Kimmo Nuotio

Kimmo Teppo Nuotio (s. 18. huhtikuuta 1959 Helsinki) on suomalainen oikeustieteen tohtori ja Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori.
Akateeminen ura.
Nuotio kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Yhteiskoulusta vuonna 1978.
Nuotio on toiminut Helsingin yliopistossa tutkijana valmistumisestaan lähtien vuodesta 1986. Hän on suorittanut varatuomarin arvoon oikeuttavan tuomioistuinharjoittelun Vantaan kihlakunnanoikeudessa vuonna 1991. Hän toimi Helsingin yliopiston Vaasan Oikeustieteellisen koulutuksen johtajana eri nimikkeillä vuosina 1996–2008. Rikosoikeuden professoriksi hänet nimitettiin 2009. Nuotio kutsuttiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi vuonna 2012. Hän toimi Helsingin yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan dekaanina vuosina 2010–2017. Hän oli Taideyliopiston hallituksen jäsen (2014–2016). Hänellä on tai on ollut luottamustehtäviä Helsingin yliopistossa yliopistokollegiossa samoin kuin Aleksanteri-instituutin, Tutkijakollegiumin sekä Kiinan oikeuden ja kiinalaisen oikeuskulttuurin keskuksen johtokunnissa. Nuotio toimi Suomen Akatemian yhteydessä toimivan Strategisen tutkimuksen neuvoston puheenjohtajana (2019–2021). Nuotio toimii Suomen Akatemian hallituksen puheenjohtajana vuosina 2025-2027.
Nuotio toimii vuodesta 2021 lukien Helsingin yliopiston Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin johtajana. 
Nuotio on toiminut vierailevana tutkijana rikosoikeuden alan Max Planck -instituutissa Saksassa vuosina 1988 ja 1993. Hän on toiminut Jean Monnet Fellow’na Euroopan yliopistoinstituutissa Firenzessä vuosina 2000–2001. Nuotio on toiminut vierailevana professorina Toronton (2018) ja Leuvenin yliopistoissa (2019), vierailevana mentorina Australian National Universityssä (2019) ja hänet on kutsuttu jäseneksi Pekingin yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan Global Faculty -ryhmään (2018). 
Nuotio on toiminut pitkään oikeusministeriön nimeämänä asiantuntijana rikosoikeuden alan lainvalmistelussa. Hän on myös usein kuultu asiantuntija eduskunnan valiokunnissa. Hän on kehittänyt oikeustieteen alan tohtorinkoulutusta toimimalla johtajana Suomen Akatemian rahoittamassa valtakunnallisessa tohtorinkoulutusohjelmassa Oikeus muuttuvassa maailmassa vuosina 2007–2015. Hän toimi tutkimusryhmän johtajana Suomen Akatemian rahoittamassa, professori Kaarlo Tuorin johtamassa tutkimuksen huippuyksikössä Foundations of European Law and Polity Research (2008–2013). Nuotio on toiminut tieteellisten järjestöjen johtotehtävissä (Oikeus- ja yhteiskuntatieteellinen yhdistys ry, Suomen oikeusfilosofinen yhdistys ry, Suomen kriminalistiyhdistys ry) sekä tieteellisten aikakauskirjojen toimituksissa (Oikeus, Retfärd, Haaste, Nordisk Tidsskrift for Kriminalvidenskab). Nuotio on ollut kehittämässä oikeustieteellisen tiedekunnan kansainvälisiä suhteita sekä Euroopassa että erityisesti Kiinan suuntaan. 
Nuotio on Helsingin yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan yhteydessä toimivan, vuonna 2021 toimintansa aloittaneen Oikeusvaltiokeskuksen johtoryhmän jäsen.
Yhteiskunnallisia näkemyksiä.
Kimmo Nuotio on ollut 1990-luvulta lähtien esillä mediassa esittämässä kannanottoja ajankohtaisista rikosoikeudellisista kysymyksistä. Dekaanina hän on edistänyt tiedekunnan oikeustieteellistä yhteistyötä Kiinan suuntaan Hän on ollut esillä muun muassa rasismin saattamisesta rikoslakiin, jotta rasismiin syyllistyneet saataisiin herkemmin tuomiolle. Helsingin Asema-aukion pahoinpitelytapauksessa Nuotio esitti, että syytetty olisi ollut mahdollista tuomita myös "rasistisen motiivin" perusteella. Kriminaalipoliittisia näkemyksiään Nuotio on esitellyt muun muassa 60-vuotispäivänään julkaistussa haastattelussa (HS, 18.4.2019). 
Oikeustieteellisen tiedekunnan dekaani Nuotio aiheutti kohua antamalla 3. toukokuuta 2012 professori Vesa Majamaalle huomautuksen, jonka mukaan Majamaa esitti naisvastaisia ja ulkomaalaisvastaisia mielipiteitä arvostellessaan tiedekunnan henkilöstöpolitiikkaa. Majamaa piti väittämää vääränä ja lähetti tiedekuntaan vastineen, jossa hän totesi huomautuksen jättävän pois olennaisimman osan hänen puheenvuoronsa sisällöstä. Professori Jukka Kekkosen mukaan kokoukseen osallistuneet parikymmentä professoria ymmärsivät Majamaan puheenvuoron ironisen retoriikan ja piti huomautusta, joka oli kurinpitotoimi, sananvapauden kannalta arveluttavana. Kokouksessa läsnä olleelle professori Juha Raitiolle huomautus oli täydellinen yllätys, eikä hän kokenut Majamaan kielenkäyttöä provosoivana.