Miesten tasa-arvo

Miesten tasa-arvo ry (MTA) on vuonna 2008 perustettu miesjärjestö. Yhdistyksen tarkoituksena on edistää sukupuolten välistä tasa-arvoa miesten tasa-arvo-ongelmiin keskittyen.
MTA:n mielestä sukupuolten tasa-arvo koskee naisten ohella myös miehiä ihmis- ja perusoikeuksien mukaisesti. Järjestön mukaan miesten asema on useissa asioissa naisten asemaa heikompi, joten todellinen tasa-arvo voidaan järjestön näkemyksen mukaan saavuttaa vain, jos myös miesten asemaa parannetaan. 
MTA on poliittisesti sitoutumaton kansalaisjärjestö. Vuonna 2022 yhdistyksen puheenjohtaja oli Juuso Erno ja varapuheenjohtaja Pasi Vuokko. Yhdistys oli yksi Miesjärjestöjen keskusliiton perustajajäsenistä.
Ohjelma.
MTA:n ohjelma vaatii muun muassa miesten asevelvollisuuden korvaamista sukupuolisesti tasa-arvoisella järjestelmällä, eronneiden isien aseman parantamista, lähisuhdeväkivallan torjuntaa ja seksismin poistamista viranomaistoiminnasta.
Ohjelman mukaan STM:n tasa-arvoyksikön ja Tasa-arvovaltuutetun toimiston asiantuntijoista ja johtajista on jo muutaman vuoden 
kuluttua oltava vähintään 30 prosenttia miehiä ja tasa-arvoyksikön tulee luopua käytännöstä, että heidän rekrytoinnissaan suositaan ”naisoikeutta” opiskelleita naistutkijoita.
Ohjelma kiinnittää myös huomiota miesten pidempiin työviikkoihin ja vähempään vapaa-aikaan parisuhteissa, vaarallisempiin töihin, etävanhempien asemaan ja pidempiin isyysvapaisiin.
Ohjelman mukaan naisiin kohdistuva parisuhdeväkivalta on vakava ongelma mutta myös miehiin kohdistuvaan väkivaltaan tulisi kiinnittää enemmän huomiota, koska Suomessa miehistä 5,6 prosenttia ja naisista 4,3 prosenttia on kokenut parisuhdeväkivaltaa tuoreimman vuoden aikana ja vakavaa pelkoa kotona tapahtuvaa väkivaltaa kohtaan tuntee miehistä 4 prosenttia ja naisista 2 prosenttia.
Yhdistyksen linja ja tausta.
MTA näkee, että tasa-arvopolitiikassa ei ole huomioitu riittävässä määrin miesten tasa-arvo-ongelmia. Yhdistyksen mielestä tasa-arvopolitiikan tulisi edistää yhtä lailla niin miesten kuin naistenkin oikeuksia. Sosiologi Henry Laasanen katsoo MTA:n tavoittelevan ”todellista tasa-arvoa”.
MTA ei vastusta toimia naisten aseman parantamiseksi, mutta edellyttää sitä, että näiden toimien mahdolliset vaikutukset miesten asemaan otetaan myös huomioon, jotta miehiin kohdistuva sukupuoli­syrjintä ei entisestään lisääntyisi. 
MTA:n mukaan miesten tasa-arvo-ongelmat jäävät yhä usein pimentoon. MTA:n puheenjohtaja Juuso Erno kokee, että miesten tasa-arvo-ongelmia vähätellään yhä yleisesti. Ernon mukaan suomalainen hyvinvointiyhteiskunta tukee paremmin naisia kuin miehiä. Miesten sosiaaliset turvaverkot ovat usein heikompia kuin naisten, eikä työelämäkään tarjoa heille enää, jatkuvassa taloudellisessa rakennemuutoksessa, tukea entiseen malliin. Tämä epävarmuus on saanut entistä useammat miehet vaatimaan, että myös heidän oikeutensa ja ongelmansa huomioitaisiin tasa-arvopolitiikassa. Toisaalta miehet eivät välttämättä edes itse kykene aina havaitsemaan tai ilmaisemaan heihin kohdistuvaa syrjintää. Miesten on esimerkiksi ennakkoluulojen vuoksi vaikea tuoda esille heihin kohdistuvaa seksuaalista häirintää.
MTA:n entinen varapuheenjohtaja Pasi Malmi sanoo, että suomalaisessa nyky-yhteiskunnassa miehen rooli on yhä murrosvaiheessa, kun taas naisten rooli on jo selkiintymässä. Malmin mielestä miesasialiikkeestä on viime aikoina kehittynyt vakasti otettava yhteiskunnallinen ilmiö.
MTA on osallistunut vilkkaasti yhteiskunnalliseen tasa-arvokeskusteluun julkaisemalla kannanottoja ja lausuntoja. MTA on kritisoinut maahanmuuttajien liikuntapalvelujen sukupuolijaottelua ja vain naisille avoimia kuntosaleja sekä uimahallivuoroja, sillä MTA pitää tällaista jaottelua haitallisena sukupuolten välisen tasa-arvon ja maahanmuuttajien kotoutumisen edistämiselle. Väkivaltatutkimukseen MTA on vaatinut tasapuolisuutta ja tasa-arvopolitiikkaan miehiin kohdistuvan väkivallan huomioimista tasapuolisesti. MTA on tuominnut YK:n naisjärjestön UNWmenin HeforShe-kampanjan, sillä järjestö pitää sitä perinteisten sukupuoliroolien pönkittämisenä. Lentoyhtiöiden miesmatkustajiin kohdistaman sukupuolisyrjinnän, joka ilmenee siinä, ettei yksin matkustavaa lasta suostuta asettamaan istumaan miesmatkustajan vierelle, MTA on tuominnut niin ikään jyrkästi. 
