Osama bin Ladenin kuolema

Osama bin Laden, islamistijärjestö al-Qaidan perustaja, kuoli Abbottabadissa, Pakistanissa varhain toukokuun 2. päivän aamuna vuonna 2011. Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA:n johdolla suoritetun ja koodinimen Operaatio Neptunuksen keihäs ("Operation Neptune Spear") saaneen yhteisoperaation suoritti Yhdysvaltain merivoimien sodankäynnin kehitysryhmään (DEVGRU tai SEAL Team Six) kuuluva Navy SEALs-ryhmä apunaan Yhdysvaltain maavoimien johtama erityisoperaatioiden lennostorykmentti (160th Special Operations Aviation Regiment) sekä CIA:n toimijoita.
Hyökkäykseen lähdettiin Afganistanista ja se vietiin päätökseen Osama bin Ladenin linnoitetussa turvatalossa Bilalin alueella Abbottabadissa (Pakistan). Iskun jälkeen amerikkalaiset joukot veivät bin Ladenin ruumiin mukanaan Afganistaniin tunnistusta varten ja vievät sen sieltä lentotukialus USS Carl Vinsoniin joka oli Arabianmerellä jossa Bin Ladenin ruumiille suoritettiin islamilainen hautausseremonia ja hänen ruumiinsa haudattiin mereen. Al-Qaida vahvisti toukokuun 6. päivänä verkkosivuillaan tapahtuneen ja se vannoi kostavansa johtajansa kuoleman. Myös toiset sotaisat pakistanilaisryhmät, kuten Tehrik-i-Taliban Pakistan julistivat rankaisevansa Yhdysvaltoja ja Pakistania siitä, etteivät ne estäneet operaatiota. 
Uutinen Osama bin Ladenin kuolemasta herätti Yhdysvalloissa yleistä hyväksyntää ja sitä pitivät tervetulleena myös kansainväliset järjestöt, kuten Yhdistyneet kansakunnat, Nato ja Euroopan unioni, sekä suuri joukko eri maiden hallituksia
, mutta esimerkiksi Hamasin johtaja Ismail Haniyeh tuomitsi sen. Toiset, kuten ihmisoikeusjärjestö Amnesty International pohtivat operaation laillisia ja eettisiä näkökulmia, esimerkiksi sitä, ettei aseetonta bin Ladenia otettu kiinni elävänä. Myös päätös olla julkaisematta yleisön nähtäväksi valokuva- tai DNA-todisteita bin Ladenin kuolemasta herätti ristiriitaisia tunteita. 
Piilopaikan löytyminen.
Kuriirin tunnistaminen.
CIA:n vankiloissa ja Guantanamo Bayssa vangittuina olevien bin Ladenin kuriirien tunnistaminen oli asetettu jo varhain tavoitteeksi, sillä bin Ladenin uskottiin viestivän heidän kauttaan pitäen samalla oman sekä al-Qaidan sotilaiden ja komentajien sijainnin salaisena. Tiedettiin myös, ettei bin Laden käyttänyt puhelimia sen jälkeen, kun Yhdysvallat oli saanut jäljitetyksi erään yhteistyökumppanin satelliittipuhelimen ja laukaissut sen jälkeen ohjuksen hänen tukikohtiinsa Afganistanissa ja Sudanissa vuonna 1998.
Vuoteen 2002 mennessä tutkijat olivat kuulleet vahvistamattomia väitteitä eräästä al-Qaidan kuriirista, josta käytettiin salanimeä Abu Ahmed al-Kuwaiti (joskus myös šeikki Abu Ahmed Kuwaitista). Vuonna 2003 al-Qaidan operatiiviseksi johtajaksi väitetty päällikkö Khalid Sheikh Mohammed paljasti kuulusteluissa tuntevansa al-Kuwaitin, mutta sanoi, ettei tämä ollut aktiivinen al-Qaidan jäsen.
