Matti Kärkkäinen

Matti Kalervo Kärkkäinen (s. 1945 Pielisensuu) on suomalainen metsätieteilijä, metsätalouden professori, johtaja ja tietokirjailija. 
Perhetausta.
Matti Kärkkäinen syntyi pohjoiskarjalaisen metsätyönjohtaja Juho Petter ja puutyöntekijä Aune (s. Tukiainen) Kärkkäisen poikana. Pariskunnalle syntyi kolme lasta, joista Matti oli nuorin. Juhon edellinen vaimo ja tytär olivat kuolleet keuhkotautiin. 
Kärkkäinen on naimisissa kasvatustieteen tohtori Lea Tuulikki (s. Kärkkäinen) Kärkkäisen kanssa.
Opinnot.
Kärkkäisen koulutie alkoi Liperissä. Hän kävi kansakoulua neljä luokkaa ja suoritti keskikoulun 1961. Perhe muutti Joensuuhun, jossa hän kirjoitti ylioppilaaksi 1964 Joensuun lyseosta. Hän suoritti metsänhoitajatutkinnon Helsingin yliopistossa 1967 ja väitteli maatalous- ja metsätieteiden tohtoriksi jo 27-vuotiaana 1973. Väitöskirjan aiheena oli puutavaran metsäkuljetuksessa syntyvät vauriot. Uuttera ja tavoitteellinen nuorukainen rahoitti opintonsa itse. 
"Kun yhtiö menee oikein pahasti metsään, tarvitaan "metsänhoitaja" opastamaan se sieltä pois."
Työura.
Matti Kärkkäisen ura alkoi Helsingin yliopiston metsäteknologian laitoksen tutkija-assistenttina 1967-70, sitten seurasi toiminta virkaa tekevänä metsäteknologian laitoksen apulaisprofessorina 1970-74. Edelleen Kärkkäisellä oli Metsäntutkimuslaitoksen teknologian osaston vs. professuuri vuosina 1975–80, hän toimi Metsäntutkimuslaitoksen metsäteknologian tutkimusosaston puuntutkimuksen professorina 1980–1982 sekä Helsingin yliopiston metsäteknologian professorina 1983–1986. Hänen tutkimusalaansa ovat sahojen raaka-ainekysymykset.[2] Hän oli kahdeksan vuotta mekaanisen metsäteollisuuden kehitysosaston johtajana Jaakko Pöyry Consulting Oy:ssä 1987-95, mutta palasi sitten tutkimuksen piiriin Metsäntutkimuslaitoksen tutkimusjohtajaksi. Vuodesta 2001 hän työskenteli sekä Joensuun yliopiston puutalouden professorina vuoteen 2006 ja sen jälkeen määräaikaisena tutkimusjohtajana vuoteen 2008 että Joensuun Tiedepuisto Oy:ssä Puu- ja metsäosaamiskeskuksessa. Yliopistosta hän jäi eläkkeelle 2008. 
Kärkkäinen on puutieteen ja puunkorjuun tutkija, joka on johtanut eri tutkimusohjelmia.
Ulkomailla.
Maailmanpankin hankkeiden valmisteluissa Kärkkäinen oli mukana. Matkat erityisesti suuntautuivat Puolaan, Valko-Venäjälle sekä Albaniaan suljetun yhteiskunnan raottaessa oviaan. Valko-Venäjän Maailmanpankki hylkäsi pian. Asioiden hoitaminen oli erittäin vaikeaa. Kiintoisimpana kohteena Kärkkäinen piti Albaniaa.
Harrastuksia.
Kärkkäinen harrastaa työn ohella käytännön metsätaloutta. Hän aloitti metsätilojen oston vuonna 1973. Nyt hänellä on metsää noin 1300 hehtaaria. - Hirvien tuottamat tuhot ovat suuria. Niiden pelossa metsänomistajat eivät uskalla käyttää muita puita kuin kuusta metsän viljelyyn. ”Hirvikanta pitäisi pudottaa neljännekseen, eli noin 20 000 kappaleeseen. Siitä riittäisi vielä metsästettävää.” 
Kärkkäinen innostui tietokoneiden suomiin mahdollisuuksiin ja kehitteli myös tietokoneohjelmia erilaisiin tarpeisiin metsäalalla. Lisäksi valokuvauksen harrastajana hän valokuvasi materiaalejansa varten. 
Kirjoittamaan Kärkkäinen alkoi nuorena. 12-vuotiaana hän aloitti toimittajana veljensä perustamassa Liperissä ilmestyneessä Viholan Sanomat-lehdessä. Hän itäsaksalaisella Erica-kirjoituskoneella naputteli tekstejä. Työelämän myötä alkoi laaja kirjallinen tuotanto. Kärkkäinen on julkaissut lähes 900 nimikettä artikkeleita, kirjoja ja tutkimusraportteja. Jaakko Pöyry-yhtiöiden palveluksessa ei asiakkaille tehtyjä raportteja annettu julkisuuteen. Silti kirjoittaminen ei suinkaan tyrehtynyt. Laajahkoja kokonaisuuksia syntyi metsätieteistä, puutaloudesta ja muistelmista. Uusi ulottuvuus on sukututkimuksiin ja historiaan liittyvien teosten toimittaminen puolisonsa Tuulikki Kärkkäisen kanssa.
Luonnehdintaa.
Matti Kärkkäinen luonnehtii itseään pragmaatikoksi. Hänellä on varsin perustellut ja joskus kärkevätkin mielipiteet niin metsäasioista kuin muistakin maailman tapahtumista. Niinpä hän on kiistelty persoona metsäkeskusteluissa. Keskustelua ovat herättäneet mm. hänen ajatuksensa suojeltavista metsistä.