tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Zutphen

Zutphen on kaupunki Alankomaiden Gelderlandin provinssissa. Kunnan kokonaispinta-ala on 42,93 km², josta 1,95 km² on vettä. Väkiluku on 47 609 (2019). Se sijaitsee IJsseljoen itärannalla kohdassa, missä siihen yhdistyy Berkel.
Zutphenin kunta liitettiin vuonna 2005 Warnsveldin kuntaan, mutta se säilytti nimensä.
Liikenne.
Zutphenin rautatieasema on tärkeä alueellisen rautatieliikenteen kannalta. Alankomaiden valtiollisen rautatieyhtiön liikennöimä päärata jatkaa Zutphenistä pohjoiseen Deventeriin ja Zwolleen sekä etelään Arnhemiin ja Nijmegeniin. Arrivan liikennöimä sivuraide kulkee Winterswijkin ja Apeldoornin välillä, ja toinen sivuraide kulkee Hengeloon. Vanha asemarakennus (1863) tuhoutui osittain toisessa maailmansodassa, ja 1950-luvulla rakennettiin uusi asemarakennus.
Ystävyyskaupungit.
Zutphenin ystävyyskaupungit ovat:
Reptilia (kappale)

Reptilia on yhdysvaltalaisen rockyhtye The Strokesin kappale, joka julkaistiin toisena singlenä yhtyeen toiselta albumilta "Room on Fire" 9. helmikuuta 2004. ”Reptilia” nousi Britannian singlelistalla parhaimmillaan sijalle 17.
”Reptilia” sisältyy muun muassa videopeleihin "Guitar Hero 3" ja "Rock Band". Singlen kansikuvassa on alien videopelistä "Centipede".
Kristiina Heikkonen

Kristiina "Tiina" Heikkonen (s. 5. joulukuuta 1956 Hämeenlinna) on suomalainen graafikko, joka on uudistanut karttojen visuaalista suunnittelua Autoilijan Suomi -kartaston myötä.
Kristiina Heikkonen on opiskellut Limingan taidekoulussa, Lahden taideteollisessa oppilaitoksessa ja Taideteollisessa korkeakoulussa.
Hän on työskennellyt Kymen Sanomissa lehden teon eri vaiheissa, pakkaussuunnittelijana Huhtamäki Polarpakilla ja kirjagraafikkona Weilin+Göösillä suunnitellen ulkoasuja erilaisiin kirjoihin lastenkirjoista oppikirjoihin. Vuodesta 1989 alkaen Kristiina Heikkonen on toiminut itsenäisenä yrittäjänä. 
Kristiina Heikkonen on tutkinut eurooppalaisia karttoja Lontoossa British Libraryssa. 
Lapsuutensa ja nuoruutensa Kristiina Heikkonen asui Haminassa, josta käsin on käyty Seprakauppaa vuosisatojen ajan Suomenlahden yli Pohjois-Viron rannikolle. Kristiina Heikkonen on kirjoittanut aiheesta artikkelin Silakkaa ja ystävyyttä - 700 vuotta kauppaperinnettä suomalaisten ja virolaisten kesken. 
Palkintoja ja tunnustuksia.
Kristiina Heikkonen on palkittu Vuoden kauneimmat kirjat -palkinnolla muun muassa kirjoista:
Finlandia-hiihdon hiihtoneuvoksen kunnianimitys vuonna 1996.
Lähteet.
6. Tuglas-seura, "Elo-lehti" 1/2012
Sega Nomad

Sega Nomad (myös Sega Genesis Nomad) on Segan valmistama käsipelikonsoli, joka julkaistiin vain Pohjois-Amerikassa vuonna . Konsoli on kannettava versio Sega Mega Drive -pelikonsolista, jonka nimi on "Sega Genesis" Pohjois-Amerikassa.
Nomadissa on 3,25 tuuman passiivimatriisi-LCD-näyttö. Konsoli käyttää kuutta AA-kokoista paristoa. Konsolissa on yhdeksän pinnin liitin, jolla RGB-kuvan voi näyttää televisiossa, mutta kaapeli ei tullut konsolin mukana. Lisävarusteena konsoliin sai virtalähteen, jolloin paristojen sijaan pystyi käyttämään verkkovirtaa.
Konsolin prosessorina oli Motorola 68000.
TMS 1000

TMS 1000 on Texas Instrumentsin kehittämä piisirulle integroitu mikroprosessori, joka tunnetaan myös mikrokontrollerina. Piiri antoi TI:lle etumatkaa sulautettujen järjestelmien komponenteissa.
Kolme suoritinta julkaistiin lähes samaan aikaan: Texas Instrumentsin (TI) TMS 1000, Garrett AiResearchin MP944 (F-14 Tomcat hävittäjän CADC) ja Intelin Intel 4004.
TMS 1000 on 4-bittinen MOS-tekniikalla valmistettu jossa on sisäinen RAM-muisti.
TI ja Gary Boone patentoivat suorittimen (patentti jätetty: 31.8.1971, US-patentti US3757306 A). 
Ominaisuuksia.
Piirin ominaisuuksia:
Brad Delp

Bradley Edward Delp (12. kesäkuuta 1951 – 9. maaliskuuta 2007) oli yhdysvaltalainen rock-laulaja, joka oli studiomuusikko sekä Boston-rockyhtyeen laulaja. Delp oli antanut lauluäänensä useille levyille studiomuusikkona, mutta häntä ei vielä tunnettu. Bostonin ensimmäinen albumi "Boston" (1976) oli suurmenestys ja Delp tuli tunnetuksi. Delp oli Paul McCartneyn fani ja hän lauloi myös Paul McCartneyn kappaleita soittavassa cover-yhtyeessä. Delpillä oli korkea ja kirkas ääni sekä hän lauloi aina vireessä. 
Kuolema.
Delp teki itsemurhan keväällä 2007. Itsemurhan syyksi epäiltiin riitaa bändikaverinsa Tom Scholzin kanssa. Scholz kuitenkin kevensi syyllisyydentaakkaansa kertomalla tarinan, jonka mukaan Delp olisi salakuvannut naishenkilöä ja kokenut kiinnijäämisestä häpeää. Brad sairasti kaksisuuntaista mielialahäiriötä, joka on todennäköisin syy itsemurhaan.
S-Tool