Vuonna 2004 Hassan Ghul -niminen vanki kertoi kuulustelijoille, että al-Kuwaiti oli lähellä bin Ladenia, samoin kuin Khalid Sheik Mohammed ja Mohammedin seuraaja Abu Faraj al-Libi. Ghul paljasti myös, että al-Kuwaitia ei oltu nähty vähään aikaan, mikä sai Yhdysvaltain viranomaiset epäilemään, että tämä matkusti bin Ladenin seurassa. Kun Khalid Sheik Mohammedia pyydettiin vastaaman Ghulin paljastukseen, hän piti kiinni alkuperäisestä kertomuksestaan. Vuonna 2005 Abu Faraj al-Libi saatiin kiinni ja hänet siirrettiin Guantanamoon syyskuussa 2006. Hän kertoi CIA:n kuulustelijoille, että bin Ladenin kuriisi oli nimeltään Maulawi Abd al-Khaliq Jan ja kielsi tuntevansa al-Kuwaitia. Kun sekä Mohammed ja al-Libi olivat vähätelleet al-Kuwaitin merkitystä, viranomaiset päättelivät, että hän oli osa bin Ladenin sisäpiiriä.
Vuonna 2007 viranomaiset saivat selville, mikä al-Kuwaitin todellinen nimi oli , vaikka he eivät paljasta nimeä tai sitä, kuinka se selvisi. Kun nimi Maulawi Abd al-Khaliq Jan esiintyy WikiLeaksin 24. huhtikuuta 2011 julkaisemassa Abu Faraj al-Libiä koskevassa JTF-GTMO vankiarvioinnissa, arveltiin U.S.A:n suorittaneen hyökkäyksen Abbottabadiin varotoimena. CIA ei löytänyt ketään Maulawi Jan –nimistä ja päätteli al-Libin keksineen nimen.
Vuonna 2010 erään toisen epäillyn kuuntelulaite poimi keskustelun al-Kuwaitin kanssa. CIA:n puolisotilaallinen toimintayksikkö paikallisti al-Kuwaitin elokuussa 2010 ja seurasi häntä bin Ladenin majapaikkaan Abbottabadissa. Kuriiri ja hänen sukulaisensa (joko veli tai serkku) kuolivat iskussa toukokuun 2. päivänä 2011. Jälkeenpäin eräät paikalliset asukkaat tunnistivat miehet pataaniheimoon kuuluviksi ja heidän nimikseen Arshad ja Tareq Khan. Arshad Khanilla oli siruton pakistanilainen henkilökortti, jossa sanottiin hänen olevan kotoisin Khat Kurunasta, joka on Charsaddan lähellä sijaitseva kylä Luoteis-Pakistanissa. Paikalliset viranomaiset eivät kuitenkaan ole löytäneet sieltä merkkejä Arshad Khanista ja epäilevät miesten käyttäneen väärää henkilöllisyyttä.
Linnoitettu turvapaikka.
CIA käytti valvontakuvia ja tiedusteluraportteja määrittääkseen kuriirin määränpäänä olevan Abbottabadin talon asukkaiden henkilöyden. Syyskuussa 2010 CIA päätteli, että rakennuskokonaisuus oli valmistettu tarkoituksellisesti kätkemään jonkin tärkeän henkilön, hyvin todennäköisesti bin Ladenin. Viranomaiset olettivat hänen asuvan siellä nuorimman vaimonsa kanssa.
Google Earth –kartat osoittavat, että linnaketta ei ollut olemassa vuonna 2001, mutta se näkyy vuonna 2005 otetuissa kuvissa. 2004 rakennettu 3-kerroksinen kokonaisuus sijaitsi kapean ja päällystämättömän tien päässä 4 kilometriä luoteeseen Abbottabadin keskuksesta. Abbottabad sijaitsee noin 160 kilometrin päässä Afganistanin rajalta Pakistanin itäisimmässä kolkassa, noin 32 kilometrin päässä Intiasta. Noin 1,3 kilometrin päässä bin Ladenin piilopaikasta sijaitsee Pakistanin sotilasakatemia, jota voidaan verrata West Pointiin Yhdysvalloissa tai Sandhurst-akatemiaan Isossa-Britanniassa. Linnake sijaitsee kahdeksan kertaa suuremmalla tontilla kuin lähellä sijaitsevat talot ja sitä ympäröi 3.7–5.5 metriä korkea betoniaita, jonka yläreunaan oli kiinnitetty piikkilankaa. Aidassa oli kaksi turvaporttia ja sen kolmannen kerroksen 2.1 metriä korkea kaide pystyi kätkemään 193 senttimetriä pitkän bin Ladenin.
