Padasjoki

Padasjoki on Suomen kunta, joka sijaitsee Päijät-Hämeen maakunnassa.
Maantiede.
Kunta rajautuu idässä Päijänteeseen. Padasjoen alueella sijaitsee suurin Päijänteen saarista, Virmailansaari, sekä osa Päijänteen kansallispuistosta.
Padasjoen nykyisiä naapurikuntia ovat Asikkala, Hämeenlinna, Kangasala, Kuhmoinen, Pälkäne ja Sysmä. Ennen kuntaliitoksia sen naapurikuntia olivat Kuhmalahti eli entinen Pento, Lammi ja Luopioinen.
Padasjoen maarekisterikylät ovat Alho, Auttoinen, Hinttola, Jokioinen, Kasiniemi, Kaukela, Kellosalmi, Lieso, Maakeski, Nyystölä, Osoila, Pappila, Syrjäntaka, Torittu, Vesijako ja Virmaila.
Padasjoella on 206 järveä , jotka laskevat kahteen eri vesistöön: Kymijoen ja Kokemäenjoen vesistöihin. Vesijako laskee näihin molempiin. Maastossa näkyvät hyvin jääkauden vaikutukset luontoon: paikkakunnalla on paljon harjuja ja harjusaaria (kuten Kelvenne) sekä jääkauden niihin jättämiä muodostumia kuten suppia ja irtolohkareita.
Padasjoen Natura-kohteita ovat Päijänteen kansallispuiston lisäksi, Vesijako, Saksalan metsä, Kasiniemen niityt, Jussilan keto, Auttoinen (jossa kasvaa harvinainen idänverijuuri), Ammajanvuori joka on Etelä-Suomen oloissa poikkeuksellisen laaja yhtenäinen vanhan metsän alue, Evon alue, Kurkisuo jossa on tervaleppäluhtaa ja ruohokorpia sekä viistojyrkänteinen Huhkainvuori.
Kunnan keskustaajama poikkeaa merkittävästi mallista, jossa peruspalvelut sijaitsevat yhdellä pääkadulla. Padasjoen keskusta on kolmiomainen alue, jossa sijaitsevat noin kilometrin etäisyydellä toisistaan linja-autoaseman alue, kirkon ja terveyskeskuksen alue sekä Kauppatien liikekeskus. Merkittäviä kaupan palveluita sijoittuu myös valtatie 24 luo Taulun alueelle ja kesäisin Laivarantaan. Molempiin on Padasjoen linja-autoasemalta noin kaksi kilometriä matkaa. Kunnan keskustaajaman maisemaan kuuluu harjuja, kirkon länsipuolinen lampi ja lammen Päijänteeseen yhdistävä joki.
Padasjoen halki kulkee Lahden ja Jämsän välinen valtatie 24 (entinen valtatie 4), josta erkanee Taulun alueella Hämeenlinnaan vievä kantatie 53.
Hallinto.
Padasjoen vuodesta 2002 kunnanjohtajana ollut Heikki Jaakkola jäi eläkkeelle 2019. Hänen seuraajansa Petri Koivula oli tehtävässä 2019–2022, Hänen jälkeensä kunnanjohtajana oli ekonomi Kati Yrttiaho, jonka riitaisuuden sävyttämä kausi päättyi hänen eroilmoitukseensa kesäkuussa 2023. Tämän jälkeen kunnanjohtajana on toiminut Juha Rehula, ensin määräaikaisena ja sittemmin vakituisesti. 
Historiaa.
Vaakuna.
Pata ja joki ovat Padasjoen kunnan vaakunassa sen ajatuksen perusteella, että padat ovat kirkon ohi virtaavan Padasjoen pyörteitä. Toinen teoria kunnan nimestä nojaa saamelaissanaan palas ’polku’, koska joki on ollut tärkeä vesitie jo ennen hämäläisten leviämistä. Padasjoen murteessa nimittäin käytettiin 1900-luvun loppupuolelle saakka l-äännettä paikoissa, joissa kirjakielessä on d, esim. ”Älä velä meilän seläm mäläst’ köylest’, ei meilän seläm mälät köylet pilä.”
Varhaishistoria.
Padasjoella on ollut asutusta kivikaudelta asti ja paikkakunnalla on myös linnavuoria. Maakeskenlahdelta on kaivettu järvimalmia.
Padasjoen hallintopitäjästä on ensimmäinen maininta historiallisissa lähteissä vuonna 1436. Padasjoen seurakunnan itsenäistymisestä ei ole varmaa tietoa, mutta varhaisin maininta siitä on vuodelta 1465 ja se on todennäköisesti ollut itsenäinen seurakunta ainakin jo vuonna 1497. Pappilan maa-alueiden omistusta koskevan asiakirjan perusteella vuotta 1471 on pidetty yhtenä mahdollisena Padasjoen seurakunnan perustamisvuotena. Padasjoki on ollut [[emäpitäjä], johon naapurikunnat (viimeiseksi [[Kuhmoinen]] 1800-luvulle asti) ovat kuuluneet.
