tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Rationaaliluku

Rationaalilukujen joukko (ℚ) on reaalilukujen joukon osajoukko, jonka jäsenet voidaan esittää kahden kokonaisluvun osamääränä eli "murtolukuna" muodossa formula_1:
 formula_2.
Tässä lukua m kutsutaan osoittajaksi ja lukua n nimittäjäksi. Murtoluku on siis kaikille rationaaliluvuille yhteinen esitysmuoto. Samaa rationaalilukua voi esittää useilla erilaisilla murtoluvuilla; yhtäsuuruuden "k/l = m/n" välttämättömänä ja riittävänä ehtona on yhtälö "kn = lm" edellyttäen ettei "ln" ole 0 (ristiin kertominen). Kaikki kokonaisluvut kuuluvat rationaalilukujen joukkoon, sillä kun n=1, niin m/n=m. 
Rationaalilukujen joukkoa merkitään merkillä ℚ. Se on lukukunta eli reaalilukujen ja samalla myös kompleksilukujen kunnan ℂ sellainen osajoukko, joka sisältää kaikkien alkioidensa käänteisalkiot ja on suljettu yhteen- ja kertolaskun suhteen. ℚ on kaikkein suppein lukukunta.
Reaalilukuja, jotka eivät ole rationaalilukuja, sanotaan irrationaaliluvuiksi.
Jos murtoluvun nimittäjällä on vähintään kaksi erisuurta positiivista alkutekijää, niin murtoluku voidaan hajottaa osamurtoluvuiksi, joiden nimittäjät ovat yksinkertaisempia (alkuluvun potensseja). Esimerkiksi:
formula_3.
Nollan ja yhden välillä oleva rationaaliluku voidaan hajottaa myös niin sanotuiksi egyptiläisiksi murtoluvuiksi. Rationaalilukuja on numeroituvasti ääretön määrä.
RFC

RFC:t "(Request for Comments)" ovat IETF-organisaation ("Internet Engineering Task Force") julkaisemia Internetiä koskevia standardeja. Myös jotkin muut järjestöt ovat kutsuneet dokumenttejaan RFC:iksi. 
Kaikki Internet-standardit julkaistaan RFC:inä, mutta vain osa RFC:istä on standardeja. RFC:t ovat sisällöltään ja asemaltaan hyvin kirjava joukko asiakirjoja, jotka kuvaavat Internetin erilaisia käytäntöjä, lähinnä teknisten menettelyjen järjestelmiä eli protokollia. 
Ensimmäisen RFC:n () kirjoitti Steve Crocker 7. huhtikuuta 1969 otsikolla "Host Software".
RFC:iden joukossa on myös kepposia. Perinteisesti sellainen julkaistaan ainakin aprillipäivänä.
"RFC editorin" sivuilla on yleiskatsaus RFC:ihin sekä RFC FAQ. Ohion valtionyliopiston sivulla "Internet Requests for Comments" ("RFC") luetellaan ja lyhyesti kommentoidaan eräitä tavallisille Internetin käyttäjille tai Internetin tekniikoihin vastaperehtyvälle kiinnostavimpia RFC:itä kuten "Internet Users’ Glossary" (joka tosin on aika vanha). Hyödyllinen on varmaankin myös "Users’ Security Handbook", joka on suomennettu nimellä "Tietokoneen käyttäjän turvaopas". Ne kuuluvat RFC:iden ns. FYI-sarjaan (For Your Information), johon kuuluvat dokumentit ovat laajalle yleisölle tarkoitettuja informatiivisia juttuja; tosin osa niistä on sisällöltään vanhentuneita. Sen sijaan "standardointiuralla" olevat RFC:t ovat usein teknisiä ja alan asiantuntijoille tarkoitettuja. 
Dokumentit voivat olla "informatiivisella" tai "kokeellisella" statuksella, jolloin ne eivät vastaa standardia. Dokumentit voivat kuvata tulevaa standardia ("ehdotettu" tai "hahmotelma") ennen varsinaista standardin tilaa ("Internet Standard"). Dokumentit voivat olla myös "historiallisella" () statuksella. Osa dokumenteista sisältää insinöörihuumoria tai aprillipiloja.
Teknisen kirjoituksen sanastosta ja käytännöistä on . RFC:n historiaa on koottu yhdeksi dokumentiksi "30 Years of RFCs" .
Relaatio

