Teuva

Teuva () on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kunta on perustettu vuonna 1868, ja se kuuluu Suupohjan seutukuntaan. Teuvalla asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on vesistöjä. Peltoa on 10 574 ja metsää 33 610 hehtaaria. Väestötiheys on asukasta/km². Teuvan naapurikunnat ovat Kurikka pohjoisessa, Kauhajoki kaakossa, Karijoki etelässä, Kristiinankaupunki lounaassa ja Närpiö lännessä. Entisiä naapurikuntia ovat Kurikkaan liitetty Jurva, Kristiinankaupunkiin liitetty Tiukka sekä Närpiöön liitetyt Pirttikylä ja Ylimarkku.
Teuva sijaitsee Suupohjan lakeudella ja kunnan maisemat edustavat tyypillistä eteläpohjalaista lakeusmaisemaa. Teuva sijaitsee kielirajalla, jonka länsipuolelta alkaa ruotsinkielinen rannikkovyöhyke. Kunnan koillispuolella maasto muuttuu suo- ja kankaremaaksi. Teuvalla on sijainnut pohjoismaiden suurin puuhuonekalualan koulutuskeskus. Koulutuksesta on vastannut vuodesta 2018 lähtien Suomen Yrittäjäopisto.
Vuonna 2017 Teuva joutui huonon taloustilanteensa takia kriisikuntamenettelyyn. Vuonna 2021 tilanne alkoi näyttää paremmalta siinä määrin, että Teuvalla ei enää olisi kriisikunta-statusta.
Historia.
Teuvan asutuksen uskotaan alkaneen jo esikeraamiseen aikaan, eli noin 7 000–4 200 eaa. Kivikaudelta peräisin olevia asuinpaikkoja on löydetty kampakeraamiselta ajalta, arviolta 4 200–2 000 eaa. Kivikauden asuinpaikkoja on tutkittu kaivausten avulla Petterinmäellä, Komsinkankaalla ja Pappilankankaalla. Pohjois-Euroopan vanhin tunnettu asuinpaikka Susiluola sijaitsee naapurikunnassa Karijoella.
Teuvan nykyinen asutus on saanut alkunsa arviolta 1560-luvulla, kun Teuvalle saapui uusia asukkaita eri suunnista. Teuva kuului Närpiön suurpitäjään.
Vuonna 1694 Teuvasta tuli Närpiöön kuulunut kappeliseurakunta ja vuonna 1795 itsenäinen seurakunta. Oman papin Teuvan seurakunta sai vuonna 1694. Närpiön kunnallishallinto ja seurakunta erotettiin Teuvasta vuonna 1868, jolloin syntyi Teuvan kunta. Samana vuonna syntyi myös tunnetuin teuvalainen, pääministeri Lauri Ingman.
Vuonna 1953 valmistuneen Teuvan kirkon on suunnitellut arkkitehti Elsi Borg, jonka käsialaa on myös kirkon saarnatuoli. Teuvan kirkon alttaritaulun Jeesuksen vertauksesta ”Kymmenen neitsyttä” on maalannut taiteilija Tove Jansson. Teuvan ensimmäinen kirkko rakennettiin vuonna 1701. Edellinen, vuonna 1863 rakennettu kirkko tuhoutui tulipalossa tammikuussa 1950. Tuhoutuneen kirkon kuoriosa ja sakaristo on kunnostettu kaikkien entisten kirkkojen muistomerkiksi.
Maantiede.
Vesistöt.
Teuvan kunnan alueella on vain viisi järveä: Suksenjärvi, Isolammi, Lintulampi ja kaksi nimetöntä vesialuetta, joiden pinta-alat ovat 1,59 ja 1,03 hehtaaria.
Luonto.
Teuvan Natura-kohteita ovat Pässinrämäkkä, Kurpanneva, Varisneva, Lutakkoneva ja Harjaisneva-Pilkoonneva.
Taajamat.
Vuoden 2017 lopussa Teuvalla oli 5 269 asukasta, joista 3 456 asui taajamissa, 1 793 haja-asutusalueilla ja 20:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Teuvan taajama-aste on 65,8 %. Teuvan taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Väestö.
Teuvan asukasluku on yhteensä asukasta. Teuvan asukasluku pysytteli noin 7 500 asukkaan tuntumassa aina 1990-luvun puoliväliin saakka. Tämän jälkeen Teuvan asukasluvun kehitys kääntyi tasaiseen laskuun. Teuvalla ei ole toteutettu kuntaliitoksia. Oheisessa kuvaajassa on esitetty Teuvan väestönkehitys vuosittain vuodesta 1972 lähtien. Käytetty kuntajako vastaa nykyisin voimassa oleva jakoa.