Vanhin Padasjoen aluetta koskeva oikeuden pöytäkirja on vuodelta 1436. Tuolloin määriteltiin Auttoisten ja Vesijaon rajat. Vuonna 1442 Henrik Gårdshagen antoi tuomion nykyisen Padasjoen Toritun kylän ja nykyisen Kuhmoisten Harmoisten kylän rajariidasta.
Paikkakunnalla käytiin vuonna 1597 [[nuijasota|nuijasodan]] verisimpiin taisteluihin kuulunut [[Nyystölän taistelu]].
Sisällissota.
Padasjoki oli [[Suomen sisällissota|sisällissodassa]] [[Suomen kansanvaltuuskunta|Suomen kansanvaltuuskunnan]] [[Punakaarti|punakaartien]] ja [[Svihufvudin senaatti|Svinhufvudin itsenäisyyssenaatin]] [[Valkoiset|Suomen suojeluskuntien]] rintamalinjojen rajapitäjä.
Kulttuuri.
Murre.
Padasjoen alueella puhutun kielen perustana on kaakkoishämäläinen murre, joka kuuluu [[hämäläismurteet|hämäläismurteisiin]]. Padasjoen murre kuuluu kaakkoishämäläisen murteen Hollolan ryhmään. 
Ruoka.
Padasjoen [[perinneruoka|perinneruokiin]] kuuluvat [[perunavelli]] ja suolakala, jota syödään [[ruisreikäleipä|ruisreikäleivän]] kera. Perinteisesti ruokajuomana on [[sahti]]. Padasjoen [[Perinneruoka#Suomen pitäjäruoat|pitäjäruoiksi]] nimettiin 1980-luvulla myös [[marjamämmi]] ja [[perunalimppu]].
Väestönkehitys.
Padasjoen [[asukasluku]] pienenee. Vielä 1990-luvulla siellä asui yli 4 000 henkeä, vuonna 2007 3 553. Toisaalta paikkakunnalla on yli 6 000 [[vapaa-ajan asunto]]a. Seurauksena aatelisesta kartanoasutuksesta on pieni osa väestöstä puhunut äidinkielenään ruotsia 1900-luvun lopulle saakka.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Taajamat.
Vuoden 2017 lopussa Padasjoella oli 3 027 asukasta, joista 1 531 asui [[Taajamat Suomessa|taajamassa]], 1 471 haja-asutusalueilla ja 25:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Padasjoen taajama-aste on 51,0 %. Kunnassa on vain yksi taajama, [[Padasjoen kirkonkylä]].
Seurakunnat.
Padasjoki kuuluu [[Pyhän Ursulan katolinen seurakunta|Pyhän Ursulan seurakunnan]] alueeseen. Kyseinen seurakunta on osa [[Katolinen kirkko|Katolisen kirkon]] [[Helsingin katolinen hiippakunta|Helsingin hiippakuntaa]].
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Padasjoella on seuraavat [[Suomen evankelis-luterilainen kirkko|Suomen evankelis-luterilaisen kirkon]] seurakunnat:
Seurakunta toimii myös Hollolan, Kuhmoisten ja Kärkölän kuntien alueella.
Itsenäisenä [[helluntaiherätys|helluntaiseurakuntana]] Padasjoella toimii [[Padasjoen helluntaiseurakunta]].
[[Suomen ortodoksinen kirkko|Suomen ortodoksisen kirkon]] seurakunnista Padasjoen alueella toimii [[Helsingin ortodoksinen seurakunta]].
Entiset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Padasjoen kunnan nykyisellä alueella.
Tapahtumia.
Helmikuussa hiihdetään Päijänteen jäällä myrskylyhtyjen valossa jo perinteeksi muodostunut 7,5 kilometrin pituinen retkihiihtotapahtuma Päijänteen kuutamohiihto. Tapahtumassa on myös kilpasarjat naisille sekä miehille. Maaliskuussa järjestetään Päijänteen postihiihto, jossa reittivaihtoehtoja on kuudesta aina 28 kilometriin. Kummankin tapahtuman lähtöpaikkana on Laivaranta. Arktinen hysteria -tapahtuma maaliskuussa kokoaa yhteen pienlentokone- ja liitovarjoharrastajia Päijänteen jäälle.
Kesäisin Padasjoella järjestetään heinäkuun ensimmäisenä lauantaina paikalliseen [[sahti]]perinteen kunniaksi [[sahtimarkkinat]]. Sahtimarkkinoiden yhteydessä on muutamina vuosina järjestetty [[kaljakellunta|kaljakellunnan]] inspiroimana Padasjoen Kirkkojoella "Sahtikellunta", ensimmäinen sahtikellunta järjestettiin 2006. Kesäkuun puolivälissä on Vesijaolla järjestetty vuodesta 2003 alkaen [[Nakukymppi]]. Padasjoen laivaranta toimii jokakesäisen [[Päijänne-purjehdus|Päijänne-purjehduksen]] lähtö- tai maalipaikkana vuorovuosittain [[Jyväskylä]]n [[Säynätsalo]]n kanssa. Kesäisin erilaisia tapahtumia on joka viikonloppu, kun eri kylät, yhdistykset ja urheiluseurat järjestävät omia tapahtumiaan. Padasjoen yrityksen järjestämä jalkapallon kyläturnaus kokoaa 12 jalkapallojoukkuetta Ahjolan kentälle ja 2000-luvulla rakennetulle tekonurmelle. Kesän päättää Sataman valot -tapahtuma.
