Pernaja

Pernaja () on entinen Suomen kunta ja keskiajalla perustettu kirkkopitäjä Uudenmaan maakunnassa. Pernajan kunta on myöhemmin kuulunut Itä-Uudenmaan maakuntaan ja Etelä-Suomen lääniin. Kunta liitettiin vuonna 2010 Loviisan kaupunkiin. Pernajassa asui ihmistä vuonna 2009, ja sen pinta-ala oli  km², josta  km² oli maata ja  km² sisävesialueita. Kunta oli kaksikielinen, 58 prosenttia asukkaista puhui ruotsia ja 40 prosenttia suomea. Pernajan naapurikunnat olivat Lapinjärvi, Liljendal, Loviisa, Myrskylä, Porvoo ja Ruotsinpyhtää.
Pernaja liitettiin vuoden 2010 alussa Loviisaan yhdessä Liljendalin ja Ruotsinpyhtään kanssa.
Nimen etymologia.
Pernajan nimi esiintyy ensimmäisen kerran latinankielisessä lähteessä vuonna 1352 muodossa "Perna" tai "Pernea". Paikannimi palautuu todennäköisesti viron kielen lehmusta tarkoittavaan sanaan "pärna" (vrt. vanha suomen kielen sana "pärnä"".)" Nimi on Virossa yleinen monissa muodoissa. Esimerkiksi kaupunginnimi Pärnu on samaa kantaa.
Maantiede.
Pernajan alue käsittää pääosin Pernajanlahden ympäristöä.
Suurimpia järviä ovat Hamarinjärvi, Hopjärvi (neljäsosa), Niinijärvi, Paavalinkylänjärvi, Riikinjärvi, Sarvilahdenjärvi ja Vanhankylänjärvi. Suurimmat saaret ovat Sarvisalo ja Keipsalo. Pernajanlahden ympäristö ja Koskenkylän jokilaakso kuuluvat valtakunnallisesti arvokkaisiin maisema-alueisiin. Pernajanlahden merialue kuuluu myös suojeltuun Natura 2000 -alueeseen.
Historia.
Pernaja on ollut rautakaudella hämäläisten aluetta. Hämäläisasutus oli keskittynyt Sarvilahden ja Mertalahden alueille, vaikka asutusta oli muuallakin. Alueen suomenkieliset paikannimet viittaavat paikoin kalastukseen ja metsästykseen. Tästä on päätelty, että hämäläiset metsästäjät ja kalastajat käyttivät aluetta muinoin myös nautinta-alueenaan muutamia kuukausia kerrallaan. Kaikki Pernajan vanhat kylännimet ovat suomalaisperäisiä ja myös rannikon saarten, lahtien ja niemien nimet ovat alun perin suomenkielisiä.
Ruotsalainen kolonisaatio alkoi Itä-Uudellamaalla ja siten myös Pernajassa 1300-luvun alussa. Kolonisaation on katsottu tapahtuneen niin sanottun toisen ristiretken jälkeen ruotsalaisten voitettua hämäläiset. Paikka mainitaan ensimmäisen kerran historiallisissa lähteissä vuonna 1352. Alueen kaikki ruotsinkieliset paikannimet ovat peräisin keskiajalta. Nimistötutkimusten mukaan esimerkiksi paikannimi "Rike" tarkoitti alun pitäen Riihijokea. Ike-loppu viittaa jokeen.
Riihen olemassaolo puolestaan viittaa maanviljelyyn ja merkitsee ympärivuotista asutusta.
Samanlaisia suomenkielisperäisiä nimiä ovat myös Porvoon puolella Ylike eli Ylijoki sekä Pernajassa sijaitseva Tervik, jonka alkumuoto oli Tervajoki, sittemmin Tervike. Keskiajalla alue ruotsalaistui siinä määrin, että kaikkien kylien nimistö oli viimeistään 1700-luvulla asiakirjoissa enemmistöltään ruotsalainen. 
1900-luvulla Pernajan Kabbölessä eli myös virolainen yhteisö, Kabbölen virolaiset.
