Carl Harlund

Carl Harlund (7. kesäkuuta 1739 Uusikaupunki – 28. huhtikuuta 1816 Karvia) oli suomalainen ylioppilas, kotiopettaja ja myöhemmällä iällä omaperäinen kansanfilosofi.
Turun akatemian ylioppilas.
Carl Harlund opiskeli ensin Porin triviaalikoulussa ja sai sieltä todistuksen vuonna 1758. Joulukuussa 1761 hän läpäisi Turun akatemian pääsykuulustelun ja aloitti siellä akateemiset opintonsa. Loppututkintoa Turun akatemiasta Harlund ei kuitenkaan suorittanut. Harlund valittiin Uudenkaupungin raatimieheksi 1771, mutta hän kuitenkin kieltäytyi ottamasta virkaa vastaan ennen viran vahvistamista 1772. Harlund oli oman aikansa kosmopoliitti. Hänen tiedetään matkustelleen vuosina 1769-1775 ainakin Ruotsissa ja Saksassa. Muistitiedon mukaan Harlund oli kertonut puhuvansa kahdeksaa kieltä ja ymmärtävänsä kahtatoista. Harlundin elämänvaiheista vuosilta 1780–1791 ei kuitenkaan ole löytynyt mitään kirjallista tietoa. Ikaalisten seurakunnan rippikirjaan on vuonna 1778 kirjattu Harlundista maininta: ”Ylioppilas Carl Harlund on muuttanut pois matkustellakseen ympäri maailmaa”. 
Vuoden 1779 kesäkuulta löytyy vielä tieto, että Harlundille myönnettiin matkapassi Pohjanmaalle, mutta sen jälkeen jäljet Harlundista katoavat yli kymmeneksi vuodeksi. Karvialainen kotiseutumies Eino Saari piti todennäköisenä, että Harlund olisi tullut Karviaan kartoitusapulaisena isojaon kartoitusten aikana 1784-1785, mutta sille ei ole löytynyt kirjallista vahvistusta. Vuodelta 1792 löytyy ensimmäinen varma tieto Harlundin asumisesta Karviassa. Tuolloin kirkonvaivainen, entinen ylioppilas Carl Harlund asui Karvian Suomilammilla.
Haarluntin ennustukset.
Eino Saari keräsi ja tallensi huomattavan määrän Haarluntista kertovaa muistitietoa 1950–70-luvuilla (noin 150 vuotta Harlundin kuoleman jälkeen). Karviassa Harlundia kutsuttiin Haarluntiksi. Saari tallensi muun muassa monta kymmentä muistitietona kulkenutta Haarluntin kertomaa ennustusta. Ennen Saarta muistitietoa Harlundin ennustuksista oli tallentanut muun muassa Pertti Virtaranta. 
Kulkuvälineiden kehityksestä Harlund oli ennustanut seuraavasti: ”Päättömät hevoset vetävät kuormia rautaisia teitä pitkin”. Kaupankäynnin tulevaisuudesta Harlund oli ennustanut, että tavarat tuodaan ostajan kotiin. Puhelimen keksimistä ennakoi Harlundin ennustus: ”Toinen mies on toisel puol maailmaa ja toinen mies toisel puolel ja puhuvat välinsä.” Sodankäynnin kehityksestä Harlund oli puolestaan ennustanut, että tulee suuri sota, jolloin soditaan ilmassa, maalla, vedessä ja veden alla. Kenties sähkövalojen tuloa koski Harlundin ennustus: "Valo kiikkuu langan päässä". Harlund oli myös ennustanut: ”Viikatteita ei tarvita, koska heinät niitetään koneella.” 
Harlund ennusti karvialaisille myös oman paikkakunnan tulevia tapahtumia. Harlundin muistellaan esimerksi sanoneen, että se on onnellinen, joka omistaa Alkkian nevaa. Parisataa vuotta myöhemmin Alkkian soita otettiin laajalti turvetuotantoon. ”Se oli semmonen että se tiesi erelleppäij ja ne on nyk käynykki kaikki totehem mitä se toimitteli”, totesi muuan Pertti Virtarannan haastattelema karvialainen Harlundista 1940-luvulla. 
Harlundin ajanlasku ja kaiverrukset.
Harlundilla oli oma ajanlaskunsa. Karvian Sarankylässä sijainneen aitan seinään Harlund kaiversi omaperäisen kalenterin, jonka hän nimesi ”Filosofin kalenteriksi”. Harlundin filosofin kalenteri alkoi vuoden 1800 kesäpäivänseisauksesta. Harlundin itse valmistama pieni puualmanakka on Suomen kansallismuseon kokoelmissa. Puualmanakan merkinnät onnistuttiin pääosin tulkitsemaan vuonna 2019. Harlundin puualmanakka oli esillä Kansallismuseon Toista maata -näyttelyssä 2021-2024. Harlundin kaiverruksia on myös Karvian kirkon kellotapulin hirsissä. Osa Harlundin kellotapuliin kaivertamista teksteistä on ranskankielisiä. Karvian Alkkiassa Välisalo-nimisessä saarekkeessa kerrotaan olleen hongan, jonka kylkeen Harlund oli kaivertanut paljon puukonkärkikirjoitustaan. Harlundin kaiverrukset kiersivät ruuvin tapaan hongan ympäri aina alas asti.
Harlundin kadonneet kirjoitukset.
Harlundin vuonna 1773 kirjoittama eräänlainen kasvatusopillinen tutkielma opetustyöstä Suomessa lienee ainut Harlundin kirjallinen työ, joka on säilynyt. Se on arkistoituna Kansalliskirjaston Tengström-Lagus -kokoelmassa. Muistitietojen mukaan Harlundilla oli mukanaan vielä Karviassakin erinäinen määrä kirjoituksia, joita hän säilytti matka-arkussaan. Kerrotaan, että vanha Harlund oli kehottanut säilyttämään matka-arkkua sisältöineen huolellisesti. Muistitiedon mukaan Harlund oli sanonut, että kerran niitä tullaan hakemaan ja silloin niiden säilyttäjä saa palkkioksi saman arkullisen täynnä ”kultaa ja hopiaa”. Harlundin matka-arkku on edelleen tallessa Karviassa, mutta Eino Saaren mukaan joku tuntemattomaksi jäänyt tutkija oli vienyt matka-arkun sisällön eikä siitä ole sen koommin kuultu.
Haarlundinkatu Karviassa.
Karvian keskustassa on Carl Harlundin mukaan nimetty Haarlundinkatu.