Maria Egyptiläinen

Pyhä Maria Egyptiläinen ( "Tiagia Maria Nremnkhemi", , n. 344 Egypti – n. 1. huhtikuuta 421 Jerikon luona, Palestiina) on roomalaiskatolisessa, ortodoksisessa, orientaaliortodoksisessa ja anglikaanisessa kirkossa kunnioitettu ja myöhäisantiikkina elänyt pyhimys, erakko ja entinen prostituoitu. Eräs tiedonlähde Marian elämästä on pyhän Jerusalemin patriarkka Sophroniuksen (n. 560 – 11. maaliskuuta 638) kirjoittama "Vita," jonka Napolin kirkon diakoni Paulus Diaconus käänsi latinaksi"." Perinteen mukaan pyhä Zosimus Palestiinalainen (460–560) oli pyhän Egyptin Marian läheinen ystävä ja elämäkerturi. Sienalaisen pyhän Giovanni Colombinin (1300–1367) kerrotaan kääntyneen luettuaan pyhimyksen elämäkerran.
Elämä.
Pyhän Egyptin Marian elämä voidaan jakaa seuraaviin vaiheisiin:
Nuoruus.
Pyhä Egyptin Maria syntyi noin 344 Egyptissä. Hän oli kaunis, hemmoteltu, kyyninen, pettynyt ja rikas lapsi, joka oli perheensä ylpeys. 12-vuotiaana hän lähti kotoaan ja meni Aleksandriaan, jossa hän vietti 17 vuotta julkisena prostituoituna. Hänen sanotaan työskennelleen siellä myös tanssijana ja laulajana. Kerrotaan, ettei hän vaatinut palveluksistaan rahaa, vaan elätti itsensä kerjäämällä ja kehräämällä pellavaa. Egyptin Marialla oli kyltymättömät seksuaaliset halut, mikä teki hänen myöhemmästä kääntymyksestään ja katumuksestaan entistä ilmiömäisempää.
Kääntymys.
Ollessaan 29-vuotias hän liittyi egyptiläisten ja libyalaisten miesten joukkoon, jotka olivat merimatkalla Jerusalemiin viettämään Ristin ylentämisen juhlaa, joka veti puoleensa pyhiinvaeltajia ympäri maailmaa ja hän tarjosi seksuaalisia palveluja merimiehille vastineeksi matkasta. Kun hän oli menossa kohti Pyhän haudan kirkkoa johdattaakseen lisää ihmisiä syntiin, näkymätön voima esti hänen sisällepääsynsä, jolloin hän tunsi katumusta elämästään ja kirkosta erossa olostaan. Hän rukoili Neitsyt Marialta mahdollisuutta päästä kirkkoon kunnioittaakseen reliikkiä ja lupasi, että jos hänet päästettäisiin sisään hän luopuisi maailmasta. Kun hän vielä kerran yritti lähestyä kirkon ovea, onnistui hän tällä kertaa astumaan sisään ilman mitään vaikeuksia. Seuraavana päivänä Maria ylitti joen, meni erämaahan ja rupesi katumustyökseen erakoksi 50 vuodeksi.
Autiomaassa.
Myöhemmin pyhä Maria vetäytyi autiomaahan, jossa hän eli yksin erakkona 47 vuotta eläen yrteillä. Lopulta pappi, munkki ja pyhimys nimeltä Zosimas löysi hänet paastonajan retrettinsä aikana ja pyhä Maria pyysi papilta, että voisi saada eukaristian häneltä seuraavan vuoden kiirastorstaina Jordanjoen lähistöllä. Nainen kertoi hänelle myös elämäntarinansa. Pappi totteli ja toi eukaristian, minkä jälkeen pyhä Maria pyysi tätä tulemaan ensi vuonna paikkaan, jossa oli alun perin tavannut tämän. Pyhä Zosimas palasi ja löysi kuolleen Marian, jonka luona oli kirjoitus, jossa luki, että hänet pitäisi haudata ja että hän oli kuollut vuosi sitten, samana yönä kun oli vastaanottanut eukaristian.
Kunnioitus.