Relaatio on erilaisuussuhde kahden asian välillä. Monesti relaatio tarkoittaa kahden suureen, esimerkiksi painon ja koon riippuvuutta toisistaan.
Esimerkkejä:
Kuvassa joukon X={1, 2, 3} ja joukon Y={a, b, c, d} välillä on relaatio, joka liittää X:n alkioita Y:n alkioihin: 
1→D, 2→B, 3→A, missä relaatiota on merkitty symbolilla →. 
Matemaattinen relaatio.
Yllä olevissa esimerkeissä relaatiot olivat kaksipaikkaisia eli binäärisiä. Määritellään siis ensin binäärirelaatio:
Olkoot "X" ja "Y" epätyhjiä joukkoja. Niiden karteesisen tulon "X" × "Y" = { ("x", "y") | "x" ∈ "X" ja "y" ∈ "Y"} osajoukkoa "R" kutsutaan binäärirelaatioksi joukoissa "X" ja "Y". Jos pari ("x", "y") kuuluu joukkoon "R" eli ("x", "y") ∈ "R", niin merkitään "x R y" tai "R"("x", "y") ja sanotaan, että alkio "x" on relaatiossa "R" alkion "y" kanssa.
Esimerkkejä binäärisistä relaatioista ovat relaatiot "&lt;" ja "=" reaalilukujen joukossa R. Jos "A" = {1, 2, 3, 4, 5} ja "B" = {1, 3, 5}, niin "A" × "B" = {(1, 1), (1, 3), (1, 5)..., (5, 5)}. Tällöin pienempi kuin -relaatio "&lt;" joukosta "A" joukkoon "B" on joukon "A" × "B" osajoukko:
"&lt;" := {(1, 3), (1, 5), (2, 3), (2, 5), (3, 5), (4, 5)}. Yhtäsuuruusrelaatio "=" taas tarkoittaa joukkoa
 "=" := {(1, 1), (3, 3), (5, 5)}.
Radio Dei