Nähtävyydet.
Agricolan puistikko.
Pernajan kirkonkylällä sijaitsee Agricolan puistikko, noin 1400-luvulla rakennettu harmaakivikirkko sekä Mikael Agricolan muistomerkki. Pernajan Torsbyssä, Agricolantiellä, on sijainnut Mikael Agricolan synnyinkoti. Paikalla on nykyisin nähtävyytenä muistomerkki. 
Kartanoita.
Pernajassa on myös lukuisia historiallisia kartanoja muun muassa Suur-Sarvilahden kartano, Malmgårdin kartano, Tervikin kartano sekä Tjusterbyn kartano.
Forsbyn ruukki.
Pernajan Koskenkylässä sijaitsee Forsbyn ruukkialue, joka perustettiin jo vuonna 1682. Alue kuuluu Museoviraston valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Muistomerkkejä.
Hamnskärissä on sukellusvene UC-57:n muistomerkki, joka paljastettiin 12. elokuuta 1934. Tilaisuudessa oli mukana viisi sukellusveneellä Suomen suuriruhtinaskuntaan Preussista tullutta suomalaista jääkäriupseeria.
Hardomissa on osasto Brandenstein Hardomin taistelusssa 11. huhtikuuta 1918 kaatuneiden muistomerkki. Kaatuneita olivat musketöörit Johann Baltes, Karl Maire, August Plage ja Ewald Karl Postayer sekä korpraali Heinrich Gerling reservin jalkaväkirymentti 225:nnen 1. komppaniasta.
Ryssön linnoitus.
Pernajassa sijaitsi aikanaan myös venäläisten Ryssön saarelle 1700-luvulla rakentama Ryssön linnoitus.
Kyliä.
Bagarböle, Baggböle, Baggnäs, Bergby, Blybergs, Böle, Erlandsböle, Fasarby, Garpgård, Gerby, Gislarböle, Gislom, Greggböle, Grevböle, Haddom, Hartola (Hardom), Hormnäs, Horslök, Hämeenkylä (Tavastby), Härkäpää (Härpe), Idlax, Isnäs, Kabböle, Kinnarinkylä (Skinnarby), Kirkonkylä (Kyrkoby), Kivisalo (Kjevsalö), Koskenkylä (Forsby), Kukumi (Kuggom), Kuuskoski (Kuskosk), Kärppä (Kärpe), Lapinkylä (Labby), Lappnor, Malmsby, Malmgård, Näse, Paavalinkylä (Påvalsby), Pernajan pappila (Pernå prästgård), Pitkäpää, Pålböle, Riikki (Rike), Rosendal, Rösund, Sandvik, Sarvilahti (Sarvlax), Sarvisalo (Sarvsalö), Sjögård, Strömmen, Sundarö, Särkilahti (Särklax), Tervik, Tetom, Torsby, Tjuvö, Trännäs, Tjusterby, Vanhakylä (Gammelby), Villmansgård, Våtskär, Österby
Kulttuuri.
Murre.
Pernajan alue on historiallisesti ruotsinkielistä ja nykyisin kaksikielistä aluetta. Suomen kielessä Pernajan puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Pernajan murre kuuluu kaakkoishämäläiseen Iitin ryhmään. Pernajan ruotsinkielinen murre luetaan uudenmaanruotsin ryhmän itä-uusimaalaisiin murteisiin.
Ruokakulttuuri.
Pernajan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uusien perunoiden hapankermasta tehty kastike nimeltä "ludiveto" sekä kirnupiimäpuuro.
Urheilu.
Pernajassa toimii frisbeegolfseura Pernå Discgolf Kamraterna, joka ylläpitää Pernå Discgolf frisbeegolf-rataa. Rata on 18-väyläinen par 57. Rata koostuu lähinnä metsäväylistä jyrkkine korkeuseroineen. Lisäksi Pernajassa on yleisurheilukenttä sekä jääkiekkokaukalo aivan Pernajantien kupeessa. Frisbeegolf-rata sijaitsee näiden ympärillä.