Elina Valtonen

Elina Maria Valtonen (ent. Lepomäki, s. 23. lokakuuta 1981 Helsinki) on suomalainen poliitikko, joka on toiminut Orpon hallituksen ulkoministerinä kesäkuusta 2023 lähtien. Valtonen on neljännen kauden kansanedustaja Helsingin vaalipiiristä. Vuosina 2014–2023 hän oli Uudenmaan vaalipiirin edustaja. 
Valtonen on suorittanut diplomi-insinöörin tutkinnon teknillisessä korkeakoulussa vuonna 2004 ja kauppatieteiden maisterin tutkinnon Helsingin kauppakorkeakoulussa vuonna 2005. Hän aloitti poliittisen uransa eduskunta-avustajana vuosina 2001–2003. Valtonen nousi varasijalta eduskuntaan vuonna 2014. Aikaisemmin hän on toiminut kokoomuksen varapuheenjohtajana vuosina 2020–2024 ja Helsingin kaupunginvaltuutettuna vuosina 2021–2025.
Valtonen on profiloitunut kokoomuksen markkinaliberaalin siiven keskeisenä hahmona. Hän nousi julkisuuteen ajatuspaja Liberan tutkimusjohtajana ja on osallistunut keskusteluun työelämän joustoista ja perustuvasta. Hän on pitänyt esillä Liberan kehittämää perustili-mallia. Ennen nousuaan varapuheenjohtajaksi hän arvosteli puolueensa johtoa vallan keskittämisestä harvoille. Vuonna 2016 hän pyrki puolueen puheenjohtajaksi, mutta jäi kolmossijalle.
Tausta.
Nuoruus.
Valtonen vietti ensimmäiset vuotensa Helsingin Oulunkylässä, jossa hän isoveljensä kanssa oli amerikkalaisessa päiväkodissa, kunnes siirtyi Oulunkylän ala-asteelle. Vuoden 1990 lopulla perhe muutti Saksan Bonniin, jossa Valtosen isä Kari työskenteli Suomen suurlähetystössä lehdistösihteerinä. Bonnissa Valtonen kävi saksalaisia kouluja. 
Perhe muutti takaisin Suomeen vuonna 1995, ja Valtonen jatkoi opiskelua Helsingin Saksalaisessa koulussa. Hän suoritti vuonna 2000 Reifeprüfung-ylioppilastutkinnon Helsingin Saksalaisessa koulussa.
Koulutus.
Syksyllä 2000 Valtonen aloitti Teknillisessä korkeakoulussa informaatioverkostojen koulutusohjelmassa. Myöhemmin hän vaihtoi aineensa tietotekniikkaan ja aloitti vuonna 2001 opinnot myös Helsingin kauppakorkeakoulussa.
Valtonen valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta pääaineenaan tietoturvallisuustekniikka vuonna 2004 ja kauppatieteiden maisteriksi Helsingin kauppakorkeakoulusta pääaineenaan rahoitustaloustiede vuonna 2005.
Ura ennen politiikkaa.
Kesällä 2001 Valtonen työskenteli "Taloussanomissa" taloustoimittajana ja vuosina 2001–2002 "Polyteekkarin" päätoimittajana. Hän työskenteli opiskeluaikana Martti Tiurin osa-aikaisena eduskunta-avustajana 2001–2003 ja oli Valuatum Oy:n ohjelmoijana vuonna 2003.
Pankkiuransa aikana Valtonen työskenteli Kööpenhaminassa Nordean vanhempana analyytikkona 2003–2007 sekä myöhemmin 2007–2012 Lontoossa johtajana Royal Bank of Scotlandissa. Valtonen oli vuonna 2015 viiden kasvuyrityksen osakas.
Valtonen työskenteli ajatuspaja Liberan tutkimusjohtajana vuosina 2013–2014. Hän myös aloitti Liberan hallituksessa vuonna 2013 ja tuli valituksi ajatuspajan hallituksen puheenjohtajaksi huhtikuussa 2015. Valtonen toimi puheenjohtajan tehtävässä aina vuoteen 2021 saakka.