Radio Dei on vuonna 1997 toimintansa aloittanut suomalainen valtakunnallinen kaupallinen kristillinen radiokanava. Kanavan omistaa Kristillinen Media Oy ja sen päätoimittajana toimii Kirsi Rostamo ja ohjelmajohtajana Kai Kortelainen. Sen kuuluvuusalueella asuu yli 4 miljoonaa suomalaista. Viikoittaisia kuuntelijoita Radio Deillä on 130 000–160 000, yhteensä säännöllisiä ja satunnaisia kuuntelijoita on yli 733 000. Radio Dei oli vuonna 2019 Suomen tunnetuin kristillinen media ja sen tuntee 50,1 % 18 vuotta täyttäneistä suomalaisista. Tunnettuus korostui erityisesti 35–49-vuotiaiden (59 %), 50–64-vuotiaiden (59 %) ja akateemisesti koulutettujen keskuudessa (68 %). Radio Dein pääkohderyhmä on 25–55-vuotias aikuisväestö. Radio Dei on ainoa valtakunnallinen radioasema Suomessa jonka kuuntelijoista lähes puolet on perheellisiä. 
Vuonna 2021 Kai Kortelainen johti Radio Deissä kehityshanketta, jonka tuloksena kanava julkaisi 10. tammikuuta 2022 Dei Plus -striimauspalvelun.
Radio Dein toimintaa tukee Kristityt Yhdessä ry. Kanavalla on yli 80 ohjelmayhteistyökumppania eri kirkkokunnista, seurakunnista ja järjestöistä.
Ohjelmaprofiili.
Radio Dei soittaa musiikkia kaikenikäisille kristityille lähinnä hengellistä musiikkia (muun muassa gospelia, ylistysmusiikkia, virsiä). Päiväsaikaan kuullaan juonnettua lähetysvirtaa, keskusteluohjelmia, musiikkia sekä makasiinityyppistä lähetystä juontajan seurassa. Kanava lähettää STT:n uutiset tasatunnein. Iltaisin ja viikonloppuisin uidaan "pintaa syvemmälle" kristillisten seurakuntien ja järjestöjen ohjelmien parissa. 
Vuoden 2009 ja 2010 adventtina ja jouluna toimi erillinen joulumusiikin nettiradio Jouludei-nimellä.
Historia.
Radio Dein perusti Kirsi Rostamo, ja se aloitti toimintansa 3. marraskuuta 1997 Helsingissä. Latinankielinen nimi tarkoittaa ”Jumalan säteilyä”. Alussa Rostamon apuvoimina oli neljä yhteistyöpartneria ja yksi työntekijä. Aloitusvuonnaan asema tuotti 500 000 markan tappiot ja Rostamo itse työskenteli palkatta satsaten omaisuutensa asemaan. Asema pääsi tappiottomaksi neljän toimintavuoden jälkeen.
Kirsi Rostamo sai kirkon tiedonvälityspalkinnon 2000 ja Golden Gospel -palkinnon 2008.
Vuonna 2004 aseman kuuluvuusalue ulottuikin pääkaupunkiseudulta napapiirille saakka ja sen kuuluvuusalueella asui 3,2 miljoonaa ihmistä. Taloustutkimuksen mukaan pääkaupunkiseudulla noin 46 % asukkaista kuunteli asemaa ainakin satunnaisesti ja pohjoista kohden mennessä satunnaisten kuuntelijoiden määrä kasvoi, tavoittaen viikoittain 190 000 suomalaista. Vuonna 2005 kuuluvuusalueen peitto oli noin neljä miljoonaa ihmistä. Vuonna 2006 asema kuului jo neljällätoista paikkakunnalla ja sillä arvioitiin olevan päivittäin noin 75 000 kuuntelijaa sekä yli 12 työntekijää.. Radio Dei sai uuden toimiluvan vuosille 2012–2019. Vuonna 2014 kanavalla oli 200 000 viikoittaista kuuntelijaa, 19 työntekijää ja 20 taajuutta.
Radio Deille myönnettiin toimilupalaajennus 5. marraskuuta 2015 alkaen Kajaanin seudulle ja Vaasaan.
Rekursiivinen akronyymi

Rekursiivinen akronyymi on itseensä viittaava lyhennesana (tai toisinaan oikeammin kirjainlyhenne), joka toistuu lyhenteen auki kirjoitetussakin muodossa. Rekursiiviset akronyymit ovat kehämääritelmiä, sillä niissä lyhenne määritellään itsensä avulla. 
Esimerkkejä tietotekniikan alalta.
Rekursiiviset akronyymit ovat erityisesti hakkerien suosima huumorin laji, joten niitä tapaa monien avoimen lähdekoodin ohjelmistojen nimissä.
Pine-sähköpostiohjelman nimen kerrotaan usein tulevan sanoista "Pine is not Elm" (’Pine ei ole Elm’) viitaten Elm-sähköpostiohjelmaan, mutta eräs Pinen alkuperäisistä kehittäjistä on sanonut, että alun perin ohjelman nimi ei ollut lyhenne lainkaan. Nykyisin ohjelman nimi on virallisesti "Program for Internet News and E-mail" (’Internetin uutisryhmien ja sähköpostin [luku]ohjelma’).
GNU-projektin tavoin myös Linux-käyttöjärjestelmän nimen on joskus arveltu muodostuneen rekursiivisena akronyyminä sanoista "Linux is not Unix" (’Linux ei ole Unix’).
Oma lukunsa on GNU-projektissa kehitettävän Hurd-käyttöjärjestelmäytimen nimi. Sitä voisi luonnehtia kaksitasoiseksi rekursiiviseksi akronyymiksi, sillä "Hurd" on itsessään akronyymi sanoista "Hird of Unix-Replacing Daemons" (’joukko Unixin korvaavia taustaprosesseja’), ja "hird" puolestaan on määritelty akronyymiksi sanoista "Hurd of Interfaces Representing Depth" (’joukko syvyyttä edustavia ohjelmointirajapintoja’). Sanoina sekä "hurd" että "hird" ovat vain tätä varten keksittyjä muunnelmia englannin sanasta "herd" (’lauma’), sillä ne kaikki lausutaan samalla tavalla [həːd]. Koko nimi "GNU Hurd" on siis gnuulaumaan viittaava sanaleikki.
Muita esimerkkejä.
Rekursiivista nimeämistä esiintyy satunnaisesti muissakin yhteyksissä.
Ronald Rivest