Rakennuksissa ei ollut internet- tai tavanomaista puhelinyhteyttä ja sen asukkaat polttivat jätteensä toisin kuin naapurit, jotka veivät jätteet ulos keräystä varten. Paikalliset asukkaat kutsuivat rakennusta nimellä "Waziristan Haveli", sillä he uskoivat sen omistajan olevan kotoisin Waziristanista.
Tiedustelutoiminta.
Tiedustelun ja valvonnan suoritti “Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA, joka johti operaatiota, ja jossa myös kansallinen turvallisuusvirasto, tiedustelu-organisaatio ja kuvantiedusteluaineistoa käsittelevä virasto NGA, presidentin alaisuudessa toimiva tiedustelun johdon toimisto ja Yhdysvaltain puolustusministeriöllä oli tärkeä osuutensa.” "The Washington Post" -lehden mukaan "Yhdysvaltain viranomaiset kertoivat tiedustelutoiminnan olevan niin laajaa ja kallista, että CIA pyysi sen rahoittamiseksi joulukuussa 2010 kongressia turvaamaan kymmenien miljoonien dollareiden lisärahoituksen eri osastojensa budjetteihin."
CIA perusti Abbottabadiin turvatalon, josta ryhmä tarkkaili bin Ladenin taloa useiden kuukausien ajan. CIA:n ryhmä käytti useita informantteja muiden tekniikoiden lisäksi kootakseen tietoa kohderakennuksesta. Turvatalo hylättiin välittömästi bin Ladenin kuoleman jälkeen. The U.S. NGA avusti yhteisten erikoisoperaatioiden johtoa luomaan tehtäväsimulaatioita lentäjiä varten ja analysoi miehittämättömän tiedustelulennokin RQ-170:n keräämiä tietoja iskun aikana sekä ennen sitä. NGA loi myös kolmiulotteisen mallinnuksen bin Ladenin talosta ja arvioi sen asukkaiden lukumäärän sekä heidän pituutensa ja sukupuolensa.
Osama bin Ladenin Abbottabadin talon muotoilu ja rakenne on voinut helpottaa hänen löytymistään. Eräs etsintään liittynyt entinen CIA-virkailija kertoi "The Washington Post"-lehdelle: "Paikka oli kolme kerrosta korkea ja sitä saattoi seurata useasta suunnasta.
CIA käytti nimellä "red team" tunnettua tekniikkaa koottuun ainekseen voidakseen tarkastella itsenäisesti satunnaisia aineksia ja saatavissa olevia tosiseikkoja suhteuttaen niitä oletukseensa bin Ladenin asumisesta Abbottabadin talossa.
Eräs hallitusvirkailija kertoi heidän suorittaneen "red team" -harjoituksia ja käyttäneen muita vaihtoehtoisen analyysin keinoja tarkistaakseen työtään, eikä yksikään toinen ehdokas sopinut paremmin kuvioon kuin bin Laden. Se oli välttämätöntä, sillä huolimatta siitä, mitä viranomaiset kuvasivat poikkeuksellisen keskittyneeksi tiedon keräämiseksi ennen operaatiota, yksikään Yhdysvaltain tiedusteluyksikkö ei onnistunut ennen iskua saamaan valokuvaa bin Ladenista majapaikassaan, eivätkä he myöskään saaneet ääninäytettä salaperäisestä miespuolisesta hahmosta, jonka perhe asui rakennuksen kahdessa ylimmässä kerroksessa.
Pakistanin rooli.
Pakistan joutui tiukan kansainvälisen tarkastelun kohteeksi iskun jälkeen. Sen viranomaiset kiistivät suojelleensa bin Ladenia, vaan kertoivat jakaneensa tiedot linnakkeesta CIA:n ja toisten toimijoiden kanssa vuodesta 2009 alkaen.
Yhteydet Abbottabadiin.
Abbottabad houkutteli puoleensa pakolaisia liittovaltion alaisuudessa olevilta heimoalueilta rajan pinnasta, Swatin laaksosta ja Afganistanista. “Ihmiset eivät oikeastaan nyt välitä kysyä, kuka siellä on,” kertoi Gohar Ayub Khan, kaupungissa asuva entinen ulkoministeri. “Mahdollisesti se on yksi syy hänen tuloonsa.”