Valtonen osallistui vuoden 2018 Bilderberg-kokoukseen Torinossa Italiassa.
Poliittinen ura.
Valtonen asettui kokoomuksen eduskuntavaaliehdokkaaksi Uudenmaan vaalipiirissä vuoden 2011 eduskuntavaaleissa, sai 3 144 ääntä ja jäi varasijalle. Hän nousi kokoomuksen kansanedustajaksi varasijalta heinäkuussa 2014, kun Jyrki Katainen siirtyi Euroopan unionin komissaariksi. Valtonen toimi eduskunnassa perustuslakivaliokunnan ja suuren valiokunnan jäsenenä.
Eduskuntavaaleissa 2015 Valtonen valittiin jatkokaudelle 6 541 äänellä. Hän oli jäsen valtiovarainvaliokunnassa ja sen verojaostossa sekä kunta- ja terveysjaostossa sekä varajäsen ulkoasiainvaliokunnassa ja Euroopan neuvostossa.
Huhtikuussa 2016 Valtonen ilmoitti asettuvansa kokoomuksen puheenjohtajaehdokkaaksi kesän 2016 puoluekokouksessa. Hän sai puheenjohtajavaalissa yhteensä 122,4 ääntä eikä edennyt vaalin toiselle kierrokselle. 
Huhtikuussa 2018 Valtonen julkaisi Vapauden voiton (Otava), jossa hän kertoo visionsa Suomen uudistamiseksi. Kirjassa hän mm. pohtii sosiaaliturvaa, hyvinvointivaltiota ja verotusta markkina- ja arvoliberaalilta kantilta sekä kritisoi kokoomuksen puoluejohtoa ja viime vuosien toimintaa.
Eduskuntavaaleissa 2019 Valtonen valittiin kolmannelle kaudelleen Uudenmaan vaalipiirin suurimmalla äänimäärällä, 19 292 äänellä. Koko maan ehdokkaista Valtonen sai viidenneksi eniten ääniä ja naisehdokkaista vain Li Andersson sai enemmän ääniä. Hänen vaalibudjettinsa oli yli 115 000 euroa. Rahoittajiin kuului muun muassa kauppatieteiden tohtori Björn Wahlroos.
Syyskuussa 2020 Porissa järjestetyssä kokoomuksen puoluekokouksessa Valtonen valittiin puolueen varapuheenjohtajaksi.
Kuntavaaleissa 2021 Valtonen oli ehdolla Helsingissä ja tuli valituksi Helsingin kaupunginvaltuustoon 15 793 äänellä. Hänen äänimääränsä oli Helsingin ja myös koko maan toiseksi suurin.
Maaliskuussa 2022 Valtonen valittiin Naton parlamentaarisen yleiskokouksen Suomen valtuuskunnan puheenjohtajaksi Ilkka Kanervan kuoleman jälkeen.
Kesäkuussa 2022 Valtonen valittiin toiselle varapuheenjohtajakaudelle kokoomuksen puoluekokouksessa.
Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Valtonen sai 32 562 ääntä, mikä on kaikkien aikojen korkein Helsingin vaalipiirissä saatu äänimäärä. Hän myös keräsi eniten vaalirahoitusta, yhteensä 178 625 euroa, mutta virheellisesti ilmoitti vain käytetyn rahoituksen. Suurimpina kampanjan rahoittajina olivat Chaim ”Poju” Zabludowicz, Björn Wahlroos sekä John Derome.
Maaliskuussa 2024 Valtonen ilmoitti, ettei enää asetu ehdolle kokoomuksen varapuheenjohtaksi kesäkuun puoluekokouksessa keskittyäkseen tehtäviinsä ulkoministerinä ja kansanedustajana. 
Ulkoministerinä 2023–.