Ronald Linn Rivest (s. 6. toukokuuta 1947 Schenectady, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen tietotekniikan professori, salausasiantuntija ja yksi RSA-algoritmin keksijöistä. RSA:n ”R”-kirjain tarkoittaa Rivestiä. Hän on myös keksinyt symmetriset avainsalausalgoritmit RC2, RC4 ja RC5 sekä oli toinen RC6-algoritmin keksijöistä (RC1:tä ei koskaan julkaistu). ”RC” tulee sanoista "Rivest Cipher" tai "Ron's Code".
RC6 oli yksi ehdokkaista AES-standardiksi.
Rivest on myös kehittänyt MD2-, MD4-, MD5- ja MD6-tiivistefunktiot.
Hän sai Turing-palkinnon vuonna 2002 yhdessä Adi Shamirin ja Leonard Adlemanin kanssa työstä julkisen avaimen salauksen parissa.
Srinivasa Ramanujan

Srinivasa Ramanujan Aiyangar () (22. joulukuuta 1887 Erode, Tamil Nadu, Intia – 26. huhtikuuta 1920 Madras (nyk. Chennai), Tamil Nadu, Intia) oli intialainen matemaatikko.
Ramanujan työskenteli lähinnä analyyttisen lukuteorian ja analyysin parissa, ja tunnetaan lukuisista vakioita ja alkulukuja koskevista kaavoistaan. Hän esitti monia kaavoja ilman muodollisia todistuksia, jotka löydettiin vasta myöhemmin.
Ramanujan julkaisi lukuisia kirjoituksia intialaisissa matemaattisissa julkaisuissa ja yritti sitten saada eurooppalaiset matemaatikot kiinnostumaan työstään. G. H. Hardylle vuonna 1913 lähetetty kirje sisälsi lukuisia lauseita ilman todistusta. Hardy oli ensin epäilevä, mutta kutsui hänet Englantiin, huomaten nopeasti hänen kykynsä. Lukua 1729 kutsutaan heidän mukaansa Hardyn–Ramanujin luvuksi. Luku on tunnettu kaskusta, jonka mukaan Hardy tuli tapaamaan Ramanujania sairaalaan ja kertoi tulleensa taksilla numero 1729. Hardy sanoi sen olevan varsin tylsä luku, mutta Ramanujan osasi heti kertoa luvun olevan pienin kokonaisluku, joka on esitettävissä kahden positiivisen kuution summana kahdella eri tavalla. 
"The Man Who Knew Infinity" on vuonna 2016 julkaistu Robert Kanigelin samannimiseen kirjaan perustuva elämäkertaelokuva pääroolissa Dev Patel.
Ramanujanin syntymäpäivä (22. joulukuuta) on vuodesta 2012 ollut Intiassa "matematiikan päivä", jolloin juhlitaan matematiikan saavutuksia. 
Matemaattiset tulokset.
Alkeismatematiikka.
Ramanujan todisti monia alkeellisia mutta kiehtovia tuloksia:
formula_1
 formula_2formula_3
Hän kehitti monia approksimaatioita piille:
formula_4
formula_5
Identiteettejä juurille:
 formula_6
 formula_7
 formula_8
 formula_9
Kombinatoriikka.
Ramanujan tutki Bernoullin lukuja ja löysi monia kiehtovia ominaisuuksia:
formula_10
Äärettömät sarjat.
Ramanujan löysi monia äärettömiä sarjoja piille:
formula_11
Toinen hänen tuloksistaan äärettömille sarjoille on
formula_12
kaikille formula_13, missä formula_14 on gammafunktio. Hän todisti myös monia tuloksia hypergeometrisille sarjoille, kuten:
 formula_15
 formula_16
Ensimmäinen tulos oli jo tunnettu, mutta toinen oli todennäköisesti uusi.
Integraalit.
Ramanujan laski monia mielenkiintoisia integraaleja, kuten
 formula_17
Ketjumurtoluvut.
Ramanujan löysi suuren määrän kaavoja ketjumurtoluvuille:
formula_18
formula_19
missä formula_20 on kultainen leikkaus;
 formula_21
formula_22
Q-sarjat.
jos |"q"| &lt; 1 ja |"b"/"a"| &lt; |"z"| &lt; 1.
Rogersin–Ramanujanin identiteetit:
formula_23 
ja
formula_24 .
Muita q-sarjoja:
formula_25
formula_26
missä p(n) on partitiofunktio. Tästä saadaan korollaareina kongruenssit
formula_27
formula_28
Ramanujan löysi myös kolmannen kongruenssin:
formula_29
Eisenstein-sarjat.
Määritellään
formula_30
formula_31
formula_32
silloin on
formula_33
formula_34
formula_35
Nämä kaavat johtavat korollaareihin aritmeettisille funktioille.
Luettelo Rooman keisareista