Kaupunki oli ainakin yhden al-Qaidan johtajan koti ennen bin Ladenia. Raporttien mukaan sen toiminnallinen johtaja Abu Faraj al-Libi muutti perheensä Abbottabadiin vuoden 2003 keskivaiheilla. Pakistanin sisäinen tiedustelupalvelu (Inter-Services Intelligence,ISI) teki taloon ratsian joulukuussa 2003, mutta ei löytänyt miestä. Eräs kuriiri kertoi tutkijoille, että al-Libi käytti kolmea taloa Abbottabadissa. Pakistanin viranomaiset sanovat tiedottaneensa tuolloin amerikkalaisille, että kaupunki voisi olla myös al-Qaidan johtajien piilopaikka. Vuonna 2009 viranomaiset alkoivat luovuttaa amerikkalaisille tietoa bin Ladenin talosta tietämättä kuka siellä asui.
Tammikuun 25. päivänä 2011 ISI pidätti perheineen Abbottabadissa oleskelleen indonesialaisen Umar Patekin, joka oli etsintäkuulutettu vuoden 2002 yökerhopommitusten yhteydessä. Postitoimiston virkailija Tahir Shehzad pidätettiin epäiltynä al-Qaidan taistelijoiden matkojen helpottamisesta.
Syytöksiä Pakistania vastaan.
Pakistanin hallitusta on syytetty useasti bin Ladenin suojelemisesta. Arvostelijat mainitsivat bin Ladenin vahvasti linnoitetun turvapaikan sijainnin lähellä Pakistanin sotilasakatemiaa, ja sen seikan, että Yhdysvallat päätti olla ilmoittamatta mitään Pakistanin viranomaisille ennen operaatiota sekä maan kaksinaismoraalin suhteessaan vuoden 2008 Mumbain terrori-iskun syyllisiin. Wikileaks-sivustolla julkisuuteen tulleet Yhdysvaltain hallituksen tiedostot paljastivat, että amerikkalaisdiplomaateille oli kerrottu Pakistanin turvallisuuspalvelun vihjaisseen bin Ladenille joka kerran, kun amerikkalaisjoukot lähestyivät. Pakistanin aselajien välinen tiedustelupalvelu ISI oli myös auttanut salakuljettamaan al-Qaidan jäseniä Afganistaniin taistelemaan Naton joukkoja vastaan. Vuodettujen tiedostojen mukaan Tadžikistanin hallitus olisi kertonut joulukuussa 2009 Yhdysvaltain viranomaisille monen pakistanilaisen olleen tietoisia bin Ladenin oleskelupaikasta.
CIA:n päällikkö Leon Panetta kertoi toimistonsa sulkeneen pois Pakistanin osallisuuden operaatiossa, sillä se pelkäsi ”minkä tahansa yhteistyön Pakistanin kanssa voivan vaarantaa tehtävän varoittamalla kohteita.” Ulkoministeri Hillary Rodham Clinton kuitenkin ilmoitti, että "yhteistyö Pakistanin kanssa auttoi johdattamaan meidät bin Ladenin ja sen linnakkeen luokse, jonne hän oli piiloutunut". Obama toisti ministerinsä ajatukset. Obaman terrorisminvastaisen toiminnan pääneuvonantaja John O. Brennan sanoi olevan käsittämätöntä, että bin Ladenilla ei olisi ollut tukea Pakistanissa ja jatkoi: "Ihmiset ovat viitanneet siihen piilopaikkana täysin näkyvillä. Me tutkimme paraikaa, kuinka hän saattoi olla siellä piilossa niin kauan."
Intian sisäasiainministeri P. Chidambaram sanoi, että bin Ladenin piilottelu "syvällä" Pakistanissa oli vakavan huolen aihe Intialle ja osoitti, että "monet Mumbain terrori-iskuihin syyllistyneet, heidän valvojansa ja itse iskun toteuttaneiden terroristien kanssa tekemisissä olleet mukaan lukien, ovat edelleen suojassa Pakistanissa". Hän velvoitti Pakistanin pidättämään heidät.
Pakistanilaissyntyinen Britannian alahuoneen jäsen Khalid Mahmood lausui olevansa "ymmällään ja järkyttynyt" kuultuaan, että bin Laden asui kaupungissa, jossa oli tuhansia Pakistanin sotavoimiin kuuluvia, ja otti uudelleen esiin kysymykset al Qaidan ja joidenkin Pakistanin turvajoukkojen väitetyistä yhteyksistä.
Pakistan vastaa.
Pakistanilaisen tiedusteluvirkailijan mukaan muokkaamatonta puhelinkuuntelutietoa oli siirretty analysoimattomana Yhdysvaltoihin. Sillä aikaa, kun Yhdysvallat "keskittyi" tähän tietoon lokakuusta 2010 alkaen, bin Ladenia ja turvalinnakkeen asukkaita koskevaa tietoa oli "livahtanut" Pakistanin "tutkasta" kuukausien ajan. Bin Laden oli jättänyt "näkymättömän jalanjäljen", eikä hän ollut ottanut yhteyttä muihin sotaisiin tietoverkkoihin. Huomattiin, että erään kuriirin tulemiseen ja menemiseen rakennuksesta oli kiinnitetty paljon huomiota. Virkailijan mukaan tiedonsiirto Yhdysvaltoihin oli säännöllistä. Iskun suhteen hän lausui "luulevansa heidän päässeen huomaamatta sisään ja lähteneen samana päivänä" ja että Pakistan ei uskonut Yhdysvaltojen miehistöä olevan alueella ennen erikoisoperaation toteutumista.
Korkea-arvoisen pakistanilaisen komissaarin Wajid Shamsul Hasanin mukaan maalla oli etukäteen tieto siitä, että operaatio tapahtuisi. Pakistan "oli tietoinen tietyistä seikoista" ja "mitä tapahtui, tapahtui meidän suostumuksellamme. Amerikkalaiset pääsivät tuntemaan hänet — missä hän oli ensin — ja siksi he iskivät siihen ja iskivät tarkasti." Pakistanin Yhdysvaltain suurlähettiläs Husain Haqqani oli sanonut, että Pakistan olisi seurannut bin Ladenia, jos heillä olisi ollut tieto tämän sijainnista, ja että Pakistan oli ”hyvin iloinen siitä, että meidän amerikkalaisilla yhteistyökumppaneillamme oli se. Heillä oli ylivoimainen tiedustelu, ylivoimainen teknologia ja me olemme heille kiitollisia."
Eräs toinen pakistanilaisviranomainen kertoi, että Pakistan "avusti ainoastaan sallimalla helikopterilennot maan ilmatilassa", ja että operaation suoritti Yhdysvallat. Hän sanoi myös, että "joka tapauksessa emme halunneet olla missään tekemisissä sellaisen operaation kanssa siltä varalta, että jokin menisi vikaan."
Jälkiselvittely.
Paikalliset asukkaat kertovat.
Eräs Abbottabadin asukas raportoi tuoreeltaan kauempaa tekemänsä havainnot viesteinä verkkoyhteisö Twitterissä. Joukossa oli esimerkiksi valitus matalalla lentävistä helikoptereista, ”harvinainen” tapaus.Karachissa ilmestyvä Geo News -lehti kuvasi helikopterin pakkolaskun ja ”kovaa tulitusta” toukokuun 1. päivän iltana ”lähellä Pakistanin sotilasakatemiaa (Pakistan Military Academy) Kakul Road -nimisen kadun varrella”.Toinen alueen asukas kertoi: ”Me näimme neljä helikopteria noin kello 2 aamuyöllä. Meitä kehotettiin sammuttamaan valot kodissamme ja pysymään sisällä.” Lähellä bin Ladenin taloa asuvat kertoivat, että alueen matkapuhelin- ja sähköverkko sammuivat samoihin aikoihin, kun isku alkoi ja palautuivat välittömästi amerikkalaisten lähdettyä. Myös sotilasakatemia oli pimeänä samaan aikaan.
