Närpiö

Närpiö () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa Länsi-Suomessa. Sen naapurikunnat ovat Kaskinen, Korsnäs, Kristiinankaupunki, Kurikka, Maalahti ja Teuva. Närpiössä on asukasta. Asukkaista prosenttia on ruotsinkielisiä. Vieraskielisiä on prosenttia ja suomenkielisiä prosenttia väestöstä.
Nimen alkuperä.
Nimen tulkitsemiseksi on esitetty useita selityksiä, joista kolme huomattavinta lähtee suomenkielisistä aineksista. Entisestä naapurikunnasta Jurvasta virtaa Närvijoki, joka kulkee Närpiön puolella Närpiönjoki-nimisenä. Jurvassa on myös Närvä-niminen talo, joka sisältää henkilönnimen. Elias Lönnrotin sanakirjassa "närvä" ja "närpä" tarkoittavat saitaa tai itaraa. Jurvalaiset ovat käyttäneet Närpiön pitäjästä nimimuotoja "Närppiö", "Närpöö", "Närppöö", "Närviö". Näiden perusteella on oletettu vanhaa nimimuotoa "Närvipää", jossa "pää" on ”niemi”. Lars Huldén on tulkinnut nimen suoraan henkilönnimestä "Närppi", "Närppinen". Ruotsinkielisessä nimessä "s"-liite yhdistyy luontevasti suomalaiseen henkilönnimeen. Saulo Kepsu on esittänyt kolmannenlaisen teorian: "Närväjoki" &gt; "Närvijoki" ~ "Närpijoki". Moni "joki"-loppuinen nimi on kehittynyt "io"-loppuiseksi, joten tulokseksi on tullut "Närviö" ~ "Närpiö". Tämä nimi on siirtynyt kylännimeksi, jonka ruotsalaiset uudisasukkaat keskiajalla ovat lainanneet ja mukauttaneet omaan kieleensä.
Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran 1850-luvulla julkaisemaan karttaan Närpiö käännettiin nimelle Nääräpää. "Suomettaressa" olleen artikkelin mukaan käännöstä pidettiin virheellisenä ja vastustajien mielestä paikkakuntaa kutsuttiin suomen kielellä nimellä Närpiö. Suomettaressa kirjoitettiin:
Historia.
Ensimmäiset maininnat Närpiön suurpitäjästä ovat vuodelta 1331. Siihen kuului laajoja alueita, jotka rajautuivat Isojokeen etelässä, lännessä Bergöhön ja pohjoisessa Petolahteen. Närpiön suurpitäjään kuuluneita kuntia olivat Bergö, Isojoki, Karijoki, Kaskinen, Korsnäs, Lapväärtti, Petolahti, Pirttikylä, Siipyy, Teuva, Tiukka ja Ylimarkku.
1700-luvun alussa Närpiön alueen kyliä tuhoutui myrskyjen ja ryöstöjen seurauksena. Monet asukkaat pakenivatkin tuolloin Pohjanlahden yli Ruotsiin. 1800-luvun loppupuolella Närpiö jaettiin pienempiin kyliin. Närpiön kunta perustettiin vuonna 1867. Vuonna 1973 Ylimarkun ja Pirttikylän kunnat liitettiin Närpiöön. Nykyisen laajuutensa kunta sai vuonna 1975, kun Pirttikylän pohjoisosa siirtyi osaksi Maalahtea.
Närpiössä sijaitsi 1800-luvulla Bergan lasitehdas, joka oli aikansa suurteollisuutta ruotsinkielisellä Pohjanmaalla.
Närpiöstä tuli kaupunki 1. tammikuuta 1993.
Närpiössä ja Kaskisissa äänestettiin 18.11.2019 kuntaliitoksesta. Närpiön valtuusto kannatti liitosta: kyllä-äänet voittivat odotetusti 26–8, mutta Kaskisten valtuusto hylkäsi liitoksen 9 äänellä 8 vastaan.
Maantiede.
Arkkitehtuuri.
Närpiön historia näkyy maaseudulla. Kaivauksissa on löytynyt useita muinaisia paikkoja. Pirttilahdella ja Ylimarkussa sijaitsevat puukirkot.
