Mika Niikko

Mika Ilari Niikko (s. 20. tammikuuta 1967 Lahti) on suomalainen poliitikko ja entinen kansanedustaja perussuomalaisten ryhmässä vuosina 2011–2023. Hänet on valittu eduskuntaan Uudenmaan vaalipiiristä.
Niikko toimi ulkoasianvaliokunnan puheenjohtajana vuosina 2019–2022 mutta joutui eroamaan helmikuussa 2022 kommentoituaan sosiaalisessa mediassa arvostelua herättäneellä tavalla Ukrainan Nato-jäsenyyttä.
Ura.
Nuorisojärjestössä ja yrittäjänä.
Niikko on nuorisojärjestöjohtaja, musiikkikustantaja ja entinen parvekelasialan yrittäjä. Juuriltaan karjalainen Niikko asuu Korsossa, ja hänellä on sähköasentajan koulutus. Helluntailainen Niikko on myös lukenut kolme vuotta teologiaa Iso Kirja -opistolla. Hän on Vantaan kaupunginvaltuuston ja Uudenmaan maakuntavaltuuston jäsen.
Vuonna 2000 hän lopetti aktiivisen yrittäjätoiminnan ja perusti erityisnuorisojärjestö Takaisin Elämään ry:n auttaakseen päihdeongelmissa ja kriiseissä olevia nuoria ja toimi yhdistyksen toiminnanjohtajana vuoteen 2011 saakka.
Eduskuntatyö.
Vuonna 2011 Niikko valittiin eduskuntaan perussuomalaisten kansanedustajaksi ja samana vuonna hänestä tuli sivistysvaliokunnan jäsen. Lakivaliokunnan jäsen hänestä tuli vuonna 2014. Vaalikautena 2015-2019 Niikko toimi valtiovarainvaliokunnan hallinto- ja turvallisuusjaoston puheenjohtajana, joiden lisäksi hän osallistui myös suuren valiokunnan, lakivaliokunnan, sosiaali- ja terveysvaliokunnan, kansliatoimikunnan, sivistysjaoston sekä asunto- ja ympäristöjaoston työhön. Alkaen vuodesta 2019 Niikko on johtanut puhetta ulkoasianvaliokunnassa. 
Vuoden 2014 joulukuussa Niikko kirjoitti, että uuden avioliittolain muutos ei ole vielä lopullinen, koska sen esteenä saattaa olla vielä tuleva kansalaisaloite. "On huolestuttavaa, miten kansanedustajat yksi toisensa jälkeen antavat avioliittolain – eli yhteiskuntamme peruspilarin – valua pois käsistään", Niikko kirjoitti. Hänen mukaan on harhaa väittää, ettei sukupuolineutraalista avioliittolaista seuraa mitään sen enempää vaan se tulisi toteutuessaan muuttamaan koko yhteiskuntarakenteemme, opetussuunnitelmia ja sananvapautta myöten. Avioliittolaki haluttiin Niikon mukaan muuttaa mielikuviin vetoamalla, johon vaikuttivat puoluejohtajien vetoomukset, gallupit, pappien peukutukset ja median yksimielisyys.
Kansalaisaloitteen "Ruotsin kieli valinnaiseksi oppiaineeksi kaikilla kouluasteilla", oli allekirjoittanut 62 158 suomalaista ja asia päätyi sivistysvaliokunnan käsittelyyn. Niikko kritisoi valiokunnan mietintöä, joka kuvasi pakollista ruotsin kielen opiskelua "kulttuurisena, yleissivistävänä ja yhdenvertaisuutta edistävänä ihanteena". Niikon mukaan kaikki isot asiat on päätetty ennalta hallitusneuvotteluissa. Hänen mukaan valiokunnan olisi pitänyt tuoda ilmi tosiasiat, muun muassa miten paljon pakkoruotsi maksaa. Hänen mukaan kansaa hämättiin uskottelemalla, että demokratia toteutuu kansalaisaloitteiden käsittelyssä, sillä todellisuudessa aloitteet ajetaan läpi sellaisessa muodossa, jonka hallitus on etukäteen päättänyt. Niikko haluaisi Suomeen suorat kansanäänestykset yhteiskunnallisesti merkittävistä asioista.
Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Niikko sai 2 247 ääntä joka oli siis 5 300 ääntä vähemmän kuin vuoden 2019 eduskuntavaaleissa joten Niiko tippui eduskunnasta. Syyksi tippumiselle Niikko itse piti syynä että hänen kielteinen Nato-kanta ymmärrettiin väärin, Niikko oli ainoa perussuomalaisten kansanedustaja joka äänesti Suomen Nato jäsenyyshakemusta vastaan ja Naton liittymisäänestyksessä Niikko oli äänestänyt tyhjää, vaikka Niikko on linjannut kannattavansa Suomen Nato-jäsenyyttä ja uutinen siitä että vähäosaisille tarkoitettuja elintarvikkeita oli jaettu hänen vaalikampanjassa.
Sidonnaisuudet.
Niikko on ilmoittanut seuraavat sidonnaisuudet kansanedustajana vuodelta 2019:
Hallinto- ja luottamustehtävät yksityisissä yrityksissä, yhteisöissä sekä julkisyhteisöissä ja niistä saadut tulot:
Ammatin ja elinkeinon harjoittaminen ja niistä kertyneet tulot:
Liike- tai sijoitustoimintaa varten hankitut merkittävät välittömät ja välilliset omistukset:
Muut sidonnaisuudet:
Nykyiset toimielinjäsenyydet ja tehtävät:
Kohuja.
Kiina-kytkökset.
Tammikuussa 2020 perussuomalaisten kansanedustaja Niikon sidonnaisuuksista paljastui, että hän omisti 20 prosentin osuuden Kiinan valtioon kytkeytyvästä Realmax Oy:stä, joka oli Niikon omistuksen päätyttyä osallistunut järjestettyyn seminaariin. Lisäksi Niikko oli vuonna 2015 ottanut yrityksen osakkaalta vaalirahoitusta vastaan ja maksanut summan myöhemmin takaisin, mistä hän oli tehnyt ilmoitukset valvovalle viranomaiselle. Niikon mukaan Realmax Oy:n omistus kesti neljän kuukauden ajan vuonna 2017. Eduskunnan pääsihteeri Maija-Leena Paavolan mukaan sidonnaisuus ei kuulunut eduskunnan ilmoitusvelvollisuuden piiriin. Eduskunnan puhemies Matti Vanhanen kommentoi asiaa MTV:n Uutisille toteamalla, että kansanedustajalla on oikeus harjoittaa vienninedistystä ja yritystoimintaa, ja hänen käsittääkseen Niikko on ymmärtänyt roolinsa muuttuneen hänen tultuaan valiokunnan puheenjohtajaksi. Yleisradion MOT-ohjelman selvityksen mukaan Niikko oli edustajatoverinsa Ville Vähämäen kanssa edistänyt Realmaxin liiketoimia vierailullaan Kiinassa muun muassa Kiinan tekoälyjärjestössä, joka on osa Kiinan tiede- ja teknologiajärjestöä, sekä isännöimällä järjestön vierailua eduskunnassa.
Sähkötupakan maahantuonti.
Niikon sidonnaisuuksista kerrottiin myöhemmin lisäksi, että hän oli toiminut Finnsolid Export -yrityksessä, joka oli tarkoitus tuoda sähkötupakkaa maahan. Niikko omisti yrityksestä 94 prosenttia. Niikko vastusti vuonna 2016 eduskunnassa sähkötupakan myynnin hankaloittamista ja piti asiansa puolesta kahdeksan puheenvuoroa. Niikko vastasi väitteisiin kertomalla, että Finnsolid Export Oy ei ole koskaan tuonut sähkösavuketuotteita maahan. Sen sijaan perheen toinen yritys Eurosolid Oy oli toiminut alalla muutaman kuukauden ajan, mutta myyntityö oli jo lopetettu tupakkalain eduskuntakäsittelyn aikaan. Niikon mukaan hänen kiinnostuksensa kohdistui tupakoinnin haittojen pienentämiseen, eikä hän kannusta tupakointia missään muodossa. Niikko ei osallistunut tupakkalain valiokuntakäsittelyyn vuonna 2016. 
Ukrainan NATO-jäsenyyshaluja koskeva kommentti ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajana.
8. helmikuuta 2022 Niikko kommentoi ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajana toimiessaan pikaviestipalvelu Twitterissä Ukrainan ja Venäjän välisiä suhteita vaatimalla Ranskan presidentti Emmanuel Macronia ilmoittamaan, ettei Ukraina liity sotilasliitto NATOon.
"Nyt pitäisi sitten Macronin tai jonkun muun astua julkisuuteen ja sanoa että Ukraina ei liity Natoon. Muutoin neuvottelut ei onnistuneet Venäjän näkökulmasta ja seuraukset on karmivat. Eikö Lännestä löydy yhtä viisasta päämiestä joka Venäjän tuntee?", Niikko lausui Twitter-kommentissaan. 
Niikon kommentit herättivät tyrmistystä yli puoluerajojen. Keskustan kansanedustaja ja puolustusvaliokunnan jäsen Joonas Könttä esimerkiksi kommentoi Niikon kannanottoa kutsuen sitä varomattomaksi ja Suomen linjan vastaiseksi. Myös mm. kristillisdemokraattien, kokoomuksen sekä vihreiden eduskuntaryhmien jäsenet moittivat Niikon kommenttia Suomen ulkopoliittisen linjan vastaiseksi ja harkitsemattomaksi. 
Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Kai Mykkänen tyrmäsi Niikon lausunnon ja kommentoi asiaa saman päivän täysistunnossa sanoen, että eduskunnassa ""Jokaisen, myös ulkoasianvaliokunnan puheenjohtajan, on syytä sisäistää, että suurvaltojen etupiirisopimusten estäminen on Suomen vapaudelle perustavaa laatua oleva lähtökohta"."
Niikon kommentin tuomitsi myös perussuomalaisten puheenjohtaja Riikka Purra, joka kertoi, ettei Niikon mainitsemaa Ukrainan NATO-jäsenyyden vastaista kommentointia tulisi vaatia. Niikon puolueen nuorisojärjestö Perussuomalainen Nuoriso tuomitsi hänen lausuntonsa ja vaati Niikon eroa valiokunnan johdosta.
Niikko luopui ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajan tehtävästä 8. helmikuuta 2022. Niikon eroilmoitus tuli kommentin lausumispäivän iltana.
Yksityiselämä.
Niikko on neljän lapsen isä ja on ollut naimisissa vuodesta 2001.
Niikko on itse kertonut julkisuudessa avoimesti lapsuudestaan alkoholistikodissa ja lastenkodissa, varhaisesta omasta alkoholinkäytöstään kouluaikana, osallisuudestaan rikolliseen jengiin ja viimein tulostaan uskoon vuonna 1991, jolloin hän lopetti myös päihteiden käytön ja rikokset. Hän tapasi helluntaiseurakunnassa vaimonsa Saritan ja heillä on kolme yhteistä lasta. Yksi lapsi on Niikon nuoruuden suhteesta. Niikko julkaisi vuonna 2018 muistelmateoksen nimeltä "Pysäyttämätön". 
Niikolla on vuosilta 1982–1990 neljä rikostuomiota: luvattomasta työkoneella ajelusta, käsilaukkuvarkaudesta, katteettomalla pankkikortilla ostelusta sekä suojatiellä kävelleen naisen päälleajosta varastetulla autolla.