Mikrobitti

Mikrobitti (vuosina 2012–2015 "MB", ennen vuotta 2012 "MikroBitti" ja sitä ennen "MikroBITTI") on vuonna 1984 perustettu alun perin tietokoneharrastajille ja -aloittelijoille suunnattu tietotekniikkalehti. Lehdessä on paljon laite- ja ohjelmistotestejä sekä uutisia. Siinä on ollut myös tietokonekulttuuria käsitteleviä artikkeleita sekä peli-, musiikki- ja elokuva-arvosteluita. "Mikrobitin" nykyinen päätoimittaja on Perttu Kauppinen. Lehti ilmestyy 12 kertaa vuodessa. 
"Mikrobitin" perusti Tecnopress, jonka Sanoma-konserni osti vuonna 1984. Lehteä julkaisivat Sanoma-konserniin kuuluvat yhtiöt, kuten Sanoma Media Finland, kunnes Talentum osti "Mikrobitin" vuonna 2015. Nykyään "Mikrobittiä" kustantaa Alma Media Finland.
"Mikrobitin" perinteinen levikki oli parhaimmillaan yli 100 000 kappaletta. Vuonna 2016 "Mikrobitin" levikki oli 35 293, josta digitilauksia 1 372. Vuonna 2023 lehden lukijamääräksi arvioitiin modernissa lukijaestimaatissa keskimäärin 74 500 (paperilehti) ja 189 100 (paperi+digi) lukijaa – edellisvuoden luvut olivat lähes samat.
"Mikrobitti"-lehteen liittyi pitkään MBnet-verkkopalvelu.
Historia.
Mikrobittiä edelsi sen sisarlehdessä Tietokoneessa vuosina 1983–1984 julkaistu "Mikro 2000" -liite, jolla oli samoja tekijöitä. Mikrobitin perustamisesta kerrottiin Tietokone-lehdessä. Tätä edelsi toisen sisarlehden, Prosessorin, "Mikroprosessori"-liite, jolla oli myös samoja tekijöitä. Mikrobitin myöhempiä sisarlehtiä olivat muun muassa C-lehti ja Pelit-lehti. Mikrobitin nykyinen sisarlehti on Tietokone-lehden seuraaja Tivi. Myös näillä lehdillä on sekä yhteinen julkaisija että yhteisiä tekijöitä.
MikroBitin ensimmäisten kuuden vuoden aikana lehti julkaisi joka numerossa useita BASIC-kielisiä ohjelmalistauksia eri kotitietokoneille, erityisesti Commodore 64:lle, MSX:lle ja ZX Spectrumille. Kenties tunnetuin Mikrobitissä julkaistuista ohjelmista oli Pekka Tolosen Apple II -tietokoneelle kirjoittamasta Kalle Kotipsykiatri -ohjelmasta Jyrki Kasvin Commodorelle muokkaama versio, joka julkaistiin lehden ensimmäisessä numerossa. Paitsi ”tekoälystään”, se muistetaan myös toimituksellisena painajaisena: ohjelma ei toiminut ilman korjauksia, sillä ohjelmalistauksesta oli sensuroitu kirosanoja sisältäviä ohjelmarivejä.
Vuoden 2004 alussa MikroBitti muutti linjaansa perinteisestä tietokonelehdestä yleisemmin uutta tekniikkaa käsitteleväksi lehdeksi. Lehti sisälsi usein elektroniikkarakenteluohjeita ja ohjelmointiartikkeleita. MikroBitin kanssa saman yhtiön Sanoma Magazinesin julkaisema Hifi-lehti lakkautettiin joulukuussa 2006, kun se liitettiin MikroBittiin. Tämä aiheutti tietotekniikan hiipumisen lehdessä kuvan ja äänentoiston kustannuksella. Lehdestä poistuivat myös rakenteluohjeet ja ohjelmointiartikkelit. 
MikroBitin tilaajat saivat ennen vuotta 2010 joka vuosi "Huvi- ja hyötyrompun", joka sisälsi pelejä ja muita ohjelmia. Vuonna 2010 sen sijaan tilaajat saivat Huvi- ja hyöty -nettisivuilta samat edut. Lisäksi tilaajat saivat vuosittain 4 kuukauden käyttöoikeuden F-Secure-tietoturvaohjelmistoon.
Lehden nimi muuttui 29. elokuuta 2012 MikroBitistä MB:ksi, ja sen uudeksi kooksi tuli 210 × 275 mm. Nimenvaihdoksen jälkeen Jari Peltola toimi MB:n päätoimittajana vuosien 2012–2015 välillä. Lehden linja muuttui näinä vuosina enemmän yleisaikakauslehden suuntaan.