Tilastokeskuksen vuoden 2024 väestöennusteen mukaan Teuvan asukasluku jatkaa laskua. Väestöennusteen mukaan Teuvan väkiluku olisi vuonna 2030 noin 4 253 asukasta, vuonna 2035 noin 3 987 asukasta, vuonna 2040 noin 3 794 asukasta ja vuonna 2045 noin 3 653 asukasta.
Asuminen.
Teuvan suosituin asumismuoto on omakotitalo, jossa asuu valtaosa kunnan asuntokunnista (81,8 % vuonna 2024). Toiseksi suosituin asumismuoto on rivitalo, jossa asuu noin 16,3 prosenttia asuntokunnista. Kerrostaloissa asuu noin 1,9 prosenttia asuntokunnista.
Yksinasuvien osuus Teuvan asuntokunnista on 42,2 prosenttia eli noin 950 asuntokuntaa. Kahdestaan asuvien osuus 36,7 prosenttia eli noin 820 asuntokuntaa. Yli kolmen asukkaan asuntokuntia on 10,2 prosenttia eli noin 230, yli neljän asukkaan asuntokuntia 9,9 prosenttia eli noin 220 ja yli seitsemän asukkaan asuntokuntia 0,9 prosenttia eli noin 20.
Kieli ja etnisyys.
Teuva on pääsääntöisesti suomenkielinen kunta. Vuoden lopussa Teuvan väestöstä enemmistönä  prosenttia asukkaista puhuu suomea ja  prosenttia puhuu ruotsia. Vieraskielisten osuus väestöstä on  prosenttia. 
Teuvalla asui vuoden 2023 lopussa 108 ulkomaan kansalaista, mikä on 2,3 prosenttia kunnan väestöstä. Suurin yksittäinen ulkomaalainen väestöryhmä on ukrainalaiset, joita asuu Teuvalla 23 henkeä. Seuraavaksi suurimmat väestöryhmät ovat virolaiset (21).
Uskonto.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Teuvalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Teuvalla toimii Teuvan helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Teuvan alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.
Talous.
Talousalueena Teuva kuuluu Suupohjan seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 37 027 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 40. suurin.
Teuvalla oli vuonna 2022 yhteensä 1 531 työpaikkaa ja kunnassa asui 1 755 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 62,3 prosenttia. Teuvan työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 52,7 prosenttia, jalostuksen 28,5 prosenttia ja alkutuotannon 17,6 prosenttia.
Teuvan työpaikkaomavaraisuus on 87,2 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 74,8 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 9,9 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Teuvalla on 177,0 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Yritykset.
Vuonna 2018 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat betonielementtejä valmistava Betoniluoma Oy, Suomen Lämpöpuu Oy ja Matti Tamsi Oy.
Vuosina 1974-1991 Teuvalla toimi matkailuvaunuja valmistanut Kafi. Kaikkiaan siellä valmistettiin 9300 matkailuvaunua, sekä tuhansia työmaa-, taukotupa- ja kioskivaunuja. Lisäksi vuosina 1984-87 tehtaalla valmistettiin yli 2000 Soliferin vaunua. 
Koulutus.
Teuvalla pitää päätoimipaikkaansa Teuvan aikuiskoulutuskeskus TEAK, joka on perustettu vuonna 1959. TEAK järjestää koulutusta eri puolilla Suomea. Pääkoulutusalat ovat puu, pintakäsittely, verhoilu, sisustus, vaatetus sekä teknologia (CNC, CAD, CAM, robotiikka). Lisäksi koulutusta järjestetään muun muassa sosiaali- ja terveysalalla, taloushallinnossa, myynnissä ja yrittäjyydessä. Yritysten tarpeisiin TEAK järjestää koulutusta kaikilla toimialoilla.
Teuvalla on kolme alakoulua: Perälän kyläkoulu, Äystön kyläkoulu ja Teuvan Yhtenäiskoulu. Yhtenäiskoulussa toimii myös luokat 7−9. Kunnassa on myös alle sadan opiskelijan lukio. Teuvan kunnanvaltuusto on päättänyt että Teuvan ja Kauhajoen kansalaisopistot yhdistyvät.
Kulttuuri.
Teuvalla sijaitsee vapaa-ajan- ja laskettelukeskus Parra Oy, joka sijaitsee Luovankylässä vajaat kymmenen kilometriä Teuvan keskustasta.