MTA on yhdessä muiden kansalaisjärjestöjen kanssa vaatinut pojille ei-lääketieteellisistä syistä tehtävien ympärileikkausten kieltämistä lailla.
Kritiikkiä.
2010-luvun alussa Tasa-arvoasiain neuvottelukunnan (TANE) miesjaoston sihteeri, kriittinen miestutkija Arto Jokinen oli sitä mieltä, että MTA:n ympärille on ollut ryhmittäytynyt äänekkäin ja ärhäkkäin osa miesasiamiehistä. Jokinen kritisoi MTA:tä rakentavuuden puutteesta ja vastakkainasettelujen lietsomisesta miesten ja naisten välille.
Ida Erämaa arvioi "Ilta-Sanomissa" MTA:n osallistuvan aktiivisesti tasa-arvokeskusteluun naisvihamielisillä ja naisoletettuja seksuaalirikosten uhreja vähättelevällä ja syyttävällä tyylillä. Lisäksi hän kirjoitti, että yhdistys levittää ahkerasti disinformaatiota sukupuolten epätasa-arvosta omissa kanavissaan.
Toiminta.
MTA järjestää muun muassa esitelmätilaisuuksia ja konferensseja, antaa lausuntoja ja kannanottoja sekä edistää tietoisuutta miehiä koskevista ihmisoikeuskysymyksistä.
Yhdistys huomioi palkinnoin ja moittein vuosittain sukupuolten tasa-arvoon liittyviä tahoja. Huomiointeja ovat sekä tasa-arvopalkinto että tasa-arvon jarru -moitehuomiointi.
MTA on muun muassa järjestänyt emeritustutkija Pauli Sumasen kirjojen ”Vaiettua tietoa tasa-arvosta” ja "Kun naisen euro on 76 senttiä, niin miehen euro on 75 senttiä. Mitä ne kertovat?" julkistamistilaisuudet. Pauli Sumanen on tutkimuksillaan pyrkinyt osoittamaan, että nykyinen palkkatasa-arvokeskustelu rakentuu pitkälti ennakkoluulojen ja uskomusten, ei tutkitun tiedon, varaan.
Yhdistys oli yksi Miesjärjestöjen keskusliiton (MJKL) perustajajärjestöistä (muut ovat mm. Miessakit ry ja Vihreä miesliike ry), mutta se erosi keskusliitosta vuoden 2014 lopussa johtuen näkemyseroista tasa-arvotyön merkityksestä. Tänä päivänä MTA on jälleen MJKL:n jäsen.
Rahoitus.
Vuonna 2024 MTA sai seurusteluväkivallan vastaisen kolmen vuoden pituisen hankkeen toteutukseen sosiaali- ja terveysministeriöltä 637 746 euron valtionavustuksen. Yleisradion tekemän selvityksen mukaan järjestön avustushakemus oli sisältänyt virheellistä tietoa. Hakemuksessa sanotaan, että ”säännönmukainen tutkimustulos fyysisestä seurusteluväkivallasta länsimaissa on, että valtaosa siitä kohdistuu poikiin ja miehiin”, mikä Ylen haastattelemien asiantuntijoiden mukaan ei pidä paikkaansa, vaikka joistakin yksittäisistä tutkimuksista voikin löytyä väitteelle tukea. Lisäksi MTA oli ilmoittanut yhteistyökumppaneikseen tahoja, jotka eivät todellisuudessa tee järjestön kanssa yhteistyötä. MTA:n ilmoittamista yhteistyökumppaneista ainoastaan kaksi vahvisti olevansa yhteistyössä järjestön kanssa. Sen sijaan hakemuksessa mainitut Väestöliitto, Mieli ry, Varusmiesliitto, Maria Akatemia ja Puolustusvoimien pääesikunnan koulutusosasto eivät ole kirjallisesti suostuneet yhteistyöhön MTA:n kanssa.
MTA:n oikaisuvaatimuksessa YLE:lle huomautetaan mm. siitä, että YLE sivuuttaa artikkelin asiantutijaa Honkatukiaa haastatellessaan ne kolme seurusteluväkivallasta kertovaa tutkimusta, joihin MTA:n hankehakemuksessa on viitattu ja jotka YLE:n haastattelijan tulisi tietää käsittelevän viitatuilta osin seurusteluväkivaltaa, sillä näihin YLE kuitenkin viittaa faktantarkistuksen yhteydessä. 
MTA toteaa myös olevan normaali käytäntö, että alustavia keskusteluja käydään useiden yhteistyötahojen kanssa ennen hankkeen rahoituspäätöstä mutta kirjallinen sitoutuminen vaatii yleensä ensin hankkeen rahoituspäätöksen toteutumisen, kuten MTA:n yhteistyökumppanien kanssa on toimittu.