Itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskeva yleissopimus

Itsenäisten maiden alkuperäis- ja heimokansoja koskeva yleissopimus tai ILO:n sopimus nro 169 on YK:n Kansainvälisen työjärjestön (ILO) vuonna 1989 laatima alkuperäis- ja heimokansoja koskeva yleissopimus.
Sopimuksen tarkoitus on turvata alkuperäis- ja heimokansojen yhdenvertainen kohtelu muihin väestöryhmiin nähden sekä estää näiden kansojen kulttuurien ja kielten kuoleminen. Yleissopimus edellyttää valtioiden ryhtyvän toimiin alueensa kansojen kulttuurin, kielen sekä sosiaalisen ja taloudellisen aseman turvaamiseksi.&lt;ref name="he306/1990"&gt;&lt;/ref&gt;
Historia.
Yleissopimus 169 hyväksyttiin ILO:n yleiskokouksessa Genevessä kesäkuussa 1989. Sopimus korvasi ILO:n aiemman yleissopimuksen 107 vuodelta 1957. Entisen yleissopimuksen tavoite oli sulauttaa alkuperäis- ja heimokansat muuhun väestöön, uusi yleissopimus sitä vastoin pyrkii poistamaan sulauttamispyrkimykset sekä edistämään näiden kansojen kulttuurien ja kielten säilymistä.
Europarlamentti hyväksyi 3. heinäkuuta 2018 päätöslauselman, jossa vaadittiin kaikilta EU:n jäsenvaltioilta sopimuksen voimaansaattamista. Parlamentti vaati, että EU varmistaa alkuperäiskansojen oikeuksien kunnioittamisen omassa kauppapolitiikassaan, sijoituksissa ja kehityshankkeissa; että EU varmistaa, että alkuperäiskansat ovat mukana tekemässä päätöksiä, jotka vaikuttavat heihin ja heidän maihinsa; että alkuperäiskansat on otettava mukaan suunnitelmiin, joilla pyritään puuttumaan ilmastonmuutokseen; sekä maailman alkuperäiskansojen oikeuksien täysimääräistä tunnustamista ja kansojen suojelua.
Suomen tilanne.
Suomi allekirjoitti eli hyväksyi sopimuksen vuonna 1989. Suomessa yleissopimuksen tarkoittamaa alkuperäiskansaa ovat saamelaiset.
Jyrki Kataisen hallituksen vuonna 2011 laatimassa hallitusohjelmassa oli tavoitteena ihmisoikeussopimuksen ratifioiminen eli voimaansaattaminen. Suomen saamelaiskäräjät osallistui hallitusneuvotteluihin.
Kesäkuussa 2014 Alexander Stubbin hallitus linjasi hallitusohjelmassaan, että sopimus ratifioidaan syksyllä 2014, mikäli hallituksessa saavutetaan yhteisymmärrys saamelaismääritelmästä. Saamelaiskäräjien kokous päätti 30.10.2014 kannattaa Ilo 169 -sopimuksen ratifiointia äänin 14–4. Sen jäsenistä Anu Avaskari ja Pentti Valle jättivät päätökseen eriävän mielipiteen. Ratifiointiesitys jätettiin kuitenkin pöydälle seuraavan hallituksen käsiteltäväksi.
Ihmisoikeusliitto vaati 21. huhtikuuta 2015 uutta pääministeri Juha Sipilää varmistamaan, että sopimus ratifioidaan ja saamelaisten ihmisoikeudet vihdoin turvataan. Se huomautti, että kyseessä on ihmisoikeussopimus, ja että sen toimeenpanon laiminlyöminen on ihmisoikeusongelma.
Juha Sipilän hallituksen hallitusohjelmassa ei mainita sopimusta eikä muitakaan asioita saamelaisten oikeuksista, kulttuurista tai kielten säilymisestä. Heinäkuussa 2018 EU-kansanedustajat vaativat päätöslauselmassa jäsenvaltioita, Suomi mukaan lukien, saattamaan sopimuksen voimaan.
 suositteli huhtikuussa 2021, että Suomi harkitsisi ILO 169 -sopimuksen voimaansaattamista. Voimaansaattamista vaatii myös Saamelaisneuvosto.
Puolueista sopimuksen ratifioisi SKP, RKP, Vihreä liitto ja Vasemmistoliitto. Sen sijaan keskustan, kokoomuksen ja SDP:n edustajat sanoivat puolueidensa kannaksi, että ILO-169-sopimusta ei sillä hetkellä (2013) ollut mahdollista ratifioida, koska puolueet vaativat yksityiskohtien tarkempaa selvittämistä muun muassa saamelaisuuskäsitteen määritelmästä ja heidän asuinalueensa maaoikeuskysymyksissä.