Valtonen johti Orpon hallituksen hallitusneuvotteluissa ulko- ja turvallisuuspolitiikasta vastannutta Kansainvälinen ja aktiivinen Nato-Suomi -työryhmää. Hänet nimitettiin Orpon hallituksen ulkoministeriksi 20. kesäkuuta 2023.
Valtonen kertoi elokuussa 2023, että Suomen ulkoasiainhallintoa uudistettaisiin tämän ulkoministerikaudella. Hänen mukaan resursseja ”painotettaisiin maihin, jotka ovat Suomen kannalta strategisesti merkittäviä”.
Joulukuussa 2023 Suomi solmi Yhdysvaltojen kanssa kahdenkeskisen DCA-sopimuksen. Sopimuksen myötä Suomi muun muassa avaa Yhdysvaltojen mahdolliseen käyttöön 15 sotilasaluettaan.
Suomi äänesti joulukuussa 2023 Gazan sodan aikaan humanitääristä tulitaukoa Gazaan vaatineen päätöslauselman puolesta. Valtosen mukaan Suomi kannattaa humanitäärisen tulitauon lisäksi humanitäärisiä käytäviä.
Valtonen sai lokakuussa 2025 Georgiassa ministerinä vieraillessaan 5 000 larin, eli noin 1 500 euron sakon "osallistumisesta opposition mielenosoitukseen ja laittomaan tien sulkemiseen". Valtonen kiisti teon. Sakko perustui Valtosen aiemmin viestipalvelu X:ssä julkaisemaan videoon, jossa Valtonen ilmaisee tukensa Georgian parlamenttitalon edessä oleville mielenosoittajille.
Arvioita.
Ulkoministerinä Valtonen on saanut hyvät arviot, jopa oppositiopuolueiden poliitikot vain kehuvat häntä. Saksassa ja Keski-Euroopassa hän on saanut paljon mediahuomiota sujuvasti saksaa puhuvana. Ukrainan ja Gazan sodat pitivät häntä kiireisenä, samoin hänen johtamansa ulkoministeriön organisaatiouudistus. Hän johtaa 2 300 hengen organisaatiota.
Saksalaistoimittajat huomasivat Valtosen erittäin hyväksi haastateltavaksi paitsi kielen myös Saksan ja kulttuurin osaajana, joten hänestä voidaan tehdä pitkiäkin haastatteluja toisin kuin tavallisista ulkomaalaisista. Valtonen kehotti saksalaisia ymmärtämään, että "nykyajan fasistit tulevat idästä", ja ottamaan johtorooli taistelussa fasismia vastaan. Saksalaistoimittajan mukaan Suomesta on nyt tullut Saksalle roolimalli puolustukseen valmistautumisessa. UPIn tutkijan mukaan Valtonen on silti onnistunut olemaan tarpeeksi diplomaattinen ja on saavuttanut tärkeän roolin saksalaisessa keskustelussa. Valtosesta on tullut vastavoima liittokansleri Olaf Scholzin jahkailulle, joskin tuskin koko Saksa häntä tuntee.
Perussuomalaiset ja kristillisdemokraatit kuitenkin protestoivat Valtosen päätöstä äänestää YK:n yleiskokouksessa 17. syyskuuta 2024 Israelin laittoman Palestiinan-miehityksen tuomitsevan päätöslauselman puolesta. Norja, Islanti, Viro ja Ranska äänestivät samoin, Ruotsi ja Tanska tyhjää.
Näkemykset.
Arvot.
Valtonen sijoittuu vaalikonevastausten perusteella keskusta-oikeistoon. "Ylen" vaalikoneessa Valtonen ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Valtonen on kallellaan liberaalivihreyteen (GAL). HS:n vaalikoneeseen Valtosen antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset mielipiteet.
Talouspolitiikka.
