Judit Nederström-Lundén

Judit Amanda Nederström-Lundén (26. lokakuuta 1898 Hanko – 17. marraskuuta 1984 Turku) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SKDL:n kansanedustajana vuosina 1951–1966. Hän oli Turun kaupunginvaltuuston jäsen jo 1920-luvulla ja palasi politiikkaan jatkosodan jälkeen, kun kommunistien toiminta jälleen laillistettiin. Eduskuntatyönsä ohella Nederström-Lundén oli Turun näkyvimpiä kunnallispoliitikkoja aina 1970-luvulle saakka. 
Elämä.
Lapsuus ja nuoruus.
Judit Nederström-Lundénin vanhemmat olivat liikemies Gustaf Henrik Nederström (1854-1907) ja Alma Sofia Dahlström (1866-1905). Nederström-Lundén menetti äitinsä jo kuusivuotiaana. Pari vuotta myöhemmin hänestä tuli orpo, kun isä kuoli sydänkohtaukseen juoppoputkassa. Perheen neljä lasta erotettiin toisistaan, jolloin Nederström-Lundén päätyi kasvattivanhempien luokse Turkuun. Keskikoulun ja kauppaopiston käytyään hän työskenteli Osuusliike Tarmolan kirjanpitäjänä ja konttoristina vuodesta 1916 lähtien. Nederström-Lundén toimi myös Suomen Kauppa- ja Liiketyöntekijäin Liiton Turun osaston puheenjohtajana.
Politiikkaan.
Sisällissodan jälkeen Nederström-Lundén liittyi kielletyn SKP:n jäseneksi. Hän kertoi radikalisoituneensa, kun punakaartissa taistellut isoveli Henrik (1894-1918) teloitettiin Lempäälässä. Vuoden 1922 kunnallisvaaleissa Nederström-Lundén valittiin Turun kaupunginvaltuustoon kommunistisen SSTP:n listoilta. Puolueensa ääniharavana hänestä tuli myös nykyistä kaupunginhallitusta vastanneen valmisteluvaliokunnan jäsen. SSTP:n lakkauttamisen jälkeen Nederström-Lundén siirtyi puolueen seuraajaksi perustetun STPV:n riveihin. Nederström-Lundén jäi varasijalle vuoden 1924 eduskuntavaaleissa, mutta 1925 hänet valittiin presidentin valitsijamieheksi. Nederström-Lundénin ensimmäinen jakso kaupunginvaltuutettuna päättyi, kun kommunisteja yritettiin keväästä 1930 lähtien savustaa ulos valtuustosta fasistisen Lapuan liikkeen painostuksesta. Viimein lokakuussa STPV:n ryhmä ilmoitti, etteivät sen jäsenet aikoneet enää osallistua valtuustotyöskentelyyn ja hieman myöhemmin puolue kiellettiin kommunistilakien nojalla. Nederström-Lundén jatkoi työssään Osuusliike Tarmolassa ja yleni myöhemmin konttoripäälliköksi.
Kansanedustajaksi.
Kun kommunistien toiminta jatkosodan jälkeen syksyllä 1944 laillisettiin oli Nederström-Lundén perustamassa Suomi-Neuvostoliitto-Seuran Turun osastoa. Hän oli myös SDNL:n alkuvuosien näkyvimpiä hahmoja. Vuoden 1945 kunnallisvaaleissa Nederström-Lundén palasi jälleen Turun kaupunginvaltuustoon SKDL:n edustajana ja 1951 hänet valittiin eduskuntaan.
Sosiaalipolitiikkaan keskittynyt Nederström-Lundén oli aktiivisin kehistysvammaisten lasten asiaa ajanut kansanedustaja. Hänen johdollaan tehtiin lukuisia aloitteita erityisesti laitospaikkojen lisäämiseksi sekä kotihoidon tukemiseksi. Nederström-Lundén oli myös laatimassa niin sanottua vajaamielislakia, joka ei kuitenkaan tullut voimaan alkuperäisessä muodossaan. 1950-luvun lopussa hän kiinnitti huomiota kotikaupunkinsa synnytys- ja naistentautiosastojen olosuhteisiin ja lastenklinikan puutteeseen ja teki aloitteen Turun keskussairaalan laajentamisesta . Kesäkuussa 1957 Nederström-Lunden ja Hertta Kuusinen varmistivat jarrutuspuheillaan lapsilisien maksamisen täysimääräisesti estämällä niitä leikkaavan päätöksen tekemisen kesäkuun viimeiseen päivään mennessä kuten laki edellytti. 
Nederström-Lunden putosi yllättäen eduskunnasta 1966 äänisaaliin puolittuessa. Turun kaupunginvaltuustossa hän jatkoi vuoteen 1973 saakka. Hän toimi presidentin valitsijamiehenä vuosien 1925, 1950, 1956, 1962 ja 1968 presidentinvaaleissa. Nederström-Lundén oli myös Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan jäsen. Pohjoismaiden Neuvostossa hän ajoi muun muassa Pohjoismaisen aborttilainsäädännön yhdenmukaistamista. Judit Nederström-Lundén kuoli Turussa 86-vuotiaana marraskuussa 1984. Hänet on haudattu Turun hautausmaalle.
Perhe.
Nederström-Lundénin puoliso oli Angelniemellä syntynyt puuseppä Alvar Ferdinand Lundén (1893-1955), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1930. Alvar Lundén vaikutti SSTP:ssä puolueen perustamisesta 1920 lähtien ja oli muun muassa Turun kaupunginvaltuuston jäsen. Vuoden 1922 rauhanjulistajien jutun yhteydessä hän sai kolmen vuoden kuritushuonetuomion. Sotavuosien jälkeen Alvar Lundén toimi SKP:n Turun aluesihteerinä.
Muuta.
Nederström-Lundén on hahmona Harri Raitiksen kirjoittamassa näytelmässä "Poliittinen komedia" (2019), joka kertoo sotavuosien jälkeisestä Turun kunnallispolitiikan valtataisteluista. Muita henkilöhahmoja ovat muun muassa Mauno Koivisto, Rafael Paasio ja Paavo Aitio.