Nähtävyyksiä.
[[Tiedosto:Nuijakivi2.jpg|pienoiskuva|[[Nyystölän taistelu]]un liittyvä nuijakivi Nyystölässä.]]
[[Tiedosto:Nuijakivi.JPG|pienoiskuva|Muistolaatta Nuijakivessä.]]
Luonto.
[[Tiedosto:Tuomastornit observation towers.jpg|pienoiskuva|Tuomastornit, joista avautuu näkymä Päijänteelle.|260x260px]]
Kyliä.
Jos kylällä tarkoitetaan maakirja-nimiseen viranomaisasiakirjaan merkittyä kylää, niin esimerkiksi vuoden 1875 (ruotsiksi kirjoitetun) maakirjan mukaan Padasjoen kylät olivat: [[Alho (Padasjoki)|Alho]], Autois (nykysuomeksi [[Auttoinen]]), [[Hinttola]], Jokiois ([[Jokioinen (Padasjoki)|Jokioinen]]), [[Kasiniemi]], [[Kaukela]], [[Kellosalmi]], [[Lieso]], Maakeskis ([[Maakeski]]), Neroskulma, Nyställe ([[Nyystölä]]), [[Osoila]], Prästgården ([[Pappila (Padasjoki)|Pappila]]), [[Syrjäntaka]], [[Torittu]], Wesijako ([[Vesijako]]) ja Wirmala ([[Virmaila]]).
Kyliksi, kulmiksi tai kulmakunniksi on kutsuttu myös eräitä maantieteellisiä kokonaisuuksia, esim:
[[Ala-Porasa]], [[Arrakoski]], [[Hirtniemi]], [[Ilmoila]], [[Jokioisen Saksala]], [[Kaila]], [[Kaurate]], [[Keskusta (Padasjoki)|Keskusta]], [[Koiravuori]], [[Laivaranta]], [[Mainiemi (Padasjoki)|Mainiemi]], [[Neroskulma]], [[Palsa (Padasjoki)|Palsa]], [[Porasa]], [[Purola (Padasjoki)|Purola]], [[Savikko]], [[Seitniemi]], [[Romo]], [[Tarus]], [[Taulu (Padasjoki)|Taulu]], [[Vähäsalo]]
Liikenne.
Padasjoki sijaitsee [[valtatie 24|valtatien 24]] ja [[kantatie 53|kantatien 53]] risteyksessä. 
Kirkonkylällä on linja-autoasema, jonka kautta ajaa [[Lahden seudun liikenne|LSL:n]] hallinnoima ja [[Koiviston Auto]]n liikennöimä Padasjoen ja Lahden välinen reittiliikenne. 
Kunnassa pitää kotipaikkaa [[Niemisen Linjat]], joka aiemmin harjoitti linja-autoliikennettä Padasjoen ja Lahden välillä. Elokuusta 2020 lähtien yhtiö ei kuitenkaan enää liikennöi tällä välillä. Aikaisemmin yritys on liikennöinyt vuoroja myös Padasjoen ja Hämeenlinnan välillä, mutta nykyään tällä välillä ei ole enää vakituista linja-autoliikennettä.
Lähin rautatieasema on noin 50 kilometrin päässä sijaitseva [[Lahden rautatieasema]]. [[Hämeenlinnan rautatieasema|Hämeenlinnan]] ja [[Jämsän rautatieasema|Jämsän]] rautatieasemille on matkaa kumpaankin noin 65 kilometriä ja [[Oriveden rautatieasema]]lle noin 75 kilometriä.
[[Tampere-Pirkkalan lentoasema]] sijaitsee noin 110 kilometrin päässä ja [[Helsinki-Vantaan lentoasema]] noin 145 kilometrin päässä. Lisäksi noin 35 kilometrin etäisyydellä Asikkalan Vesivehmaalla sijaitsee [[Lahti-Vesivehmaan lentopaikka]], jonne ei kuitenkaan ole säännöllistä matkustajaliikennettä.
Kesäaikaan Padasjoelta liikennöi sisävesilaiva [[Vääksy]]yn, Sysmään, [[Kelvenne|Kelventeeseen]], [[Virmaila]]an ja Kuhmoisiin. Lisäksi osa Jyväskylän ja Lahden välisistä laivavuoroista pysähtyy Padasjoella.
Aiheesta muualla.
[[Luokka:Padasjoki|*]]
[[Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit]]