Valtonen on kuvannut linjaansa macronilaiseksi Ranskan sosiaaliliberaalin presidentin Emmanuel Macronin mukaan. Hän pitää markkinataloutta yksilönvapauksien mahdollistajana ja parhaana ratkaisuna köyhyyteen. Valtonen kannattaa alhaisempaa tuloverotusta ja on puhunut työn verotuksen keventämisen puolesta, joista yhtenä keinona on ansiotulojen tasaverotus. Hän kannattaa perusturvapohjaista sosiaaliturvaa, elinkeinovapauksia ja normien purkamista yksilönvapauskysymyksissä. Valtonen on arvostellut työmarkkinajärjestöjen erityiskohtelua lainsäädännössä ja vaatinut työehtosopimuksien yleissitovuuden poistamista. Lisäksi hän on puhunut mielestään ylisuuren julkisen sektorin pienentämisen tarpeellisuudesta.
Valtonen on kannattanut vuonna 2016 suorien yritystukien lakkauttamista, joista säästyvät noin miljardi euroa hän olisi käyttänyt yhteisöveron alentamiseen kuudella prosenttiyksiköllä. Samana vuonna Valtonen visioi, ettei yhteisöveroa olisi enää 20 vuoden kuluttua.
Valtonen ehdotti syyskuussa 2017 kokeilua, jossa ravintoloiden sääntely purettaisiin jollain alueella kokonaan. Hänen mukaansa asiakkaat turvaisivat ravintolan hygienian ja muun turvallisuuden sosiaalisen median avulla.
Seksuaali- ja sukupuolipolitiikka.
Valtonen on allekirjoittanut Setan ehdokasitoumuksen eduskuntavaaleissa 2023. Ehdokassitoumuksen allekirjoittajana Valtonen on sitoutunut tukemaan sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen tavoitteita eduskuntatyössään, vastustamaan syrjintää ja vihapuhetta sekä edistämään näiden ryhmien osallistumista päätöksentekoon.
Maahanmuuttopolitiikka.
Valtonen suhtautuu myönteisesti paremman elintason perässä tapahtuvaan maahanmuuttoon. Hän peräänkuuluttaa työmarkkinoiden joustavoittamista niin, että erityisesti nuoret, osatyökykyiset, vammaiset, muualta muuttaneet ja uran vaihtajat pääsevät nykyistä paremmin työn syrjään kiinni.
Vuonna 2010 Elina Valtonen esitteli blogissaan Thilo Sarrazinin kirjaa "Deutschland schafft sich ab" ja totesi, että vuonna 2100 Saksassa saattaa asua 20 miljoonaa kantasaksalaista ja 35 miljoonaa muslimia. Jopa 80 prosenttia Saksassa asuvista nuorista muslimeista ei kokenut itseään saksalaisiksi, joten saksalainen kulttuuri voi kadota nopeasti, kun islam leviää Euroopassa. Heinäkuussa 2023 Elina Valtonen lausui vuoden 2010 kirjoituksestaan: "Pidän sen kirjoittamista virheenä. En kuitenkaan puhunut enkä ollut kuullut väestönvaihtoteoriasta. En allekirjoita tällaista teoriaa." Valtonen kertoi myös, että kyseisinä aikoina avustajat kirjoittivat keskustelupalstoille hänen nimissään.
Sosiaaliturva.
Valtonen sanoo kannattavansa dynaamista hyvinvointitaloutta, jossa sosiaaliturva avaa ihmisille vaihtoehtoja ja mahdollistaa aina lisäansiot perusturvaa menettämättä.
Perustili.
Libera-ajatuspajassa Valtonen ideoi tulonsiirtojärjestelmän kokonaisuudistuksen, perustilin, jonka pohjalta Libera julkaisi "Perustili"-nimisen raportin yhdessä professori Paul Lillrankin ja vapaan toimittajan Marko Hamilon kanssa. Mallissa jokainen täysi-ikäinen suomalainen saisi 20 000 euron alkupääomalla varustetun perustilin, jolta voi nostaa rahaa vapaasti kuukausittaisen nostorajan puitteissa. Tiliä pääomitetaan työnteolla. Jokaisesta palkasta osa siirtyy suoraan perustilille ja tilille voi myös säästää tämän yli. Säästämiään, alkupääoman ylittäviä varoja jokainen voi sijoittaa vapaasti ja niitä voi käyttää myös toisen henkilön palkkaamiseen siirtämällä rahaa perustililtä toiselle. Työnantajamaksut suoritetaan automaattisesti. Tuloverot maksetaan vasta kun tililtä nostetaan rahaa. Tili käyttäytyy kuin perustulo, sillä se mahdollistaa työn ja sosiaalitukien yhdistämisen. Mallin kantava ajatus on, että työnteon pitää aina kannattaa. Perustilin voi viedä pakkaselle, ja tilin mahdollinen positiivinen saldo vapautuu eläkeiässä vapaaseen käyttöön. Negatiivinen saldo annetaan anteeksi.
Ansioturvauudistus.
Tammikuussa 2015 Sitra julkaisi Valtosen, Heikki Hiilamon, Osmo Soininvaaran, Juhana Vartiaisen ja Tuomas Pöystin kanssa asiantuntijaraportin ansiosidonnaisen työttömyysturvan uudistamiseksi. Raportissa ehdotetaan ansioturvan ulottamista kaikille suomalaisille ja turvan siirtämistä työttömyyskassoilta valtion alaisuuteen. Ehdotuksessa lyhennettäisiin ansiosidonnaisen päivärahan kestoa 250 päivään. Uudistuksen päämääränä on lisätä työn tarjontaa ja tehdä työttömyysturvasta kannustavampi.
Ulko- ja turvallisuuspolitiikka.
Valtonen on jo ennen vuoden 2015 eduskuntavaaleja vaalikonevastauksessaan kannattanut Naton jäsenyyttä.
Valtonen suhtautui kriittisesti Nord Stream -hankkeeseen. Hän teki vuonna 2016 hankkeesta kirjallisen kysymyksen Sipilän hallitukselle yhdessä Antero Vartian, Mikko Kärnän ja Anders Adlercreutzin kanssa.
Muut kysymykset.
Valtonen on valmis kieltämään turkistarhauksen eläinten hyvinvoinnin vuoksi ja haluaa kiristää olosuhteita, joissa eläimiä pidetään.
Helmikuussa 2018 Valtonen linjasi tiedotteessaan, ettei Sipilän hallituksen valmistelemaa esitystä sote-uudistukseksi, valinnanvapauslaiksi ja maakuntauudistukseksi tule viedä eteenpäin. Hänen mielestään malli ei saa aikaan säästöjä, ”eikä ole syytä olettaa, että malli parantaisi asiakkaiden palvelun laatua tai hoidon saatavuutta”.
Ulkoministerinä Valtonen Suomen puheenjohtajakauden alussa ETYJ:ssä helmikuussa 2025 siteerasi Neuvostoliiton Korkeimman neuvoston puheenjohtajaa Leonid Brežneviä sanoen: "Kaikille Euroopan kansoille pitää taata oikeus rauhaan."
Yksityiselämä.
Valtosella on Jukka Lepomäen kanssa kaksi lasta. Tammikuussa 2021 Valtonen kertoi eroavansa miehestään ja huhtikuussa 2021 hän päätti ottaa vanhan sukunimensä takaisin. Marraskuusta 2022 alkaen Valtonen on seurustellut toimittaja ja juontaja Jussi Heikelän kanssa. 
Valtosen isä on muun muassa "Ilta-Sanomissa" politiikan toimittajana työskennellyt Kari Valtonen. Hänen äitinsä on työskennellyt viestintäalan yrittäjänä.
Suomen lisäksi Valtonen puhuu englantia, ruotsia, saksaa ja ranskaa. Hän on kertonut saksan olevan hänen ”tunnekielensä” ja puhuvansa lapsilleen saksaa.
Valtonen kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon.