Sture Fjäder

Sture Roger Fjäder (s. 14. maaliskuuta 1958 Hanko) on suomalainen ammattiyhdistysjohtaja, joka toimi Akavan puheenjohtajana vuosina 2011–2022.
Aiemmin Fjäder toimi Suomen Ekonomiliiton edunvalvontajohtajana ja Ylemmät Toimihenkilöt YTN:n puheenjohtajana.
Koulutukseltaan Fjäder on kauppatieteiden maisteri.
Ura.
Koulutus.
Fjäder kirjoitti ylioppilaaksi Hangö Gymnasiumista vuonna 1977. Varusmiespalveluksensa hän suoritti Uudenmaan prikaatissa toimien varusmiestoimikunnan päätoimisena puheenjohtajana. Hän on sotilasarvoltaan alikersantti.
Syksyllä 1978 Fjäder aloitti valtiotieteiden opinnot Svenska social- och kommunalhögskolanissa (Soc&amp;kom) Helsingissä. Hän rahoitti opintonsa työskennellen koko opiskeluaikansa ja aloitti järjestöuransa ylioppilaskunnasta. Fjäder oli vuonna 1979 Soc&amp;komin ylioppilaskunnan pääsihteeri. Sosionomiksi hän valmistui vuonna 1981. Kauppatieteiden maisteriksi hän valmistui vuonna 2000.
Politiikka.
Fjäder siirtyi nuorisopolitiikasta kunnallispolitiikkaan, ylioppilaskunnasta nuorisojärjestöön, puoluetoimistolta eduskuntavaaleihin. Samalla hän opiskeli, valmistui sosionomiksi ja jatkoi opintojaan Hankenilla.
Fjäder aloitti politiikan nuorena teinikunnassa Hangossa, jossa ainut porvarillinen vaihtoehto oli RKP. Hän toimi RKP:n Svensk Ungdomin Uudenmaan piirin toiminnanjohtajana ja oli suomenruotsalaisten kansankäräjien jäsenenä.
Vuoden 1980 kunnallisvaaleissa Fjäder valittiin RKP:n listalta Hangon kaupunginvaltuustoon. Hänestä tuli Hangon asemakaavalautakunnan jäsen. Hän toimi tehtävässä seitsemän vuotta vuoteen 1988 asti. Ensimmäisen valtuustokautensa ajan Fjäder toimi myös RKP:n piiriasiamiehenä vastaten vaali- ja koulutustyöstä.
Vuoden 1984 kunnallisvaaleissa Fjäder tuli valituksi uudelleen ja samalla hän nousi asemakaavalautakunnan puheenjohtajaksi. Vuosina 1984–1986 hän toimi Svenska Landskapsförbundin hallituksen jäsenenä ja vuosina 1985–1988 Länsi-Uudenmaan seutukaavaliiton hallituksen jäsenenä. 
Vuonna 1987 Fjäder pyrki Uudeltamaalta eduskuntaan RKP:n listalta. Vaaleja seurasi jonkinlainen burnout: monta vuotta hän oli vain opiskellut, toiminut järjestöissä ja ollut kunnallispolitiikassa. Fjäder tunsi pettymystä viiteryhmäänsä, joka oli vetänyt hänelle luvatun vaalirahoituksen pois ja itse alkoi vetäytyä RKP:stä. Seuraavana vuonna hän jättäytyi pois kunnallispolitiikasta. 
Erottuaan RKP:sta Fjäder liittyi kokoomukseen, jossa hän on toiminut rivijäsenenä ja taustavaikuttajana.
Kevään 2023 eduskuntavaaleissa Sture Fjäder oli ehdolla Uudeltamaalta, mutta ei tullut valituksi 878 äänellä. 
Ura Akavassa.
Fjäder siirtyi ammatillisen edunvalvonnan piiriin vuonna 1987, jolloin hän aloitti kaksi vuotta kestäneen toimen akavalaisen Opetusalan Ammattijärjestö OAJ:n ruotsinkielisen jäsenjärjestön Finlands Svenska Lärarförbundin ("Suomen ruotsalainen opettajaliitto") järjestösihteerinä. Vuonna 1989 hän siirtyi Suomen Ekonomiliiton julkisen sektorin asiamieheksi. Vuonna 1995 tehtävänimikkeeksi muuttui apulaistyömarkkinapäällikkö. Neuvottelupäälliköksi hän yleni vuonna 1995 ja lopulta edunvalvontajohtajaksi vuonna 2004. Pohjoismaisen ekonomiliiton Nordiska Civilekonomiförbundin pääsihteerinä hän toimi vuosina 1991, 1995 ja 1999.
Ura Akavassa eteni myös Ylemmät Toimihenkilöt YTN:n toiminnassa. Vuonna 1994 Fjäderistä tuli YTN:n hallituksen ja työvaliokunnan jäsen. Akavan hallituksen jäsen hänestä tuli vuonna 1995 ja työvaliokunnan 2000. JUKO:n valtion neuvottelukunnan varapuheenjohtajana hän toimi 1995–2000. Vuonna 2005 hänestä tuli YTN:n varapuheenjohtaja ja vuonna 2007 puheenjohtaja. Vuonna 2009 Heikki Kauppi valittiin YTN:n uudeksi puheenjohtajaksi ja Fjäder varapuheenjohtajaksi. Vuosina 2003–2007 hän toimi Akavan elinkeinopoliittisen toimikunnan puheenjohtajana.