Närpiön kalkittu kivikirkko on peräisin 1400-luvulta. Kivikirkon ympärillä on yli sata kirkkotallia, joihin matkaajat pystyivät jättämään hevosensa. Kirkon tallit muodostavat ainutlaatuisen kokonaisuuden Suomessa.
Öjskogsparkenin museoalueella sijaitsee 1800-luvulta peräisin oleva maalaistalo, jossa sijaitsee apteekkimuseo ja maatalousmuseo. Närpiöstä kohti Kaskisia sijaitsee Petter Johan Bladhin vuonna 1780 rakentama Benvikin maatila.
Luonto.
Natura-kohteita, jotka ovat osittain tai kokonaan Närpiön kunnan alueella ovat Närpiön saaristo, Kristiinankaupungin saaristo, Bredmossmyran jossa esiintyy liito-orava ja pohjantikka, Orrmossliden, arvokas lintujärvi Hinjärvi, Sanemossen joka on myös erinomainen lakkasuo, Risnäsmossen ja Kackurmossen.
Kylät.
Alamarkku (Yttermark), Bäckby, Böle, Finby, Gottböle, Kalax, Kaldnäs, Karila (Karlå), Klaresund, Knåpnäs, Kåtnäs, Norrnäs, Nämpnäs (alun perin Niemenpää), Näsby, Pielahti (Pjelax), Pirttikylä (Pörtom), Rangsby, Ståbacka, Tervalahti (Tjärlax), Träskböle, Töjby, Ylimarkku (Övermark)
Taajamat.
Vuoden 2022 lopussa Närpiössä oli 9 584 asukasta, joista 5 662 asui taajamissa, 3 842 haja-asutusalueilla ja 80:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Närpiön taajama-aste on 59,6 %. Närpiön taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken:
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Kaskisten keskustaajama ulottuu pääosin Kaskisten kaupungin alueelle.
Talous.
Talousalueena Närpiö kuuluu Suupohjan rannikkoseutuun, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 44 514 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa pienempi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 19. suurin.
Närpiössä oli vuonna 2022 yhteensä 4 513 työpaikkaa ja kaupungissa asui 4 209 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 84,9 prosenttia. Närpiön työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 51,9 prosenttia, jalostuksen 24,2 prosenttia ja alkutuotannon 23,0 prosenttia.
Närpiön työpaikkaomavaraisuus on 107,2 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 81,9 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 6,4 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Kaskisissa on 127,7 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Yritykset.
Suomen kasvihuoneviljely on keskittynyt Närpiöön. Kunnassa kasvatetaan 60 prosenttia Suomen tomaateista ja 35 prosenttia kurkuista. Närpiössä on yli 400 kasvihuoneviljelijää, ja kunnan kasvihuoneiden yhteenlaskettu ala on 77 hehtaaria. Kasvihuoneviljely työllistää Närpiössä noin 1 200 henkilöä. 
Närpiön suurimpia työnantajia ovat jäteautojen valmistukseen erikoistunut Närpiön Puu ja Metalli, perävaunuihin erikoistunut Närko, kurkkuviljelijä Jan-Erik Sigg sekä huonekalutehdas Hilding Anders Finland. Närpiön suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuuluu myös vuonna 2021 puutarhat Träskböle Trädgård ja Johan Prinsén.
Väestö.
Närpiön asukasluku on yhteensä asukasta. Nykyisen Närpiön alueen asukasluku oli korkeimmillaan 1970-luvun alussa, jolloin siellä asui yli 11 300 asukasta. Närpiön asukasluku laski tasaisesti 1970-luvun puolivälistä aina 2010-luvun puoliväliin saakka. Närpiön asukasluku kääntyi maltilliseen nousuun vuonna 2014. Närpiössä toteutettiin vuonna 1973 kuntaliitos, jolloin Ylimarkku, suuri osa Pirttikylästä sekä osa Korsnäsin kunnasta muodostivat uuden Närpiön kunnan. Oheisessa kuvaajassa on esitetty Närpiön väestönkehitys vuosittain vuodesta 1972 lähtien. Käytetty kuntajako vastaa nykyisin voimassa oleva jakoa.