ISI raportoi iskussa henkiin jääneitä kuulusteltuaan, että linnakkeessa oli ollut sen aikana 17 tai 18 ihmistä ja että amerikkalaiset veivät pois yhden vielä elossa olleen ihmisen, mahdollisesti yhden bin Ladenin pojista. ISI kertoi myös, että henkiin oli jäänyt yksi vaimo, tytär ja kahdeksan tai yhdeksän muuta lasta, eivät kuitenkaan ilmeisesti ole bin Ladenin. Nimettömän pakistanilaisen turvallisuusviranomaisen kerrottiin raportoineen, että yksi bin Ladenin tyttäristä olisi kertonut pakistanilaisille tutkijoille, että bin Laden olisi surmattu ampumalla perheenjäsenten nähden. Tytär väitti myös, että bin Laden oli otettu kiinni elävänä, sitten amerikkalaiset teloittivat hänet ja raahasivat ruumiin helikopteriin.
Valokuvatodisteet.
CNN raportoi korkea-arvoisen amerikkalaisupseerin kertoneen, että bin Ladenin ruumiista on olemassa kolme valokuvakokoelmaa:&lt;br&gt; 1) afganistanilaisessa lentokonehallissa otetut ja kaikkein tunnistettavimmat, mutta samalla pahimmin shokeeraavat,&lt;br&gt; 2) merihautajaisista "USS Carl Vinsonilla" ennen käärinliinojen asettamista otetut kuvat ja&lt;br&gt; 3) hyökkäyksen aikana otetut valokuvat, joukossa muun muassa talon sisäpuolella otettuja ja kuvia kolmesta muusta surmansa saaneesta. 
Toukokuun 4. päivänä uutistoimisto Reuters julkaisi valokuvia, joiden se sanoi olevan Pakistanin viranomaisten hyökkäyksen loppuvaiheista ottamia, muiden muassa kuvia helikopterinromusta ja kolmesta kuolleesta miehestä, joista yksikään ei kuitenkaan vaikuttanut Osama bin Ladenilta.
Laillisuusnäkökulmia.
Yhdysvaltain laki.
Vuoden 2001 syyskuun 11. päivän hyökkäysten jälkeen Yhdysvaltain kongressi teki päätöksen sallia maan sotilasvoimien käytön taistelussa terrorismia vastaan. Sen mukaan Yhdysvaltain presidentillä on valtuudet käyttää ”välttämättömiä ja asiaankuuluvia voimakeinoja niitä kansoja, järjestöjä tai henkilöitä vastaan,” joiden hän määrittelee olleen sekaantuneena syyskuun 11. päivän hyökkäyksiin, tai jotka voisivat vastaisuudessa toteuttaa hyökkäyksiä maata vastaan. Päätös oikeuttaa itsepuolustuksen minkä hyvänsä tulevan Yhdysvaltoihin kohdistuvan kansainvälisen terroriteon ehkäisemiseksi. Obaman hallitus perusteli voimankäyttöään tuolla päätöksellä, sopimusten ja tavanomaisten sotalakien kansainvälisillä oikeuskäytänteillä.
George Bushin toisen presidenttikauden aikana palvellut lakimies John Bellinger III sanoi iskun olleet oikeutettua sotilastoimintaa eikä ristiriidassa valtion itselleen ottaman salamurhakiellon kanssa:Tappamista ei kielletä hallintosääntö numero 12333:ssa, joka on allekirjoitettu vuonna 1981, sillä toiminta sotilastoimi, joka kuului osana Yhdysvaltojen edelleen jatkuvaan aseelliseen kamppailuun al-Qaidaa vastaan, eikä ole kiellettyä surmata tiettyjä vastustajan johtajia. Salamurhakielto ei myöskään ole voimassa itsepuolustustilanteessa.
Myös Yhdysvaltain ulkoministeriön lakiasiain neuvonantaja Harold Hongju Koh sanoi vuonna 2010, ettei ”maan lakien mukaan laillinen asejärjestelmien käyttäminen – siihen soveltuvien sotalakien mukaisesti – tarkkuuskohteena tietyt erittäin sotaiset johtajat, kun toimitaan itsepuolustustilanteessa tai osana aseellista hyökkäystä, ole laitonta, eikä näin ollen ’salamurha’”. 