Pyhimyksen reliikkejä on kunnioitettu Roomassa, Napolissa, Cremonassa, Antwerpenissä ja muutamassa muussa paikassa. Hänen nimissään on myös kirkkoja Napolissa ja kappeli Jerusalemin Pyhän haudan kirkossa. Egyptin Maria on siveyden, pahoista hengistä vapautumisen, kuumeen, ihotautien ja ruumiillisten kiusauksien suojeluspyhimys. Naisen juhlapäivää vietetään 1. huhtikuuta eli aprillipäivänä, 2. huhtikuuta, 25. tammikuuta, 9. huhtikuuta, 5. marraskuuta tai paastonajan 5. sunnuntaina. Egyptin Marian suosio oli erityisen suurta keskiajalla esimerkiksi Ranskassa sekä Pyreneiden niemimaalla ja Keski-Euroopassa hartaus häntä kohtaan menestyi erityisesti Puolassa, Böömissä ja Unkarissa.
Roomalaiskatolinen hetkipalvelus antaa hänelle lisänimen "syntinen" ja ortodoksit kutsuvat häntä "pyhittäjäksi". Taiteessa pyhimys kuvataan pitämässä kolmea leivänpalaa, polvistumassa pääkallon edessä, ottamassa vastaan pyhän eukaristian pyhältä Zosimukselta, istumassa pöydän luona pääkallon ja leivän kanssa tai pesemässä hiuksiaan Jordanjoella.
Hän eli mahdollisesti ainakin seuraavien 8 paavin hallintokausien aikana: Pyhä Julius I (337–352), Liberius (352–366), pyhä Damasus I (366–384), pyhä Siricius (384–399), pyhä Anastasius I (399–401), pyhä Innocentius I (401–417) ja pyhä Zosimus (417–418) ja pyhä Bonifacius I (418-422). Hän eli mahdollisesti myös seuraavien 13 Rooman keisarin aikana: Constantius II (337–361), Constans I (337–350), Gallus Caesar (351–354), Julianus (361–363), Jovianus (363–364), Valentinianus I (364–375), Valens (364–378), Gratianus (367–383), Valentinianus II (375–392), Theodosius I (392–395), Arcadius (395–402), Magnus Maximus (383–388) ja Honorius (395–423).
Uskonnollinen hartaus.
Pyhää Egyptin Mariaa on kunnioitettu seuraavanlaisilla englanninkielisillä rukouksilla:
""In thee, O Mother, was exactly preserved what was according to the divine image. For thou didst take the cross and follow Christ, and by "thy life, didst teach us to ignore the flesh, since it is transitory, but to care for the soul as an immortal thing. Therefore, thy spirit, St. Mary, rejoices with the Angels."
"Having escaped the fog of sin, and having illumined thy heart with the light of penitence, O glorious one, thou didst come to Christ and didst offer to Him His immaculate and holy Mother as a merciful intercessor. Hence thou hast found remission of transgressions, and with the Angels thou dost ever rejoice.""
Myös "The Great Canon of St. Andrew of Crete" mainitsee keskiviikon osuudessa pyhän Egyptin Marian useassa yhteydessä.
Pyhällä Egyptin Marialla on ainakin seuraavia pyhäkköjä maailmalla:
Runous.
Johann Wolfgang von Goethe kirjoittaa Faust-tragediansa toisessa osassa pyhästä Egyptin Mariasta seuraavasti:
"Maria AegyptiacaBei dem hochgeweihten Orte,Wo den Herrn man niederließ;Bei dem Arm, der von der PforteWarnend mich zurücke stieß;Bei der vierzigjährigen Buße,Der ich treu in Wüsten blieb;Bei dem seligen Scheidegruße,Den im Sand ich niederschrieb –"
"Zu drey.""Die du großen Sünderinnen""Deine Nähe nicht verweigerst,""Und ein büßendes Gewinnen""In die Ewigkeiten steigerst,""Gönn’ auch dieser guten Seele,""Die sich einmal nur vergessen,""Die nicht ahnte daß sie fehle,""Dein Verzeihen angemessen!"
Myös itävaltalainen Rainer Maria Rilke on kirjoittanut pyhästä Egyptin Mariasta runon "Die ägyptische Maria."
Musiikki.
Pyhää Egyptin Mariaa esitetään Gustav Mahlerin 8. sinfoniassa toisen alton roolissa. Ottorino Respighi on kirjoittanut pyhästä Egyptin Mariasta oopperan "Maria Egiziaca" vuonna 1931. Myös Sir John Tavener on kirjoittanut vuonna 1991 oopperan "Mary of Egypt" SATB-kuorolle englanniksi ja se kestää yhteensä noin 1 tunnin 40 minuuttia.