Vuoden 2011 alussa YTN:n puheenjohtajana ja Suomen Ekonomiliiton edunvalvontajohtajana toiminut Fjäder asettui ehdolle Akavan puheenjohtajaksi. Takanaan hänellä oli suurin jäsenliitto Opetusalan Ammattijärjestö OAJ, Suomen Ekonomiliitto ja kolme muuta liittoa. Vaalipäällikkönä hänellä oli Jutta Urpilaisen SDP:n puheenjohtajaksi nostanut sosiaalidemokraatti, Ekonomiliiton asiamies Tage Lindberg. Huhtikuussa 2011 hänen arvioitiin Helsingin Sanomissa ennakkosuosikiksi. Vastaehdokkaat olivat Lääkäriliiton toiminnanjohtaja Heikki Pälve (kok.), Tekniikan Akateemisten toiminnanjohtaja Heikki Kauppi (kok.), Akavan neuvottelujohtaja Minna Helle (sit.) ja Akavan Erityisalojen toiminnanjohtajana Salla Luomanmäki (sit.). Fjäder oli aiemmin ollut Akavan istuvan johtajan Matti Viljasen vastaehdokkaana ja omien sanojensa mukaisesti Akavan puheenjohtajuus oli melkein ainut tehtävä, joka häneltä enää oli hoitamatta ja kyse viimeisestä mahdollisuudesta. Akavan liittokokous 25. toukokuuta 2011 valitsi Fjäderin puheenjohtajaksi toimikaudelle 2011–2015. Tärkeimmäksi tehtäväkseen Fjäder nosti Akavan yhteiskuntapoliittisen vaikutusvallan vahvistamisen. Marraskuussa 2011 Fjäder arvosteli Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT:tä raamisopimuksen viivästymisestä. 
Fjäder pyrki kasvattamaan Akavan vaikuttavuutta jakamalla asiantuntijoille vastuut lobbaustyöstä ja palkkaamalla entisiä ministereiden erityisavustajia eri puolueista. Akavan teettämän kyselyn mukaan Akavan julkinen näkyvyys ja vaikutusvalta keskeisten virkamiehien, poliitikkojen, avustajien ja toimittajien keskuudessa kaksinkertaistui.
Maaliskuussa 2012 Fjäder otti kantaa Timo Rädyn käytökseen Hilkka Ahteen erottamisjupakassa.
Vuonna 2014 Fjäder esitti, että opiskelupaikkojen määrää tulisi tietyillä aloilla vähentää merkittävästi akateemisen työttömyyden hillitsemiseksi.
Fjäder valittiin jatkokaudelle 26. toukokuuta 2015.
Fjäderin johdolla Akavassa on myllätty organisaatio, laajennettu ohjelmatyötä ja perustettu ajatus- ja tutkimuspaja, Akava Works. Hallituksen kokoukset avattiin kaikille jäsenliitoille, kun pienemmät liitotkin saivat puhe- ja läsnäolo-oikeuden.
Fjäder oli vuonna 2020 neljättä kertaa ehdolla Akavan puheenjohtajaksi. Fjäder voitti vastaehdokkaansa Maria Teikarin äänin 578–292.
Kassakaappisopimus.
Fjäderin allekirjoittama ”kassakaappisopimus” hänen erostaan kesken kauden paljastui alkukesästä 2022. Hän oli sopinut akavalaisten järjestöjen johtajien, Tekniikan akateemiset TEK:n toiminnanjohtajan Jari Jokisen, Suomen Ekonomien hallituksen puheenjohtaja Timo Saranpään ja OAJ:n puheenjohtajana kevääseen asti toimineen Olli Luukkaisen kanssa, että luopuu tehtävästä syksyllä 2022. Sopimus oli edellytyksenä vuoden 2020 vaalissa joidenkin liittojen tuelle hänen valinnalleen. Tuen taustalla arvellaan olleen myös sen, että Akavan hallitus oli päättänyt maksaa Fjäderille täyttä palkkaa vastaavaa palkkiota eläkeikään asti, vaikka hän häviäisi puheenjohtajavaalissa. Sopimus kuitenkin allekirjoitettiin vasta vuoden 2020 valinnan jälkeen. Sopimuksen allekirjoittaneet pyrkivät kesäkuussa 2022 vetäytymään vastuusta siitä, kenen aloitteesta se tehtiin, ja Fjäder itsekin ilmoittaa allekirjoittaneensa vastentahtoisesti. Fjäderin oman halun keskeyttää kausi puheenjohtajana arvellaan johtuvan siitä, että hän pyrkisi eduskuntaan kevään 2023 vaaleissa, mutta artikkelissaan "Suomen Kuvalehdessä" Tuomo Lappalainen uskoo, että paljastunut sopimus on hänelle rasite.
Luottamustehtäviä.
Fjäderin nykyisiä luottamustehtäviä:
Aiemmin Fjäder on ollut Työttömyysvakuutusrahaston hallituksen jäsen (2011–2018) sekä Ylemmät Toimihenkilöt YTN:n puheenjohtaja (2007–2010) ja varapuheenjohtaja (2005–2007 sekä 2010–2011). Vuosina 2016–2017 hän oli sisäministeriön Sisäisen turvallisuuden strategian laadinta -ohjausryhmän jäsen.
Poliittinen vakaumus.
Fjäder kuuluu kokoomukseen, koska kannattaa markkinataloutta ja pitää itseään poliittisena ihmisenä. Hän kuitenkin katsoo, ettei voi toimia aktiivisesti puoluetoiminnassa samaan aikaan, kun toimii ay-liikkeen palveluksessa.
Yksityiselämä.
Hangossa kirvesmiehen ja puolipäiväisesti siivoojana toimineen äidin poikana kasvanut Fjäder oli sukunsa ensimmäisten ylioppilaiden joukossa. Fjäderin äidinkieli on ruotsi. Hän on toista kertaa naimisissa, ja hänellä on poika. Fjäder asuu Helsingissä, mutta viettää edelleen paljon aikaa synnyinseuduillaan Hangossa.