Chicagon Northwestern University School of Law -oppilaitoksessa toimivan kansainvälisten ihmisoikeuksien keskuksen johtaja David Schefferin mielestä se, että bin Laden oli ollut syytettynä vuonna 1998 New Yorkin eteläisen osan käräjäoikeudessa salaliittohankkeesta Yhdysvaltain puolustusjärjestelmiä vastaan, mutkisti asioita. ”Kun ihminen on syytettynä, tarkoitus on saada hänet kiinni ja tuoda oikeuden koetettavaksi. … Tarkoitus ei ole kirjaimellisesti vain summittaisesti teloittaa, jos ihminen on syyttettynä. Scheffer ja eräs toinenkin asiantuntija ilmoittivat mielipiteenään, että oli tärkeää määritellä, oliko tehtävän tarkoituksena ottaa kiinni bin Laden vai surmata hänet, se ”on voinut rikkoa amerikkalaisia ihanteita ellei sitten kansainvälistä oikeutta vastaan”.
Tutkimukset bin Ladenin kuoleman jälkeen.
Eräälle CIA:n erityisryhmälle on annettu vastuu bin Ladenin talosta talteen otetun digitaalisen materiaalin ja asiakirjojen tutkimisesta. Ryhmä työskentelee yhteistyössä toisten Yhdysvaltain hallituksen yksiöiden kanssa. Näihin kuuluvat esimerkiksi Yhdysvaltain sisäisestä turvallisuudesta vastaava virasto (Department of Homeland Security), Yhdysvaltain valtiovarainministeriö, terrorisminvastainen keskus, tiedusteluorganisaatio ja kuvatiedusteluaineistoa käsittelevä virasto, kansallinen turvallisuusvirasto, puolustukseen erikoistunut tiedusteluorganisaatio, presidentin alaisuudessa toimiva tiedustelun johdon toimisto, Yhdysvaltain keskusrikospoliisi ja dokumenttien hyödyntämiskeskus DOCEX. Tehtävänä on " lajitella tärkeyden mukaan, luetteloida ja analysoida tämä tiedusteluaineisto". 
Bin Ladenin nuorin vaimo kertoi Pakistanilaisille tutkijoille perheen asuneen kahden ja puolen vuoden ajan lähiseudulla Haripurissa sijaitsevassa Chak Shah Mohammad Khanin kylässä ennen vuoden 2005 lopussa tapahtunutta muuttoa Abbottabadiin.
Salaliittoteorioita.
Uutinen bin Ladenin kuolemasta Pakistanissa 2.5.2011 ei ole tullut kaikkialla hyväksytyksi
 huolimatta hänen henkilöllisyytensä myönteisestä DNA-varmistuksesta, hänen 12-vuotiaan tyttärensä todistuksesta tai siitä, että al-Qaida vahvisti julkilausumallaan hänen kuolemansa 6.5. 2011. Nopea hautaaminen mereen, DNA-tulosten nopea saaminen ja päätös olla julkistamatta ruumiista otettuja kuvia ovat olleet pohjana salaliittoteorioille, joiden mukaan bin Laden ei olisi kuollut hyökkäyksessä. Joissakin blogeissa on viittauksia siihen, että Yhdysvaltain hallitus olisi teeskennellyt hyökkäyksen ja joillakin foorumeilla käydään väitettyyn juoneen liittyvää keskustelua.
Kirja.
Yhdysvaltain laivaston erikoisjoukkojen entinen komentaja Chuck Pfarrer väitti kirjassaan ”Seal Target Geronimo” että Osama bin Laden surmattiin 90 sekuntia sen jälkeen, kun amerikkalaisjoukot iskivät hänen piilopaikkaansa Pakistanissa ja ettei tarkoituksena ollut tappaa bin Ladenia vaan tarkoituksena oli ottaa hänet kiinni elävänä, ja että koko operaatiossa ammuttiin vain 12 luotia, Pfarrer sanoi korostaen kirjansa väitteitä.
Elokuva.
Bin Ladenin kiinniotosta tehtiin elokuva Zero Dark Thirty, jonka ohjasi Kathryn Bigelow. Elokuva on aiheuttanut kritiikkiä ja keskustelua CIA:n tiedustelusta vastaavan apulaispuolustusministerin Michael Vickersin jaettua mahdollisesti liikaa yksityiskohtaista tietoa elokuvan tekijöille tapahtumista.