Tilastokeskuksen vuoden 2024 väestöennusteen mukaan Närpiön asukasluku jatkaa maltillista kasvua. Väestöennusteen mukaan Närpiön väkiluku olisi vuonna 2030 noin 9 975 asukasta, vuonna 2035 noin 10 130 asukasta, vuonna 2040 noin 10 256 asukasta ja vuonna 2045 noin 10 395 asukasta.
Asuminen.
Närpiön suosituin asumismuoto on omakotitalo, jossa asuu valtaosa kaupungin asuntokunnista (75,8 % vuonna 2024). Toiseksi suosituin asumismuoto on kerrostalo, jossa asuu noin 14,1 prosenttia asuntokunnista. Rivitaloissa asuu noin 10,1 prosenttia asuntokunnista.
Yksinasuvien osuus Närpiön asuntokunnista on 33,7 prosenttia eli noin 1 400 asuntokuntaa. Kahdestaan asuvien osuus 36,4 prosenttia eli noin 1 500 asuntokuntaa. Yli kolmen asukkaan asuntokuntia on 12,4 prosenttia eli noin 500, yli neljän asukkaan asuntokuntia 17,1 prosenttia eli noin 700 ja yli seitsemän asukkaan asuntokuntia 0,4 prosenttia eli noin 20.
Kieli ja etnisyys.
Närpiö on kaksikielinen kunta. Vuoden lopussa Närpiön väestöstä enemmistönä  prosenttia asukkaista puhuu ruotsia ja  prosenttia puhuu suomea. Vieraskielisten osuus väestöstä on  prosenttia. Mustasaaressa asuvia ulkomaiden kansalaisia oli vuoden 2024 lopussa 17,6 prosenttia. Närpiö oli vuoteen 2015 saakka Manner-Suomen viimeinen yksikielisesti ruotsinkielinen kunta. Kaksikielinen siitä tuli vuoden 2016 alussa. Närpiön murretta on muiden ruotsinpuhujien hankala ymmärtää.
Vuoden 2024 lopussa Närpiössä asui 1 677 ulkomaan kansalaisista ja yhteensä 2 197 ulkomaalaistaustaista. Suurin osa ulkomaiden kansalaisista on aasialaisia (1 011), joista suurimmat väestöryhmät ovat vietnamilaiset (869) ja thait (106). Eurooppalaistaustaista väestöä edustavat erityisesti bosnialaiset (196), ukrainalaiset (161) ja ruotsalaiset (51).
Monet maahanmuuttajat ovat tulleet kuntaan työskentelemään kasvihuoneviljelmillä. Syrjäkylien taloja kunnostavat maahanmuuttajien lapsiperheet ovat myös auttaneet pelastamaan kyläkouluja.
Uskonto.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Närpiössä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Närpiössä toimii Närpiön Filadelfiaseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Närpiön alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Entiset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Närpiön kaupungin nykyisellä alueella.
Kulttuuri.
Urheilu.
Närpes Kraft on urheiluseura, jonka miesten jalkapallojoukkue pelaa kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Kakkosessa.
Liikenne.
Närpiön alueella kulkevat Porin ja Vaasan välinen valtatie 8, Kaskisten ja Seinäjoen välinen kantatie 67 sekä Kaskisiin päättyvä Suupohjan rata. 
Närpiön rautatieasema sijaitsee Suupohjan radan varrella Finbyn kylässä. Lähin henkilöliikenteen rautatieasema on kuitenkin Vaasassa. 
Hallinto ja politiikka.
Närpiön kaupunginjohtaja on Mikaela Björklund. 
Närpiön kaupunginvaltuustossa on 35 paikkaa, joista 31 on RKP:n hallussa kaudella 2025–2029. Närpiön kunnanhallituksessa toimii 11 jäsentä, joista kaudella 2021–2023 kaikki edustaa RKP:tä. Kunnanhallituksen puheenjohtaja on Hans-Erik Lindqvist.
Suurin osa asukkaista on Suomen ruotsalaisen kansanpuolueen (RKP) äänestäjiä: esimerkiksi kunnallisvaaleissa 2008 RKP sai 92,0 % äänistä ja 33 valtuustopaikkaa 35:stä. Toisena valtuustopuolueena ovat vuorotelleet Kristillis- ja Sosiaalidemokraatit.
Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa.