Muhammad bin Salman

Muhammad bin Salman bin Abdulaziz Al Saud () (s. 31. elokuuta 1985 Jedda, Saudi-Arabia) on Saudi-Arabian pääministeri, kruununprinssi ja nykyisen kuninkaan Salman bin Abdul-Aziz Al Saudin poika. Muhammad bin Salmanista käytetään arabimaissa lyhennettä MBS.
Aikaisemmin hän toimi maansa puolustusministerinä (2015–2022) ja varapääministerinä (–2022).
Varhainen elämä.
Muhammad bin Salman on Saudi-Arabian kuningas Salman bin Abdul-Aziz Al Saudin ja tämän kolmannen vaimon Fahda bint Falah bin Sultanin vanhin poika. Hän suoritti oikeustieteen kandidaatin tutkinnon kuningas Saudin yliopistossa Riadissa. Hän työskenteli sittemmin valtion virkamiestehtävissä. Vuonna 2009 hänet nimitettiin tuolloin Riadin kuvernöörinä toimineen isänsä erikoisneuvonantajaksi, ja vuonna 2013 hänestä tuli kruununprinssin hovin päämies ministerin arvolla. Hänen isänsä Salman oli nimitetty edellisenä vuonna kruununprinssiksi edellisen prinssi Najef bin Abdul Azizin kuoltua, ja hänestä tuli Saudi-Arabian kuningas edellisen kuninkaan Abdullahin kuoltua vuonna 2015. Salmanin ensimmäisiä toimia kuninkaana olivat Muhammad bin Nayefin nimitys kruununperijäksi ja Muhammad bin Salmanin nimitys puolustusministeriksi. Myöhemmin samana vuonna Muhammad nimitettiin varakruununprinssiksi, toiseksi varapääministeriksi sekä talous- ja kehityskomission puheenjohtajaksi.
Avioliitto ja perhe.
Muhammad bin Salman avioitui vuonna 2008 Sarah bint Mashhurin kanssa, ja pariskunnalla on viisi lasta.
Ministerinä ja kruununprinssinä.
Puolustusministerinä Muhammad vei Saudi-Arabian osapuoleksi Jemenin sisällissotaan maaliskuussa 2015. Saudi-Arabia kuuluu arabimaiden liittoumaan, joka aloitti sotatoimet Jemenissä, kun huthikapinalliset ajoivat maan presidentin Abdrabbuh Mansour Hadin maanpakoon. Presidenttiä tukevan sotilasoperaation saavutukset ovat vähäisiä, ja Saudi-Arabiaa ja sen liittolaisia on syytetty ihmisoikeusrikkomuksista. Puolustusministerin virkansa ohella Muhammad on julkistanut ”Saudivisio 2030" -ohjelman, jonka tarkoituksena on uudistaa öljystä riippuvaisen kuningaskunnan sosiaalisia ja taloudellisia olosuhteita. Hän on ehdottanut myös valtiollisen öljy-yhtiö Saudi Aramcon osittaista yksityistämistä. Ulkopolitiikassa Muhammad on edustanut kuningas Salmania useaan otteseen ulkomailla, muun muassa Moskovassa, Pekingissä ja Washingtonissa.
Kesäkuussa 2017 Muhammad bin Salman nimitettiin kruununprinssiksi, ja hän ohitti näin edellisen kruununprinssi Muhammad bin Nayefin. Nimitys oli odotettu, mutta sen ajoitusta on luonnehdittu yllättävän nopeaksi. Muhammadista tuli samalla myös varapääministeri, ja hän säilytti puolustusministerin asemansa. Entinen kruununprinssi vapautettiin kaikista tehtävistään, mukaan lukien sisäministerin virasta.
Lokakuussa 2017 bin Salman sanoi "The Guardianin" haastattelussa Saudi-Arabian olevan liian konservatiivinen, mikä johtuu Iranin vallankumouksen vastareaktiosta. Hän mainitsi myös aikovansa viedä maata maltillisemman islamin suuntaan. Samoihin aikoihin kerrottiin myös suunnitelmista luoda Saudi-Arabian luoteisosaan talousalue, johon kuuluisi myös osia Egyptistä ja Jordaniasta. Hankkeeseen on tarkoitus sijoittaa 500 miljardia dollaria.
Puhdistukset ja Jamal Khashoggin murha.
Marraskuussa 2017 Muhammad bin Salman pidätytti 11 prinssiä sekä neljä silloista ministeriä ja kymmeniä entisiä ministereitä. Pidätyksiä perusteltiin korruption vastaisella taistelulla. Yksi pidätetyistä on saudiarabialainen miljardööri Al-Walid ibn Talal joka on Muhammad bin Salmanin ensimmäinen serkku. "Forbesin" mukaan bin Salmanin puhdistuksien seurauksena 10 saudiarabialaista miljardööriä putosi pois miljardöörien listalta. 
Katoamiset ovat lisääntyneet Muhammad bin Salmanin noustua kruununprinssiksi. Toimittaja Jamal Khashoggin lisäksi on kadonnut useita kuningashuonetta arvostelleita kuningashuoneen jäseniä sekä Saudi-Arabiasta maanpakoon lähteneitä prinssejä. Heidät on kutsuttu tapaamisiin, eikä heidän olinpaikastaan sen jälkeen ole tietoa. Muhammadin sanotaan pyrkivän murskaamaan kaikki, joiden hän uskoo haluavan estää hänen nousunsa kuninkaaksi. Uudistuksia, kuten naisten autoilun sallimista, pidetään julkisuustemppuina. 
CIA tuli vuonna 2018 siihen tulokseen, että Muhammad bin Salman määräsi Jamal Khashoggin murhattavaksi. YK:n vuonna 2019 julkaisemassa raportissa todetaan, että Saudi-Arabian kruununprinssin osuutta Jamal Khashoggin murhaan pitäisi tutkia, koska on uskottavia todisteita siitä, että hän ja vanhemmat virkamiehet ovat vastuussa murhasta. Raportin mukaan Khashoggi joutui harkitun teloituksen uhriksi, mistä Saudi-Arabian on vastattava kansainvälisten ihmisoikeuslakien mukaan. Kruununprinssin syyllisyyteen viittaa myös Yhdysvaltain tiedusteluyhteisön raportti (2021).
Yhdysvaltain tuomioistuimet myöntävät ulkomaisille valtionpäämiehille suojan syytteitä vastaan, ja Joe Bidenin hallinnon suosituksesta prinssille myönnettiin koskemattomuus vuonna 2022.
De facto -hallitsija.
Vuonna 2021 "The New York Times" totesi iäkkään kuninkaan sairastelevan ja Muhammad bin Salmanin olevan käytännössä Saudi-Arabian hallitsija. Seuraavana vuonna hänestä tuli myös virallisesti maan pääministeri, kun kuningas luopui lain mukaisesta asemastaan pääministerinä poikansa hyväksi. Asema suojaa häntä syytteiltä Jamal Khashoggin murhasta.
Kunnianosoituksia.
Vuonna 2018 bin Salman nostettiin "Forbesin" maailman vaikutusvaltaisempien henkilöiden listalla sijalle 8.