Tämä on luettelo Rooman keisareista ensimmäisestä keisarista Augustuksesta aina Länsi-Rooman viimeiseen keisariin Romulus Augustulukseen, joka syrjäytettiin vuonna 476. Luettelo käsittää myös Itä-Rooman keisarit vuoteen 476, minkä jälkeen luettelo jatkuu luettelossa Bysantin keisareista.
Suurin osa Rooman keisareista käytti arvonimeä "augustus". Keisarin nimittämä seuraaja sai yleensä arvonimen "caesar". Vuonna 293 keisari Diocletianus loi uuden järjestelmän, jossa hän jakoi valtakunnan kahteen osaan: kumpaakin johti "augustus" ja kummankin alaisena oli yksi "caesar".
Juliusten-Claudiusten hallitsijasuku.
&lt;br clear=right&gt;
Dominaatti.
Vuonna 293 Diocletianus jakoi valtakunnan kahteen osaan: Itä- ja Länsi-Roomaan. Uudessa järjestelmässä oli kaksi keisaria, arvonimeltään "augustus", toinen Italiassa ja toinen Kreikassa. Kummallakin keisarilla oli lisäksi nuorempi hallitsijakumppani arvonimeltään "caesar".
Radio Vaasa

Radio Vaasa on kaksikielinen radioasema, jonka toimipaikkana on Vaasa. Radio Vaasa lähettää ohjelmaa 24 tuntia vuorokaudessa vuoden jokaisena päivänä. Radio Vaasa soittaa kaikenlaista musiikkia: iskelmästä rokkiin suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi. Radio Vaasa lähettää Vaasan Palloseuran ja Vaasan Sportin vieraspelit suorina lähetyksinä. 
Radio Vaasan omistaa HSS Media Ab, joka osti kanavan toukokuussa 2020. Tätä ennen omistajana toimi marraskuusta 2014 alkaen toimittaja, juontaja Anssi Marttinen. Marttisesta tuli yksin kanavan omistaja, kun Hippi Hovi siirtyi toisiin tehtäviin ja Pekka Iitola päätti jäädä eläkkeelle.
Historiaa.
Vaasaan myönnettiin Suomen paikallisradioiden niin sanotussa ensimmäisessä aallossa jaettu paikallisradiotoimilupa Vaasan Seudun Paikallisradio Oy:lle ja Ab Vasabladetille. Vasabladet kuitenkin luopui luvasta jo kevään 1985 aikana, mutta ohjelmia tehtiin silti alusta saakka sekä suomeksi että ruotsiksi.
Vaasan Seudun Paikallisradion perusti Oy Kirjapaino Ab, sosiaalidemokraattisen Pohjanmaan Kansan kustannusyhtiö. Se haki paikallisradiolupaa sekä Vaasan että Kokkolan alueille, mutta lupa myönnettiin vain Vaasan seudulle. Ensimmäiset koelähetykset aloitettiin lokakuussa 1985. Ohjelmaa lähetettiin 3,5 tunnin ajan arkipäivisin. Radio Vaasa aloitti lähetyksensä 29. marraskuuta 1985.
RDS

