Suomen Mensa

Suomen Mensa on kansainvälisen Mensa-organisaation alainen kansallinen järjestö, jonka toiminnan tarkoituksena on älykkyyden tunnistaminen ja kehittäminen ihmisyyden hyväksi, älykkyystutkimuksen tukeminen sekä älyllisen ja sosiaalisen ympäristön tarjoaminen jäsenilleen. Mensa on poliittisesti, uskonnollisesti ja ideologisesti sitoutumaton järjestö. 
Älykkyystestaus.
Suomen Mensa järjestää älykkyystestausta useilla paikkakunnilla Suomessa.
Älykkyystestien alaikäraja on 16 vuotta. Yläikärajaa ei ole. 
Suomen Mensan älykkyyden arviointiin käyttämä testi on tasokuviopäättelytesti (Figure Reasoning Test, FRT), johon riittää normaali näkö-, kuulo- ja kynänkäyttökyky. Testissä menestyminen ei ole kulttuurista riippuvaista. Testin lähtökohta on, etteivät testattavan koulutus, ammatti ja muut taustatekijät olennaisesti vaikuta testitulokseen. Testissä on 45 kysymystä ja testin suorittamiseen on aikaa 20 minuuttia. Testitilaisuus kestää kokonaisuudessaan noin tunnin. Testi ei anna tarkkaa tulosta niille, jotka saavat yli 135 pistettä. 
Älykkyystestien tulosten arvioinnin suorittaa psykologi, jolla on vaitiolovelvollisuus.
Vuoteen 2007 saakka Suomen Mensa käytti testaustoiminnassaan Cattell Culture Fair Intelligence Testiä. Siinä käytettiin keskihajontaa 24, jolloin läpäisyraja oli 148.
Jäsenyys.
Mensan jäseneksi voi liittyä jokainen, joka saavuttaa älykkyystestissä paremman tuloksen kuin 98 % väestöstä. Suomen Mensa ry:n käyttämän älykkyystestin keskihajonta on 15. Jotta älykkyystestin tulos olisi parempi kuin 98 % väestöstä, tulee testissä saavutetun älykkyysosamäärän eli ÄO:n olla suurempi kuin 130. Muita jäsenkelpoisuuden ehtoja ei ole, ja kansainvälinen Mensan peruskirja kieltää minkään muun rajoituksen asettamista jäsenkelpoisuudelle.
Jäsenen velvollisuuksiin kuuluvat kansainvälisen ja kansallisen Mensan sääntöjen noudattaminen sekä jäsenmaksun maksaminen.
Vuoden 2024 lopussa jäseniä oli noin 3400. Jäsenten ikäjakauma on 16–75 ikävuoden välillä, joista 25–30 -vuotiaita on eniten. Noin kolmasosa jäsenistä on naisia. Väkilukuun suhteutettuna Suomen Mensa on yksi maailman suurimmista kansallisista Mensoista.
Toiminta.
Paikallisosastot järjestävät suuren osan tapahtumista. Paikallisosastojen tapahtumat ovat avoimia kaikille jäsenille asuinpaikasta riippumatta. Aktiivisimmin erilaisia tilaisuuksia ja tapahtumia järjestetään Helsingin alueella, jossa voi olla 2–3 erilaista tapaamista yhden viikon aikana. Pienemmät paikallisosastot kokoontuvat kerran viikossa tai kerran kuukaudessa.
Päätöksenteko.
Jäsen voi osallistua päätöksentekoon paikallisosaston ja kansallisen Mensan kokouksissa. Jäsen voi myös osallistua kansainvälisten virkailijoiden vaaleihin.
Suomen Mensan edustaja osallistuu kansainvälisen johtokunnan kokouksiin ("International Board of Directors, IBD"), jossa käytetään ylintä päätösvaltaa Mensa-organisaatiossa. Äänioikeus määräytyy jäsenmäärän mukaan. Suomen Mensalla on kaksi ääntä, koska jäsenmäärä on välillä 1000–4999.
Apurahat tutkimukselle.
Vuonna 2020 Suomen Mensa perusti yhdessä Ruotsin, Norjan ja Tanskan Mensojen kanssa pohjoismaisen älykkyystutkimusta tukevan säätiön Nordic Mensa Fund. Kyseessä on itsenäinen, voittoa tavoittelematon säätiö. Säätiö tukee Pohjoismaissa tehtävää älykkyyteen liittyvää tutkimusta. Säätiö voi jakaa suurempia apurahoja tutkijoille tai tutkimusryhmille sekä pienimpiä apurahoja erilaisiin hankkeisiin.
Mensa-palkinto.
Suomen Mensa myöntää vuosittain Mensa-palkinnon. Palkinto myönnetään merkittävästä työstä, joka tukee Mensan pyrkimyksiä kuten älykkyyden ja lahjakkuuden tunnistamista ja kehittämistä. Ennen vuotta 2003 palkinto tunnettiin nimellä "Vuoden henkilö" tai "Vuoden älykkö". 
Vuoden 1999 palkinto herätti keskustelua, sillä palkinnon sai henkilö, jonka kirjalliset tuotteet perustuivat fasilitoituun kommunikaatioon (). Menetelmän oli jo tuolloin osoitettu perustuvan ideomotoriseen liikkeeseen, jossa tekstin todellisuudessa tuotti henkilön avustaja. Helsingin yliopistollisen keskussairaalan johto kielsi fasilitoinnin harjoittamisen vuonna 2013.