohjelman näyttelijät kilpailivat kukin omalla hahmollaan, jotka putosivat yleisöäänestyksellä yksi kerrallaan kolmannesta jaksosta alkaen. Näyttelijät toimivat ohjelmassa tuomareina sekä omina itsenään sekä esittäen fiktiivisiä hahmoja ja julkisuudesta tuttuja henkilöitä.
Ensimmäinen tuotantokausi (2015).
Näyttelijät.
Juontajana toimi Antti Holma. Näyttelijä Jukka Rasilan oli alun perin tarkoitus myös esiintyä ohjelmassa, mutta hän joutui jättäytymään ohjelmasta aikataulusyistä.
Toinen tuotantokausi (2018).
MTV tiedotti marraskuussa 2017, että Kingi saa jatkoa keväällä 2018. Toinen kausi alkoi MTV3-kanavalla 17. maaliskuuta 2018.
Näyttelijät.
Toisella kaudella juontajana toimi Jaakko Saariluoma.
Iso-Ympyriäinen

Iso-Ympyriäinen on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede.
Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja sen halkaisija on 220 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 400 metriä pitkä laskuoja Kailojärveen. Järvien välillä on lähes kolme metriä korkeuseroa. Kailojärvi laskee "Kailojärvenojaa" ja "Karhunojaa" myöten Mouhijärveen. Tulo-ojina ovat ympäröivän suon ojat, jotka yhdistävät järven Pikku-Ympyriäiseen. Näiden järvien korkeusero on vain 30 senttimetriä.
Järven rantaviiva on 0,81 kilometriä pitkä ja ranta on kokonaan metsäistä ojitettua soita, joita kutsutaan "Ympyriäisnevoiksi". Rannalle ei ole rakennettu asuntoja eikä sinne johda teitä.
Historiaa.
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Ympyriäinen".
Pikku-Ympyriäinen

Pikku-Ympyriäinen on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen "Mouhijärven alueessa" suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede.
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja sen pituus on 180 metriä ja leveys 120 metriä. Järvellä ei ole selkeää luusuaa, vaan siitä erkanee useita laskuojia. Osa niistä laskevat Iso-Ympyriäiseen, osa Kailojärveen ja loput suoraan "Kailojärvenojaan".
Järven rantaviiva on 0,47 kilometriä pitkä ja ranta on kokonaan metsäistä ojitettua suota. Sen rantoja ei ole rakennettu eikä sinne johda tietä.
Tappura

Tappura on yksi kuitukasvi pellavan ("Linum usitatissimum") jalostuksessa erottuva osa. Tappurat ovat lyhyitä rohtimia, karkeita kuituja, joiden seassa on päistäreitä, kasvin kovaa, puumaista osaa.
Perinteisessä pellavan käsittelyssä tappurat erottuvat lihtauksessa ja pehmeät osat, aivinat, häkilöinnissä, puhdistettavaa pellavaa "kammattaessa".
Tappuroista voidaan puhdistettuna kehrätä karkeaa rohdinlankaa. Tappuroita on käytetty lämmöneristeenä ja tiivisteenä eli riveenä (riivinä), kun on tilkitty puulaivojen ja -veneiden saumoja. Perinteisessä puulaivan rakennuksessa eli laivanlyönnissä timpureille kuuluva yksi valmistelutehtävä oli punoa tiivistämiseen tarvittavat riivit. Talonrakennuksessa tappuratiivistettä sanotaan riveeksi (rive). Tappuroitten kehrääminen riivejä varten oli puolestaan nuorten tyttöjen työtä.
Tappura-sanaa käytetään kuvaannollisessa merkityksessä esimerkiksi tarkoittamaan herkästi syttyvää, kiihkeää, kuten sanonnassa "tulta ja tappuraa". Toisaalta merkitys voi viitata myös karkeaan tai takkuiseen.