1. toukokuuta 2015 Talentum osti MB-lehden Sanoma Media Finlandilta. Uuden omistajan myötä lehden päätoimittajaksi siirtyi Mikko Torikka. Syyskuussa 2015 Talentum yhdisti MPC- ja MB-lehdet uudeksi Mikrobitiksi. Yhdistymisen myötä Mikrobitti tarkensi lehden fokusta takaisin tietotekniikkaan ja lehdessä alettiin julkaista taas rakenteluohjeita ja ohjelmointiartikkeleita.
MBnet.
MBnet oli MikroBitin sähköinen ulottuvuus, jonka modeemipohjainen BBS-järjestelmä oli aikoinaan maailman suurin. MBnetin BBS-järjestelmä lakkautettiin 6.6.2002. Sen jälkeen MBnetistä tuli WWW-pohjainen verkkopalvelu, jossa oli muun muassa uutisia, tiedostoalueita ja tietokonekomponenttien hintaseuranta. MBnetistä tuli hyvin suosittu portaali, ja tammikuussa 2007 kaikki MikroBitin web-palvelut siirrettiin osoitteeseen mbnet.fi. Sittemmin MBnetistä tuli Mikrobitin tilaajille tarkoitettu sähköposti- ja kotisivupalvelu.
MBnetin palvelut suljettiin 13.10.2022. MBnetin Apaja-tiedostoarkisto on tallennettu Kansalliskirjastoon.
Vuosituhannen vaihteessa MikroBitti tarjosi myös internet-yhteyksiä MBinternet-nimellä.
Mikrobitillä on nykyisin erillinen verkkosivusto osoitteessa mikrobitti.fi.
MBCD.
MikroBitistä julkaistiin vuosina 1996–2001 lehden vuosikertojen 1994–2000 PDF-versiot CD-ROM-levyillä. Levyjen markkinointinimet vaihtelivat vuodesta toiseen: "Sähköinen lehti", "Virtuaalilehti" sekä "Bittivuodet" tai "Parhaat Bittivuodet". Levyjä kutsuttiin myös yhteisellä lyhenteellä MBCD. Useilla MBCD:eillä on ohjelmakokoelma MBnetin tiedostoarkistoista ja suurimmat koostuvat jopa neljästä CD-ROM-levystä. MBCD:t myytiin erikseen, eikä niitä tule sekoittaa tilaajille jaettuun Huvi- ja hyötyromppuun.
Kirjat.
Tecnopressin "Mikrobitti-kirjat"-nimiseen sarjaan (joskus myös "Bitti-kirjat") kuului seuraavia kotimikroilijoille suunnattuja kirjoja:
Bittileirit.
MikroBitti järjesti vuosina 1985–1991 "Bittileirejä" eli kesäleirejä, joilla opetettiin tietokoneen käyttöä. Paikkana oli ensimmäisenä vuonna loma- ja kurssikeskus Latukartano Luumäellä Etelä-Karjalassa ja myöhemmin Lautsian loma- ja kurssikeskus silloisella Hauholla Kanta-Hämeessä. Oppilaita oli ensimmäisen vuoden leireillä yli sata ja seuraavana vuonna 220.
"Bittileirit" olivat avoimia kaikille MikroBitin lukijoille, osallistumismaksua vastaan, ja kestivät noin viikon. Kukin päivä koostui tietokoneohjelmoinnin tunneista, joita lehden henkilökunta veti. Alussa leireillä käytettiin erilaisia 8-bittisiä koneita, kuten Commodore 64- ja MSX-tietokoneita. Nämä korvattiin myöhemmin Commodore Amiga -malleilla. Iltaisin leireillä tarjottiin tavanomaista kesäleirien ulko-ohjelmaa, joskin osallistujat käyttivät yleensä suurimman osan vapaa-ajastaan tietokonepelejä pelaten.
Jyrki Kasvi, MikroBitin pitkäaikainen avustaja, on maininnut törmänneensä moniin entisiin bittileiriläisiin suomalaisten IT-yritysten johdossa.
Illuminatus.
MikroBitissä on julkaistu myös aprillipiloja. Vuoden 1989 aprillipila-artikkelin aiheena oli tietokonepelimaailman mullistava "elitentappaja". Pilassa esiintyi kuvitteellinen peli Illuminatus, jonka oli suunnitellut yhtälailla kuvitteellinen "Jürgen Sternreise" (englanniksi jotakuinkin John Star Trek). Todellisuudessa Illuminatuksen ja siitä kertoneen jutun oli laatinut pääasiassa Niko Nirvi. Grafiikat oli toteuttanut Petri Teittinen Deluxe Paint II:lla. Lehti raportoi, että monet lukijat uskoivat Illuminatuksen olleen totta. Myöhemmin suomalaisen demoryhmän Future Crew'n jäsenet ryhtyivät tekemään peliä tuon artikkelin innoittamina, mutta projekti jäi heiltä kesken. Skrolli-lehti toteutti sittemmin Illuminatuksesta pelattavan demon, joka julkaistiin Skrollin virtuaalisella kansilevykkeellä.