Kunnankirjastolla on noin 80 000 kappaleen kirjavalikoima, ja se kuuluu Eepos-kirjastojen kirjastokimppaan. Kirjasto tarjoaa myös maksutta tietokoneita internetkäyttöön, laajan lehtivalikoiman sekä musiikki- ja videoalan kustanteita.
Paikkakunnalla on myös uimahalli, Teuvan Kulttuuritalo Orrela, pyörämuseo, Pauli Nevalan syntymäpäivän kunniaksi pystytetty maailman suurin keihäs sekä lukuisia vapaa-ajanpalveluita aina elokuvateatterista kesäteattereihin.
Teuvan kotiseutumuseossa esitellään kesäsunnuntaisin paikallista kulttuuria.
Teuvan keitintehtaan museo on avoinna sopimuksesta.
Teuvan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa.
Harrastukset.
Nuorisoseuroja Teuvalla on lähes jokaisella kylällä omansa. Liikuntaseuroja Teuvalla on useita. Urheiluseura Teuvan Rivakka, jolla on kaksi olympiamitalia, perustettiin vuonna 1902. Nykyään seurassa on hiihto-, suunnistus-, yleisurheilu-, sulkapallo-, kuntourheilu-, pyöräily-, lentopallo-, salibandy- ja painijaostot. Seura ylläpitää Kaarihovi-nimistä tanssipaikkaa. Teuvan Pallo perustettiin vuonna 1978 aktiivisen kyläsarjatoiminnan innoittamana. Teuvan Jousiampujien luotsaama jousiammuntaharrastus alkoi Teuvalla vuonna 1997. Tanssiurheiluseura Tempon tanssijat ovat saaneet monenlaista menestystä kansainvälisiä tanssilattioita myöten. Teuvan Tuiskun veteraaniurheilijat ovat menestyneet hyvin maailmalla. Teuvalla toimii partiolippukunta Parran Haltiat. Tyttöjen ja poikien lippukunnat ovat yhdistyneet sekalippukunnaksi vuonna 1977.
Tapahtumat.
Teuvalla järjestetään vuosittain suosittu yleisötapahtuma Elolystit sekä lähes vuosittain saunojia ja saunomisen ystäviä kiehtova Siirrettävien saunojen kokoontumisajot. Ars Nova Botnica esittelee uutta pohjalaista kuvataidetta Teuvan kunnan kulttuuritalo Orrelassa joka vuosi heinäkuun ajan. Myös muutamana vuonna on järjestetty TeuvaFest niminen festivaalitapahtuma, jonka isäntänä toimii Teuvan musiikkiviikot ry.
Hallinto ja politiikka.
Kunnallinen päätöksenteko.
Teuvan kunnanjohtajana on toiminut vuodesta 2025 lähtien Rami Mattila Ylintä päätösvaltaa Teuvan kunnassa käyttää 27-jäseninen kunnanvaltuusto. Kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimii Esko Lehtimäki (kesk.), 1. varapuheenjohtajana Ville Heikkilä (kd.), 2. varapuheenjohtajana Ari Ollikkala (kesk.) ja 3. varapuheenjohtajana Ari Penttinen (ps.).
Kunnan hallintoa johtaa 9-jäseninen kunnanhallitus. Kunnanhallituksen puheenjohtajana toimii Toni Nevanperä (kok.), 1. varapuheenjohtajana Kaj Erlands (kesk.) ja 2. varapuheenjohtajana Päivi Kohtala (kesk.). Kunnassa toimivia valiokuntia ovat elinvoimavaliokunta ja hyvinvointivaliokunta. Lautakuntia ovat jätelautakunta ja viranomaislautakunta. Lakisääteisiä lautakuntia ovat keskusvaalilautakunta sekä tarkastuslautakunta.
Vaalit.
Teuvan suurimmat puolueet ovat ollut perinteisesti olleet Suomen Keskusta ja Kansallinen Kokoomus. Keskusta on ollut Teuvan kunnanvaltuuston suurin puolue yhtäjaksoisesti ainakin vuodesta 1976 lähtien. Keskusta on kerännyt pääsääntöisesti yli 40 prosenttia kunnan äänistä. Kokoomus on puolestaan vakiintunut toiseksi suurimmaksi puolueeksi noin 25 prosentin kannatuksella.
Kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi on vakiintunut SKDL/Vasemmistoliitto, joka on kerännyt Teuvalla perinteisesti noin 12 prosentin kannatuksen. Muista puolueista kristillisdemokraatit ovat keränneet 2020-luvulta lähtien Teuvalla valtakunnallista korkeampaa kannatusta.
Teuva kuuluu kansallisissa vaaleissa Vaasan vaalipiiriin.