RDS ("Radio Data System") on FM-radiolähetyksissä käytetty tekniikka datan lähettämiseen radiolähetyksen ohessa. Se on käytössä yleisesti melkein kaikilla radioasemilla Suomessa.
RDS-järjestelmä sisältää seuraavat ominaisuudet:
Radio Pooki

Radio Pooki on puolivaltakunnallinen radiokanava, joka soittaa kotimaista tanssimusiikkia.
Kanava tarjoaa kuuntelijoilleen sataprosenttisesti suomenkielisen, pääasiassa iskelmämusiikin lisäksi muun muassa kuuluvuusalueen uutisia. Ohjelmistoon kuuluu myös mm. viikoittainen jumalanpalvelus, seurat, sekä kahdesti viikossa lähetettävä osto- ja myyntiohjelma "Puotipuksut".
Vuodenvaihteessa 2020–2021 MTV alkoi tuottamaan uutisia Radio Pookille, jotka päättyivät 4.4.2024 klo 22 uutisiin. Tekoälyn lukemat uutiset alkoivat 5.4.2024. Uutiset tuottaa STT.
Kanavan toimitusjohtajana toimi aikaisemmin Tapio Järvelä, mutta kanavan siirryttyä SBS Finlandin omistukseen vuonna 2012, toimitusjohtajaksi vaihtui Leena Puntila. Radio Pookilla on myös oma mainostuotanto. Radio Pookin toimitukset sijaitsevat Raahen Ollinkalliontiellä ja Oulun Isokadulla. Oulussa samoissa tiloissa toimii myös muita Bauer Median radioita.
SBS Finland ilmoitti marraskuussa 2011 ostavansa Radio Pookin osakekannan, ja valtioneuvosto hyväksyi kaupan joulukuussa 2011. Radio Pooki on näin ollen nykyisin osa Bauer Media Oy:tä, jonka omistaa Bauer Media Group.
Pookin perustaja Tapio Järvelä menehtyi lyhyen sairauden jälkeen Raahessa 6. joulukuuta 2021 76-vuotiaana.
Kuuluvuusalue.
Syyskuussa 2020 kuuluvuusalue laajeni Helsinkiin, Porvooseen ja Turkuun. Joulukuussa 2020 kuuluvuusalue laajeni Lappeenrantaan ja Kotkaan. Kesällä 2021 kuuluvuusalue laajeni Tampereelle sekä Lapualle. Lokakuussa 2022 Bauer Media sai Radio Pookille toimiluvan Jyväskylään, Kajaaniin, Parkanoon ja Pihtiputaalle.
Historia.
Radio Pooki aloitti toimintansa lokakuussa 1989, jolloin se kuului vain Raahen seudulla. Myöhemmin Pookiin liitettiin Ylivieskassa ja Nivalassa toimipaikkojaan pitävä Radio Foni, jolloin kuuluvuusalue laajeni entisen Radio Fonin alueelle. Myöhemmin kuuluvuutta on laajennettu Ouluun ja aina Tornioon saakka. Kuuluvuusalueen ulkopuolella asuvat voivat kuunnella kanavaa internetissä.
Neropatti 8–9
Toiveet ja terveiset 11–13
 Marjan kanssa kahavilla 15.30
 Ti klo 16–18: Puotipuksut
Palkinnot.
Radiogaala 2019:
Radiogaala 2020:
Radiogaala 2024:
Radio Seinäjoki

Radio Seinäjoki oli Seinäjoella toiminut kaupallinen radioasema taajuudella 98,2 MHz. Se aloitti toimintansa syyskuussa 1990.
Radio Seinäjoen musiikkipäällikkönä toimi musiikkineuvos Lasse Lintala.
Radio Seinäjoen omistanut toimilupayhtiö Etelä-Pohjanmaan Viestintä Oy harjoittaa nykyään paikallisradiotoimintaa samalla taajuudella nimellä City Pohjanmaa. Asemalla on useita taajuuksia eri puolella Etelä-Pohjanmaata.
Seemiläiset kielet

Seemiläiset kielet on afroaasialaiseen kielikuntaan kuuluva kieliryhmä. Seemiläisiä kieliä puhuu yli 250 miljoonaa ihmistä Lähi-idässä ja Pohjois- sekä Itä-Afrikassa. Maantieteellisesti seemiläiset kielet ovat afroaasialaisen kielikunnan koillinen ryhmä ja ainoa, jonka kieliä puhutaan Aasiassa. Ryhmän laajimmin puhuttu kieli nykyisin on arabia. Seuraavaksi eniten puhujia on amharalla, heprealla ja tigrinjalla. Maailman kielistä seemiläiset kielet olivat ensimmäisten joukossa joita alettiin kirjoittaa – akkadia kolmannen vuosituhannen puolivälissä eaa. Kieliryhmän nimi juontuu Nooan pojasta Seemistä.
Kielioppi.
Seemiläisiä kieliä yhdistää se, että eri sanat koostuvat kolmesta juurikonsonantista. Vokaalit ja erilaiset liitteet muodostavat juuren kanssa eri sanoja. Usein juuret ovat samoja eri kielten välillä.
Luokittelu.
Seemiläisten kielten luokittelu ei ole täysin vakiintunut. Alla Huehnergardin ja Rubinin vuonna 2011 julkaistun luokittelun pääkohdat:
Maltan kieli kuuluu arabian kieliryhmään. Syyrian kieli kuuluu aramealaiseen kieliryhmään.
Subjunktiivi

Subjunktiivi on verbin tapaluokka, jolla ilmaistaan epävarmuutta, toivetta tai muuta vastaavaa. Se esiintyy usein myös toivotuksissa ja kiinteissä fraaseissa. Tarkemmat käyttösäännöt ovat kielikohtaisia. Suomen kielessä subjunktiivia ei ole, mutta romaanisissa kielissä se on yleinen. Lisäksi subjunktiivia käytetään vähäisessä määrin myös englannissa (useammin imperfektissä kuin preesensissä). Subjunktiivissa olevat verbit käännetään suomeen joskus konditionaalilla ja joskus indikatiivilla, huudahduksissa käytettävät subjunktiivin kolmannen persoonan muodot käännetään usein imperatiivilla (esimerkiksi "Eläköön!"). Myös preesensin partisiippirakenne ("Hän sanoo tekevänsä kaikkensa"; "Toivon sinun" paranevan) voi vastata sävyltään subjunktiivia.
Saksan, italian, (klassisen) kreikan ja latinan kielissä samankaltainen kielioppiseikka – verbin tapaluokka – on konjunktiivi (myös subjunktiivi-nimitystä esiintyy näissäkin yhteyksissä). Latinassa konjunktiivilla ilmaistaan tahtomusta tai toivomusta, ja sitä käytetään monesti käskymuodoissa. Lisäksi se on useimmissa sivulauseissa. Saksan kieliopissa konjunktiivin imperfekti ja pluskvamperfekti vastaavat merkitykseltään suomen konditionaalia. Italian kielessä konjunktiivia käytetään ilmaisemaan mielipidettä, mahdollisuutta, epäilyä, ihmetystä, hämmästystä, tyytymättömyyttä, pelkoa, toivoa, halua, tahtoa tai toivomusta. Sillä voidaan jättää myös kuulijalle mahdollisuus olla eri mieltä kuin puhuja on, ja tätä käytetään erittäin paljon esimerkiksi etelä-Italiassa. Konjunktiivi on myös pakollinen tiettyjen alistuskonjunktiivien kanssa (esimerkiksi affinchè, jotta, purchè, kunhan vain) ja tiettyjen pronominien tai adverbien kanssa (esim. qualunque, mikä tahansa), samoin konditionaalin ja futuurin tietyissä lausemuodoissa. Konjunktiivilla on italiassa kaikki neljä verbimuotoa (preesens, imperfekti, perfekti, pluskvamperfekti). Konjunktiivia ei voida kääntää kaikissa tilanteissa konditionaalilla (esim. preesensmuodot, pronomini- ja adverbikäyttöyhteydet). Uralilaisessa kantakielessä oli myös varsinainen konjunktiivi, josta on kehittynyt muun muassa suomen kielen potentiaalitapaluokka.
Esimerkkejä subjunktiivista.
Esimerkkejä konjunktiivista