S-Tool (tyyliteltynä S-TOOL, lyhenne sanoista Severing Tool) on suomalainen metalliyhtye, jonka Sentenced-yhtyeen ex-laulaja Ville Laihiala perusti Lullacrysta tuttujen Sami Leppikankaan, Kimmo Hiltusen ja Entwinen Aksu Hantun kanssa vuonna 2015.
Yhtyeen jäsenet ovat soittaneet muun muassa yhtyeissä Sentenced, Poisonblack, The Black League, Entwine ja Lullacry, joten kyseessä on eräänlainen superyhtye.
Historia.
Ville Laihiala pyysi Aksu Hanttua tuottamaan, äänittämään ja miksaamaan uuden yhtyeensä levyä. Samalla Laihiala tiedusteli kiinnostaisiko Hanttua rumpalin hommat. Yhtyeen kokoonpano oli muutenkin auki ja Hanttu ehdotti toiseksi kitaristiksi Lullacryssa soittanutta Sami Leppikangasta ja basistiksi Kimmo Hiltusta. Leppikangas ja Hiltunen kävivät myöhemmin omat keskustelunsa Laihialan kanssa ja kokoonpano oli valmis.
Yhtye julkaisi ensimmäisen studioalbuminsa vuonna 2017.
Elokuussa 2021 yhtye uutisoi jäävänsä määrittelemättömän pituiselle tauolle. 
Jäsenet.
Yhtyeen jäsenet:
Saimaan aallot

Saimaan aallot oli Lappeenrannassa toimiva paikallisradio, joka perustettiin 10.11.1985. Aseman toimilupa oli aluksi Paikallisohjelmat Oy:llä, jonka taustalla olivat SAK ja SAK:n Lappeenrannan Ammatillinen Paikallisjärjestö. Ohjelmatoiminnan tasapuolisuutta vaalimaan ja kehittämään perustettiin alueen asukkaista koostuva ohjelmaneuvosto. Asema toimi vuoden verran Radio Dix-nimisenä Lappeenrannan ja Imatran alueella. Paikallisradioyhtiö Saimaan Aallot ajautui konkurssiin elokuussa 1996. Kanavan suosituin ohjelma oli Lauantai-iltaisin kuultu Saturday Banana, jota alkuun juonsi Agent Simo ja myöhemmin Dj Bansku.
Amino-oksietikkahappo

Amino-oksietikkahappo (C2H5NO3) on karboksyylihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää pidentämään leikkokukkien kestoa ja biologisissa tutkimuksissa entsyymi-inhibiittorina.
Ominaisuudet.
Amino-oksietikkahappo toimii useiden pyridoksaalifosfaattia koentsyyminään hyödyntävien entsyymien inhibiittorina. Tällaisia ovat muun muassa useat transaminaasit esimerkiksi alaniiniaminotransferaasi, aspartaattiaminotransferaasi ja aminobutyraattiaminotransferaasi. Lisäksi muita inhiboituvia entsyymejä ovat esimerkiksi ACC-syntaasi ja eräät dekarboksylaasit. Aminobutyraattitransaminaation inhibiition vuoksi gamma-aminovoihapon pitoisuus kudoksissa kasvaa. Suurina annoksina amino-oksietikkahapolla on konvulsiivisia vaikutuksia, jotka todennäköisesti liittyvät kohonneeseen gamma-aminovoihappotasoon.
Valmistus ja käyttö.
Amino-oksietikkahappoa voidaan valmistaa sykloheksanonin oksiimin ja kloorietikkahapon välisellä reaktiolla. Yhdistettä käytetään usein sen hemihydrokloridisuolana. Käyttökohteita ovat muun muassa leikkokukkien esimerkiksi neilikoiden tai orkideojen kukinnan keston pidentäminen. Rikkaruohomyrkkyihin kuuluva bentsadoksi hajoaa amino-oksietikkahapoksi ja sen herbisidiset ominaisuudet perustuvat tähän.
Team Ragde Eiendom

Team Ragde Eiendom on norjalainen maastohiihtotalli, joka osallistuu Ski Classics -sarjaan. Tallin perustivat veljekset Anders Aukland ja Jørgen Aukland vuonna 2007, ja se on siitä lähtien ollut johtava talli pitkien matkojen hiihtokilpailuissa. Joukkueenjohtajina toimivat Jørgen Aukland ja Magnar Dalen.
Talli tunnettiin vuoteen 2013 asti nimellä Team Xtra personell ja sen jälkeen vuoteen 2014 asti nimellä Team Centric. Vuosina 2014–2018 talli oli nimeltään Team Santander pääsponsorinsa Santander-pankin mukaan.
Ski Classics -sijoitukset.
Vuodesta 2011 lähtien järjestetyssä Ski Classics -sarjassa talli on voittanut kokonaiskilpailun seitsemänä kautena kahdeksasta ja sijoittunut kerran toiseksi.
The End Has No End

”The End Has No End” on yhdysvaltalaisen rockyhtye The Strokesin kappale, joka julkaistiin kolmantena singlenä yhtyeen toiselta albumilta "Room on Fire". ”The End Has No End” nousi Britannian singlelistalla parhaimmillaan sijalle 27.
Kappaleen musiikkivideon on ohjannut Sophie Muller.
WordDive

WordDive on tekoälyyn pohjautuva mobiilisovellus ja verkko-ohjelma kielten oppimiseen. Valikoimassa on kymmenen kieltä: englanti, viro, suomi, ranska, saksa, italia, japani, venäjä, espanja ja ruotsi.
Konsepti.
WordDive-metodi perustuu usean aistin, yksilöllisen optimoinnin ja pelillisten elementtien hyödyntämiseen. Henkilökohtainen optimointi tarkoittaa, että etenemisnopeus säädetään automaattisesti. Jos käyttäjä oppii nopeasti, aktiivisesti harjoiteltavan sisällön määrä kasvaa ja sitä toistetaan vähemmän. Jokainen kurssipaketti sisältää useita yksittäisiä kursseja, jotka keskittyvät tiettyihin aihealueisiin tai kieliopillisiin teemoihin.
Kehitys.
Palvelu lanseerattiin vuonna 2010. Helmikuussa 2020 sillä oli 850 000 käyttäjää 150 maassa.
Suomessa WordDive tunnetaan parhaiten vuonna 2014 lanseeratusta englannin abikurssista, josta tuli markkinajohtaja kahdessa vuodessa. 2017 tammikuussa 25 prosenttia suomalaisista abiturienteista käytti WordDiven abikurssia, ja 98 prosenttia heistä suositteli kurssia. Kurssiin sisältyy arvosanatakuu: jos kurssin suorittanut opiskelija ei saa englannin ylioppilaskokeesta arvosanaksi vähintään eximiaa, hän saa koko kurssimaksun takaisin.
Saksassa WordDiven brändilähettiläänä toimi Sunrise Avenue -yhtyeen keulakuva Samu Haber, joka toimi myös tähtituomarina The Voice of Germany -ohjelmassa.
WordDive keräsi tammikuussa 2017 1,2 miljoonan euron rahoituksen joukkorahoituspalvelu Invesdorissa , huhtikuussa 2018 1,5 miljoonaa euroa Privanetissa ja toukokuussa 2022 kaksi miljoonaa euroa osakeantina Invesdorissa.
Vuonna 2019 yrityksen liikevaihto oli 1,72 miljoonaa euroa ja sillä oli 42 työntekijää. Yritys toimii Tampereella. Sen toimitusjohtaja on Timo-Pekka Leinonen. Otavamedia omistaa 60 % WordDive Oy:stä.
Tunnustukset ja palkinnot.
WordDive palkittiin Suomen parhaana e-oppimisratkaisuna vuonna 2011 ja Suomen parhaana mobiilipalveluna 2014. Vuonna 2015 Red Herring -teknologiajulkaisu valitsi WordDiven 100 parhaan startup-yrityksen joukkoon Euroopassa.
Kōsei Tanaka

Kōsei Tanaka (, s. 16. toukokuuta 1995 Tajimi, Gifu) on japanilainen nyrkkeilijä ja alemman kärpässarjan WBO-liiton hallitseva maailmanmestari. Urallaan Tanaka on otellut myös korsisarjassa jossa on voittanut WBO-liiton mestaruuden.
Ammattinyrkkeilyura.
Tanaka aloitti ammattinyrkkeilyuransa korsisarjassa voittamalla kokeneen mutta heikkotasoisen Oscar Raknafan kuusieräisessä ottelussa kaikin tuomariäänin. 
Tanaka kohosi korsisarjan WBO-liiton mestariksi vuonna 2015 voittamalla Julian Yerdasin kaikin tuomariäänin. 
Ainoassa korsisarjan WBO-liiton mestaruutta puolustaneessa ottelussaan Tanaka voitti Vic Saludarin tyrmäyksellä kuudennessa erässä. Saludar käytti Tanakaa viidennessä erässä kanveesissa. 
Tämän jälkeen Tanaka nousi painoluokkaa ylemmäs – alempaan kärpässarjaan. Ensimmäisessä käymässään alemman kärpässarjan ottelussa Tanaka voitti Moises Fuentasin viidennessä erässä tyrmäyksellä saaden näin haltuunsa WBO liiton mestaruusvyön. Toisessa alemman kärpässarjan ottelussaan Tanaka voitti Angel Acostan kaikin tuomariäänin kaksitoistaeräisen ottelun päätteeksi laillistaen näin WBO liiton mestaruuden.
Kaavijärvi

Kaavijärvi on Kanta-Hämeessä Hattulan Retulassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen, jossa se on osa Vanajanselän lähialuetta. Järven vedenpinnan korkeus on 87,6 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kolme ojaa, joista osa tuo sitä ympäröivältä suolta kuivatusvesiä. Laskuoja lähtee järven itäpäästä ja se kulkee pari kilometriä ennen laskemistaan Vanajaveden Kuhanselkään. Järvi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,0 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja järven ympäristössä on sijainnut pari maatilaa. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 3073.
Mustameri (Hattula)

Mustameri eli myös Mervenmeri on Kanta-Hämeessä Hattulan Rietoossa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen, jossa se kuuluu Mervenselän alueeseen. Järven vedenpinnan korkeus on alle 80 metriä meren pinnan yläpuolella, joten se saattaa olla ohi virtaavan Mervenselän korkeudella. Siihen laskee ympäröivältä Mervensuolta suo-ojien kuivatusvesiä. Huomattavin oja on Kittarinoja, joka laskee sinne Hattulan Lepistön suunnalta. Järvi on 450 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,9 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja rannat ovat pääosin soistunutta metsää. Järvi on autio, mutta Mervenselän ja järven väliin on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa.
Joutsenlampi (Hämeenlinna)

Joutsenlampi on vuonna 1887 rakennettu keinotekoinen lampi Aulangon puistometsässä Hämeenlinnassa, noin kolme kilometriä kaupungin keskustasta pohjoiseen.
Keskellä lampea on joutsenia varten tehty tekosaari. Lammessa ui ennen kesäisin joutsenia, jotka talveksi vietiin Ähtärin eläinpuistoon. Nykyään lammessa ei ole enää joutsenia.
Maantietoa.
Joutsenlampi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen. Se on osa Mervenselän aluetta. Lampi on 250 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 130–135 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Metsälampi (Hämeenlinna)

Metsälampi on keinotekoinen lampi Aulangon puistometsässä Hämeenlinnassa.
Maantietoa.
Metsälampi kuuluu Kokemäenjoen vesistön Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen. Se on osa Mervenselän aluetta. Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 125–130 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Supanlampi

Supanlampi on Pirkanmaalla Valkeakosken Uskilassa ja Hattulassa sijaitseva lähes umpeen kasvanut kosteikko ja lampi.
Maantietoa.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen. Se on osa kolmannen jakovaiheen Rompainojan valuma-aluetta. Lammen vedenpinnan korkeus on 79,7 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee vain Pukkilanoja lammen pohjoispuolisilta pelloilta. Oja, joka on yläjuoksulla Myllyojan niminen, on peltoalueen johto-oja ja se kerää itseensä valuma-alueensa kuivatusvesiä. Lampi on 200 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Se on saattanut olla aiemmin isompikin, mutta on nykyään kosteikko, jossa avovedenalueita on jäljellä muutama. Lammen rantaviivan pituus on 400 metriä, mutta se on autio. Lammen itäpuolella sijaitsee entinen maatalo.
Lampinen (Hattula)

Lampinen on Kanta-Hämeessä Hattulan Tyrvännön Monaalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueeseen. Lampinen on osa Rompainojan valuma-aluetta.
Maantietoa.
Lampi on 250 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,8 hehtaaria. Lampinen sijaitsee peltoaukean reunassa matalassa painaumassa. Siihen laskee suuri valtaoja, joka jatkaa lammen jälkeen matkaansa Rompsinojana laskien Vanajaveden Uskilanlahteen. Tulo-ojan latvoilla sijaitsevat Keskisjärvi ja Jouttijärvi. Lammen vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä meren pinnan yläpuolella, jonka vuoksi Lampisen ja Vanajaveden vedenpinnat ovat samalla korkeudella. Lammen rantaviivan pituus on 700 metriä. Rannat ovat pensaikkoa ja lammen rannat kasvavat ruohoa ja kellukkaita. Lampi on autio.
Armijärvi (Hattula)

Armijärvi on Kanta-Hämeessä Hattulan Nihattulassa sijaitseva pieni järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueella. Siihen sisältyy kolmannen jakovaiheen Leteenojan valuma-alue, jonka alueella järvi on. Järven vedenpinnan korkeus on 88,0 metriä meren pinnan yläpuolella, joka on 7 metriä ylempänä kuin viereinen Lehijärvi. Armijärvellä ei kuitenkaan ole laskuojaa tai tulo-ojia, joten veden vaihtuvuus on heikkoa. Järven itäpuolinen Parolannummi kuuluu pitkään harjujaksoon, jonka pohjavesialueelta kumpuaa vettä järven pohjan lähteistä. Järvi on 700 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Harjulla on muutamia kuivia suppia, joten Armijärvi on todennäköisesti myös suppa, johon pohjavesi on noussut muodostaen järven. Järvi on luodattu ja sen keskimääräinen syvyys 4,6 metriä ja tilavuus on 420 000 kuutiometriä (m³). Sen syvin kohta, joka on 9,1 metriä syvä, sijaitsee järven pohjoispäässä. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Järven itärannat ovat jyrkkiä, mikä johtuu sen sijainnista harjun reunalla. Matalia länsi- ja etelärantoja seuraa vanha kylätie (yhdystie 13899) ja tien varrella sijaitsee vanha kylän asutus. Myös harjulle on rakennettu tiiviisti, mutta moderni asumisalue seuraa harjun rinnettä pohjoisemmassa. Järven lounaispään ohittaa seututie 130.
Historiaa.
Järven aikaisempi nimi oli keskiajan lopulla Armilampi. Kylä muodosti järven eteläpäähän ryhmäkylän, joka todennäköisesti poltettiin Isovihan aikana. Ryhmäkylä hajosi ja talot siirrettiin 1800-luvulla nykyisille paikoilleen järven länsipuolelle. Järven ympäristössä harjoitteli 1500-luvulta alkaen Ruotsin armeija ja Venäjän vallan aikana samaa Parolan nummen harjoittelupaikkaa käytti Venäjän armeija. Seudulla asusteli kesäisin jopa 30 000–40 000 sotilasta.
Vedenlaatu ja järven kunnostus.
Järvi lämpötilakerrostuu kesäisin ja talvisin ja kerrostuneisuus säilyy pitkään. Järvi on ollut rehevöitynyt ja siinä on esiintynyt sisäistä kuormitusta niin, että kerrostuneisuuskaudella alusvedestä tuli lähes hapetonta ja päällysvedessä esiintyi sinileväkukintoja. Vedenlaatu oli erittäin heikko ja järvessä esiintyi rapu- ja kalakuolemia.
Vuonna 1981 perustettiin Armijärven suojeluyhdistys. Mekaaniset kalastus- ja kasvuston poistotalkoot ovat osaltaan parantaneet järven ravinnetilaa. Järvi on kemikalisoitu kolmesti. Vuoden 1985 talvella siihen levitettiin alumiinisulfaattia ja ferrosulfaattia. Kemikaalit saostavat veteen liuenneet fosforiyhdisteet järvenpohjaan. Saostus uusittiin talvella 1991 ja vielä vuonna 1993. Ensimmäinen ja toinen käsittely laski veden fosforipitoisuutta merkittävästi, mutta niiden pitoisuudet alkoivat vähitellen kasvaa. Kesäkuussa 1995 levitettiin alumiinikloridia alusveteen neljän metrin syvyyteen (PAX-14, 100 grammaa kuutiometrille). Silloin pienenivät sekä alusveden että päällysveden foforipitoisuudet. Viimeisin käsittely alumiinikloridilla tehtiin vuonna 2016, joka on auttanut pitämään ravinnetasot vakaana ainakin vuoteen 2021 asti. Järvi on nykyään hyvässä kunnossa. Järvestä on poistoputki viereiseen Lehijärveen .
Hirvilampi (Hämeenlinna)

Hirvilampi on pieni järvi Hämeenlinnassa Kanta-Hämeessä. Se sijaitsee pääosin Tiirinkosken kaupunginosassa.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueella. Siinä on kolmannen jakovaiheen Leteenojan valuma-alue, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on alle 90 metriä meren pinnan yläpuolella. Siitä ei laske ojia eikä siihen myöskään tule ympäristöstä ojia. Lammen ympäristössä on harjualue, jonka eteläpuolella aukeaa laaja peltoalue. Lampi jää näiden alueiden väliin kohtaan, mistä Ahvenistonharjun ja Vuorenharjun jatkeen soranotto on katkaissut harjujakson eheyden. Lampi on 250 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammen 550 metriä pitkällä rannalla on vain yksi vapaa-ajan asunto. Seututie 130 ohittaa lammen sen yläpuolelta.
Kahtoilampi

Kahtoilampi eli myös Kahtolampi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Tiiriönmäessä sijaitseva pieni järvi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueella. Tämän alueen sisällä se kuuluu neljännen jakovaiheessa Mervenselän alueeseen. Lammen vedenpinnan korkeus on 90,6 metriä meren pinnan yläpuolella ja se on syntynyt Ahvenistonharjun juurelle muodostuneen suon keskelle. Alue on Ahvenistoa, josta osa on nykyään rauhoitettu. Lampi, jonka pinta-ala on 2,4 hehtaaria, jää kuitenkin rauhoitusalueen ulkopuolelle aivan moottoriradan länsipuolelle. Lampi on 300 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 650 metriä. Lammen rantoja kiertää kävelypolut ja se on autio. Taajama-alueen asuntoalueet reunustavat sen kaakkoispuolen sivustaa.
Ahvenistonlampi (Hämeenlinna)

Ahvenistonlampi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan taajaman koillispuolella Hätilännummella sijaitseva pieni järvi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Vanajanselän alueessa, jossa se kuuluu kolmannen jakovaiheen Valteenjoen valuma-alueeseen. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,8 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee Hätilännummen kankaalla pienten harjujen välisessä painanteessa. Siihen on johdettu lampea ympäröivän suon kuivatusojien vesiä. Yksi suo-ojista toimii samalla laskuojana, joka on johdettu lounaassa Valteenojaan. Valteenoja virtaa alueensa johto-ojana luoteeseen muuttuen matkalla Valteenjoeksi ja laskee lopulta Lusinselällä Vanajanselkään. Lampi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lampi kuuluu ampuma-alueeseen ja sen 550 metriä pitkä rantaviiva on siten autio.
Henry Maarnela

Henry Maarnela (s. 12. huhtikuuta 1996 Lappeenranta) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Imatran Ketterässä. 
Ura.
Maarnela pelasi kaudella 2010–2011 Imatran Ketterän C-nuorissa, jonka jälkeen hän siirtyi kaudeksi 2011–2012 Saimaan Pallon C-nuoriin. Maarnela oli C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 3+6=9. Kaudella 2012–2013 hän oli B-nuorten SM-sarjan runkosarjassa SaiPan tehokkain puolustaja tehoilla 7+15=22, kuten myös seuraavalla kaudella 2013–2014 tehoilla 4+8=12. Maarnela nousi joukkueensa kapteenistoon jo ensimmäisellä A-juniorikaudellaan 2014–2015. Hän jakoi pudotuspeleissä SaiPan sisäisen tehotilaston voiton Joona Jääskeläisen ja Arttu Pellin kanssa lukemalla +4.
Kaudella 2015–2016 Maarnela nousi SaiPan A-nuorten kapteeniksi. Hän debytoi kauden aikana myös miesten peleissä pelattuaan marraskuussa 2015 kaksi ottelua lainalla Ketterän Suomi-sarjajoukkueessa. Kaudella 2016–2017 Maarnela debytoi SaiPan SM-liigajoukkueessa. Hän teki liigadebyyttinsä 20. tammikuuta 2017 vieraissa Rauman Lukkoa vastaan. Maarnela merkittiin SaiPan seitsemänneksi puolustajaksi ja hän sai ottelussa jääaikaa 1.27 minuuttia. Maarnela pelasi kauden aikana SM-liigassa 13 runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen.
Maarnela jatkoi SaiPassa kaudella 2017–2018 vuoden mittaisella juniorisopimuksella. Hän pelasi alkukauden lähinnä seuran A-nuorissa. Maarnela nousi loppukaudella SaiPan SM-liigakokoonpanoon, kun joukkueelta puuttui useita runkopuolustajia. Hän pelasi 13 runkosarja- ja viisi playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Maarnela pelasi kauden aikana miesten pelejä myös kahden ottelun verran lainalla Mestikseen nousseessa Imatran Ketterässä.
Kaudeksi 2018–2019 Maarnela teki vuoden mittaisen Mestis-sopimuksen Imatran Ketterän kanssa. Hän voitti sekä Mestiksen mestaruuden että Suomen Cupin. Toukokuussa 2019 Maarnela teki Ketterän kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Myös kaudella 2019–2020 hän voitti Suomen Cupin. Huhtikuussa 2020 Maarnela teki taas vuoden mittaisen jatkosopimuksen Ketterän kanssa. Kauden 2020–2021 päätteeksi hän voitti Mestiksen mestaruuden.
Mercedes-AMG F1 W08 EQ Power+

Mercedes-AMG F1 W08 EQ Power+ oli Mercedeksen kauden 2017 Formula 1 -auto. Autoa ajoivat kauden 2017 kuljettajien maailmanmestaruuden voittanut Lewis Hamilton sekä ensimmäistä kauttaan Mercedeksellä ajanut Valtteri Bottas. Mercedes voitti autolla niin kuljettajien kuin valmistajien maailmanmestaruudet. Valmistajien mestaruus oli tallin neljäs perättäinen.
Ennen kauden alkua Mercedeksen tekniikkajohtaja Paddy Lowe jätti tallin.
Subminolainen ja submykeneläinen kausi

Subminolainen kausi ("aliminolainen kausi") ja submykeneläinen kausi ("alimykeneläinen kausi") ovat pronssikautisen Kreikan korkeakulttuurien minolaisen ja mykeneläisen kulttuurin romahdusta välittömästi seuranneen ajanjakson nimityksiä. Kaudet kestivät noin vuodet 1100–1050/1000 eaa. Ne ovat Kreikan varhaisen rautakauden ja niin kutsuttujen ”pimeiden vuosisatojen” ensimmäisiä vuosikymmeniä. Termejä käytetään ennen kaikkea arkeologiassa ajan keramiikasta puhuttaessa.
Subminolaisella ja submykeneläisellä kaudella osa varhaisemmasta asutuksesta säilyi samoilla paikoilla tai uusissa, turvallisemmissa paikoissa, mutta aikaisempaa pienemmässä mittakaavassa. Talous ja kulttuuri taantuivat. Keramiikka poikkesi aikaisemmasta sekä astioiden muodoissa että koristelussa sen verran, että voidaan puhua uudesta, erillisestä kaudesta. Se perustui vanhaan perintöön, mutta sai myös uusia vaikutteita. Subminolaista ja submykeneläistä kautta seurasi protogeometrinen kausi, ja kaudet voidaan nähdä keramiikassa siirtymävaiheena kohti tätä kautta. Siksi kausia ei ole aiemmin aina erotettu erilliseksi minolaisen ja mykeneläisen kulttuurin viimeisistä kausista tai protogeometrisesta kaudesta.
Historia.
Subminolaiselle ja submykeneläiselle kaudelle ja niitä ympäröineille kausille on kehitetty seuraavanlainen ajoituskehikko. Vertailun vuoksi on esitetty myös Kyproksen vastaavan ajan kaudet. Ajoitukset ovat summittaisia ja pyöristettyjä, ja vaihtelevat eri lähteissä. Kirjainlyhenteitä käytetään englanninkielisessä ja tieteellisessä kirjallisuudessa.
Subminolainen kausi.
Kreetalla minolaista kautta seurannut subminolainen kausi käsittää noin vuodet 1100–1000 eaa. Se voidaan jakaa kahteen osaan, "subminolainen kausi I", joka seurasi edeltänyttä myöhäisminolaisen kauden viimeistä vaihetta (LM IIIC) ja vastaa ajoitukseltaan myöhäishelladisen kauden loppuvaihetta ja submykeneläisen kauden alkua; sekä "subminolainen kausi II", joka vastaa ajoitukseltaan submykeneläisen kauden loppua ja Manner-Kreikan protogeometrisen kauden alkua. Kausi voidaan tunnistaa keramiikassa eri puolilla Kreetaa. Merkittäviä löytöpaikkoja ovat muun muassa Knossos, Faistos, Sybrita (nyk. Kefála), Kommós ja Karfí.
Kauden aikana suuri joukko minolaisia pakeni oletettua doorilaisvalloitusta Kyprokselle. Muun muassa vuoristoon rakennettu Karfí säilyi viimeisten minolaisten eli eteokreettien asutuksena. Kauden päättyessä Karfín asutus hylättiin vähitellen, ja sen asukkaat muuttivat takaisin alavimmille maille.
Submykeneläinen kausi.
Manner-Kreikassa, pääosin Attikassa ja Argoliin alueella, mykeneläistä kautta seurannut submykeneläinen kausi käsittää noin vuodet 1100–1050 eaa. Se voidaan ainakin paikallisesti erottaa keramiikassa omaksi kaudekseen sitä edeltäneestä myöhäishelladisen kauden viimeisestä vaiheesta (LH IIIC -kausi). Kausi ei kuitenkaan ole yhtä selkeä kuin subminolainen, ja myös termin poistamista käytöstä on ehdotettu. Aikakauden keramiikka oli aikaisempaa kautta yksinkertaisempaa. Toisaalta metallien työstämisessä tapahtui kehitystä, ja rauta otettiin käyttöön, mahdollisesti Kyprokselta tulleiden esikuvien mukaan.
Williams FW40

Williams FW40 on Williamsin käyttämä Formula 1 -auto kaudella 2017. Autolla kilpailevat Felipe Massa rinnallaan debyyttikautensa ajava 18-vuotias kanadalainen Lance Stroll.
Williams ohitti seuraavana numerojärjestyksessä olleen FW39-nimen kunnioittaakseen Williamsin F1-tallin neljäkymmenvuotista historiaa. FW-lyhenne tulee tallin perustaja Frank Williamsin nimen alkukirjaimista.
John Piper

John Stephen Piper (s. 11. tammikuuta 1946) on yhdysvaltalainen Uuden testamentin tutkija, reformoitu teologi, pastori ja Bethlehem College &amp; Seminaryn kansleri Minneapolisissa, Minnesotassa. Hän edustaa kalvinistista baptismia. Piper opetti raamatuntutkimusta Bethel-yliopistossa kuusi vuotta (1974–1980), minkä jälkeen hän toimi pastorina ja saarnaajana Minneapolisissa Bethlehemin baptistiseurakunnassa 33 vuotta (1980–2013).
Piper on yksi nykyajan tuotteliammista kalvinistisista kirjailijoista. Piper on kirjoittanut yli 50 kirjaa kristinuskosta, muun muassa "Desiring God: Meditations of a Christian Hedonist" (1986) ja "Don't Waste Your Life" (2003). Piper johtaa perustamaansa evankelikaalista järjestöä Desiring God. Järjestön puitteissa Piper on tuottanut saarnoihin perustuvia verkkokursseja. 
Piperilla on vaimonsa Noëlin kanssa neljä poikaa, yksi tytär ja kaksitoista lastenlasta. Piper on opiskellut Wheaton Collegessa, hänellä on maisterin tutkinto Fullerin teologisesta seminaarista ja hän on väitellyt tohtoriksi Uuden testamentin eksegetiikasta Münchenin yliopistossa. Piperin esikuva on Britannian Pohjois-Amerikan siirtokunnissa vaikuttanut Jonathan Edwards (1703–1758).
"Newsmax" nimesi Piperin 100 vaikuttavimman evankelisen joukkoon Yhdysvalloissa vuonna 2017.
Infiniti Q30

Infiniti Q30 on Infinitin vuosina 2015–2019 valmistama alemman keskiluokan automalli, joka perustuu samalle MFA-pohjalevylle kuin Mercedes-Benz A-sarja (W176). Myös moottorit ovat peräisin Mercedes-Benzin valikoimasta.
Vuoden 2015 Euro NCAP -kolaritestistä Q30 sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Infiniti Q30 esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä syyskuussa 2015. Bensiinimoottoriksi oli valittavissa turboahdetut 1,6- (120/155 hv) ja 2,0-litraiset (208 hv), joista jälkimmäisen sai myös nelivetoisena. Dieselvaihtoehdot olivat 1,5d (109 hv) ja 2,2d (170 hv), joka oli valittavissa nelivetoisena.
Janské Lázně

Janské Lázně () on kylpyläkaupunki Tšekin Hradec Královén läänin Trutnovin piirikunnassa. Sillä on pienen kauppakaupungin ("město") asema. Janské Lázněssa asui vuoden 2020 arvion mukaan 690 asukasta, ja sen pinta-ala on 13,7 neliökilometriä.
Janské Lázněssa järjestettiin ensimmäiset hiihdon maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1925.
Petit-Sautin vesivoimalaitos

Petit-Sautin vesivoimalaitos () on vesivoimalaitos Sinnamaryjoessa Ranskan Guayanan Sinnamaryn kunnassa. Voimalaitoksen ja siihen liittyvän padon rakentaminen käynnistyi heinäkuussa 1989 ja pato valmistui noin viisi vuotta myöhemmin toukokuussa 1994. Voimalaitos on varustettu neljällä Kaplan-turbiinilla, joiden yhteisteho on 116 megawattia. Voimalaitoksen padon pudotuskorkeus on 48 metriä ja se on 740 metriä pitkä. Padon taakse jäävä Petit Saut -järvi on pinta-alaltaan 310 neliökilometrinen, ja sen tilavuus on noin 3,5 miljardia kuutiometriä.
Ammotrechidae

Ammotrechidae on Amerikoilla ja Karibialla tavattava arolukkien heimo. Ne sisältävät 22 kuvattua sukua ja ainakin 83 lajia. Heimon jäsenet voidaan erottaa muiden heimojen jäsenistä esimerkiksi siitä että ensimmäisen raajaparin nilkoissa ei ole kynsiä. Lajit ovat kapeavartaloisia, 0,4–2 sentin pituisia ja väritykseltään erisävyisen ruskeita. Pään etureuna on pyöreähkö.
Useat heimon lajit ovat yöaktiivisiä ja kaivautuvat päiväksi multaan. Osa pienimmistä lajeista piileskelee termiitti-pesissä tai puita kaivertavien hyönteisten tunneleissa. Nämä hämähäkkieläimet saalistavat niveljalkaisia. Naaraat munivat elämänsä aikana kahdesti tai useammin, 20–150 munaa kerrallaan.
Luokittelu.
Heimon 83 elävää lajia ja yksi tunnettu fossiilinen laji on jaettu 22 sukuun, jotka puolestaan jakautuvat viiteen eri alaheimoon.
Kauppilanjoen (Ostokosken) harkkohytti

Kauppilanjoen (Ostokosken) harkkohytti sijaitsi Vieremällä Laukkumäen kylässä Kauppilanjoen rannalla lähellä Iso-Ii-järveä. Harkkohytti oli toiminnassa vuosina 1848–1876.
Kauppilanjoen harkkohytin perusti vuonna 1848 Salahmin ruukin omistanut raahelainen kauppaneuvos Zachris Franzén ruukin apuhytiksi. Harkkohytti rakennettiin 1848 ja se sai privilegion seuraavana vuonna. Harkkohytissä käytettiin raaka-aineena järvimalmia ja valmistuneet harkot vietiin Salahmin ruukkiin taottaviksi. Harkkohytin toiminta päättyi viimeistään vuonna 1876.
Harkkohytin paikka on nykyisin niittynä ja osittain lepikon valtaama. Kauppilanjoen itärannalta on löytynyt kuonaa, tilimurskaa ja liusekekiveä. Länsirannalta on löytynyt myös kuonaa ja lisäksi siellä on jäljellä metsässä 4,5x4,5 metrin kokoinen rakennuksen pohja. Kosken kohdalla oli vielä vuonna 1980 vähäisiä jäänteitä joen yli vinosti sijainneesta padosta.
TI-99/4A

TI-99/4A oli Texas Instrumentsin (TI) valmistama 16-bittinen kotitietokone. Tietokone julkaistiin vuonna 1981. TI-99/4 esiteltiin vuonna 1979 ja myöhemmin julkaistu A-malli oli siitä hieman halvemmin tehty kuin yli tuhannen dollarin hintaan myyty ensimmäinen malli.
Tietokoneessa oli TMS 9900 mikroprosessori, 16K RAM-muistia ja 26K ROM-muistia. Siinä oli RF-modulaattori TV-liitäntää varten ja pelimoduuliportti sekä kasettiasema tallennusmediana.
TMS 9900 -prosessori oli aiemmin käytössä TI-990-sarjassa ja perustui niiden arkkitehtuuriin.
Tietokonetta myytiin 2,8 miljoonaa kappaletta. Hintasota Commodoren kanssa johti siihen, että tietokone kyllä sai merkittävän osuuden markkinoista, mutta kannattavuuden kustannuksella. Osasyy korkeaan valmistuskustannukseen oli prosessorin epätavallinen paketointi. Prosessori oli myös hidas johtuen sen epätavallisesta rekisterien toteutuksesta osittain ulkoiseen muistiin.
TI-99/4A on uudelleen suunniteltu versio edeltävästä mallista TI-99/4. Uudempi malli laski hintaa huomattavasti.
TI-99/4 julkaistiin vuonna 1979 ja TI-99/4A parannellulla näppäimistöllä julkaistiin vuonna 1981.
TI-99/4 oli ensimmäinen 16-bittinen kotitietokone. Tietokoneessa käytetty TMS 9900 suunniteltiin, jotta Texas Instruments saisi etumatkaa kilpailijoihin, mutta sen julkaisun aikaan markkinoilla ei ollut yhteensopivia oheispiirejä. Tästä johtuen prosessoriin tehtiin 8-bittinen portti, jolla se voisi toimia 8-bittisten oheispiirien kanssa, mutta samalla menetettiin piirin ainoa varsinainen etu kilpailijoihin: TMS 9980 vaati kaksi käskyä toimiakseen 8-bittisen laitteen kanssa, jolloin suorituskyky puolittui. Prosessori käytti 16 bittistä loogista osoiteavaruutta, joka mahdollisti 64 kilotavua muistia.
Pelit.
Tietokoneelle on julkaistu seuraavia pelejä:
Tervalammi (Lempäälä)

Tervalammi on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.
Maantietoa.
Lampi on 350 metriä pitkä, 50 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Vaikka lampi on suorantainen, on sen lähiympäristössä enimmäkseen peltomaata. Lampeen laskee kolme metsäojaa, jotka tuovat ojitettujen soiden kuivatusvesiä. Sen oma laskuoja lähtee lammen pohjoispäästä, josta se jatkaa suoraksi kaivettuna ojana alaville pelloille ja yhtyy siellä Myllyojaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Ranta on autio, mutta sen lähiympäristössä on kaksi maatilaa. Lammelle johtaa tiet yhdystieltä 13773, joka lähtee Lempäälästä.
Ruokolammi (Lempäälä)

Ruokolammi on Pirkanmaalla Lempäälä Lastustenkulman ja Tikinmaan välissä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.
Maantietoa.
Lampi on 150 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,9 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 400 metriä. Siihen laskee kolme metsäojaa, joista yksi on Makkaralammin laskuoja. Sen oma laskuoja lähtee lammen lounaisrannasta ja se suuntaa etelään, missä se pian yhtyy Kaakkolammin Ilvankajärveen laskevaan ojaan. Se on sijainnut pellon kupeessa ja nykyään sen ohittaa seututie 130 näköetäisyydellä.
Korkeajärvi (Kangasala)

Korkeajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kuohenmaalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.
Maantietoa.
Metsäjärvi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,6 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 132,7 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Järvisijaitsee kahden mäen välisessä painanteessa ja siihen laskee kaksi metsäojaa. Suorantaisen järven oma laskuoja Korkeajärvenoja lähtee sen pohjoispäästä ja se mutittelee koneellisesti kaivettuna 2,5 kilometrin päässä olevaan Isoon Kausjärveen. Sen vedenpinta on 28 metriä alempana Korkeajärven. Järvi on autio, mutta sen etelärannan ohittaa metsätie, joka lähtee Valkeakoskelta alkavalta seututieltä 310.
Paattakaisjärvi

Paattakaisjärvi on Pirkanmaalla Lempäälän Rautasemassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.
Maantietoa.
Järvi on 450 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 107,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Järveen laskee kaksi ojaa, joista pienempi tuo lähimetsästä suon kuivatusvesiä ja toinen on Tuljamon laskuoja. Se juoksee ojitetun suon ja entisten peltojen läpi ennen laskemistaan Paattakaisjärveen. Se oma laskuoja Myllyoja alkaa järven lounaiskulmasta, jossa se heti alittaa seututien 130. Rannan lähiympäristössä on sijainnut maatila ja sen rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Birgitan polku ohittaa järven ja maatilan pohjoisessa 300 metrin päässä.
Tuljamo (järvi)

Tuljamo on Pirkanmaalla Lempäälän Tuljamolla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.
Maantietoa.
Lampi on 450 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,0 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Järveen laskee neljä suo-ojaa, joista Tuljamonoja on huomattavin. Se on Tervajärven laskujoki, joka lähtee virtaamaan Ketkanlahden lounaispään Leirikeskuksen vierestä ja laskee kilometrin jälkeen Tuljamon pohjoispäähän. Oja putoaa 2,5 metriä järvien välisellä matkalla. Tuljamon oma laskuoja alkaa suoraksi kaivettuna ja leveänä ojana, mutta mutkittelee alajuoksulla ja se putoaa viisi metriä noin kilometrin mittaisella matkalla ennen laskemistaan Paattakaisjärveen. Järven lähellä alajuoksulla on sijainnut samanniminen maatila, mutta nykyään rannoilla on enää neljä mökkiä. Niille tulee tiet yhdystieltä 3110.
Haapalammi (Lempäälä)

Haapalammi on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.
Maantietoa.
Tämä erämaalampi on 400 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,9 metriä meren pinnan yläpuolella, ja sen rantaviivan pituus on 900 metriä. Se sijaitsee metsämaaston painanteessa ja on pohjoisrantoja lukuun ottamatta soistuneen metsän ympäröimää. Suo lammen läheisyydessä on ojitettu, ja suo-ojat laskevat lampeen. Myös laskuoja on suo-oja, ja se lähtee lammen länsipäästä. Oja virtaa kaksi kilometriä luoteeseen ennen kääntymistään lounaaseen. Siellä se laskee viimeisen kilometrin Varkaanojana Tervajärven Varkaanojanlahteen. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Metsäautotie, joka alkaa seututieltä 130 Lastustenkulmalta, tulee parin sadan metrin päähän.
Birgitan polku ohittaa lammen rannan kautta.
Kirveysjärvi

Kirveysjärvi on Pirkanmaalla Lempäälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Myllyojan valuma-alueeseen.
Maantietoa.
Järvi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Se sijaitsee painaumassa, jonka lounaisosa on soistuvaa metsää. Järveen laskee vain yksi oja, joka on Yräysjärven 200-metrinen laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee lounaispäästä ja yhtyy Varkaanojaan Varkaanojanlahden suolla. Rannalle on rakennettu vain yksi vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie yhdystieltä 3110.
Kuivajärvi (Hattula)

Kuivajärvi on Kanta-Hämeessä Hattulan Hyrvälässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Kuivajärvi on osa Äimäjärven aluetta.
Maantietoa.
Lampi on 400 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Järven ympäristö on avosuota, johon on johdettu kaksi lyhyttä metsäojaa. Järvellä ei ole laskuojaa. Sen vedenpinta on yhtä korkealla kuin Ylisellä Savijärvellä, joka sijaitsee 250 metriä pohjoisessa. Järven suoalue on merkitty luonnonsuojelualueeksi, joka jatkuu Ylisen Savijärven rantaan asti. Järven keskellä on kolme matalaa suorantaista saarta.
Karvojalampi

Karvojalampi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Karvojalampi on osa Myllyojan valuma-aluetta.
Maantietoa.
Lampi on 600 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,6 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,3 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Se sijaitsee Siltastenmäen ja Haavistonmäen välisessä painaumassa ja lammen kynnys aukeaa Keihäsjärven suuntaan. Sinne laskee Iharannanlahteen alle 700 metrinen laskuoja. Lampeen laskee seitsemän lyhyttä suo-ojaa, mutta Takalammilta tulevalla ojalla on laajin valuma-alue. Järvellä on kaksi vapaa-ajan asuntoa, jotka on rakennettu rannan lähelle. Niille johtaa tiet Iittalasta.
Takalammi (Hämeenlinna)

Takalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Takalammi on osa Myllyojan valuma-aluetta.
Maantietoa.
Lampi on 300 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,1 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Lampi on selvästi pienempi kuin sitä ympäröivä kosteikko. Kosteikon lounaispuolelle jatkuu ojitettu ja pieni suoalue. Ojat on johdettu lammen suuntaan ja sen laskuoja laskee pohjoisessa sijaitsevaan Karvojanlampeen. Lammelle ei johda teitä ja se on muutenkin autio lukuun ottamatta entistä Takalammen maatilaa, joka sijaitsee lammesta katsoen luoteissuunnassa. Lammen luo johtaa metsätie Iittalasta.
Historiaa.
Vuonna 1855–1856 julkaistussa Kalmbergin kartastossa ”Takalampi” oli piirretty pitemmäksi kuin nykyään, jos vertaa sitä ”Kurvalampeen” eli nykyiseen Karvojalampeen. Takalammia ympäröivät kosteikot saattavat olla lammen soistunutta ja ruohottunutta järvenrantaa, joka on voinut saada alkunsa järvenlaskusta.
Murhalammi (Hämeenlinna)

Murhalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Oikolanjoen valuma-alueeseen. Murhalammi on osa Myllyojan valuma-aluetta.
Maantietoa.
Lampi on 750 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 19 hehtaaria. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,7 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Lampeen laskee seitsemän suo-ojaa, joista kaksi laskevat pientilojen peltojen halki ja idästä järveen laskeva saa vetensä Jokikorven pieneltä suoalalta. Laskuoja on Murhalamminoja, joka liukertelee yli 700 metrin päähän Keihäsjärven Lähdelahteen. Järven lähiympäristö on hyvin matalaa ja sen etelärantaan ulottuu pienen peltotilkun reuna. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Iittalasta Kutilan kautta tulevalta yhdystieltä 13671. Lammen pohjoispuolella kulkee ohitse muinainen polku, jota kutsutaan ”Kirkkopoluksi”.
Nahkialanjärvi

Nahkialanjärvi tai Nahkialanlampi on Pirkanmaalla Akaan Toijalassa sijaitseva läpivirtausjärvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueella. Siinä se kuuluu Nahkialanjärven neljännen jakovaiheen alueeseen. Järvi on nykyään taajaman keskellä ja sen lähiympäristö on asuinaluetta. Järven vedenpinnan korkeus on 79,5 metriä meren pinnan yläpuolella, mikä on vain 10 senttimetriä ylempänä kuin Vanajavesi, mihin järven läpi virtaava Nahkialanjoki laskee. Järveen laskee lyhyt pelto-oja idästä. Järvi on 450 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,8 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja rantoja kiertävät puistoon rakennetut kävelyreitit.
Saapaslammi (Hämeenlinna)

Saapaslammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva valuma-alueensa latvajärvi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueella. Alueeseen sisältyy vielä neljännen jakovaiheen Lontilanjoen yläosan valuma-alue, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,0 metriä meren pinnan yläpuolella, joten se on valuma-alueensa latvajärviä. Lammen lounaispuolella kohoaa Saapaslammin harju, jonka harjujakso patoaa alueen vedet kohti Ruskeaojaa, joka on samalla järven laskuoja. Lampeen laskee kaksi metsäojaa. Ruskeaoja kulkee luoteeseen, missä se yhtyy Toijalan läpi virtaavan Lontilanjokeen sen yläjuoksulla. Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, mutta sen muoto on harjusta johtuen piktä ja kapea. Se on 450 metriä pitkä, leveimmillään 100 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Lounaisrannat ovat harjun koillisrinnettä, mutta vastaranta on matalaa ja tasaista metsämaata. Siellä sijaitsee yksi vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie Ohtisesta. Lammen lounaisrantaa ja samalla osa Saapaslamminharjua on rauhoitettu luonnonsuojelualueeksi.
Lapiolammi (Hämeenlinna)

Lapiolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva valuma-alueensa latvajärvi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueella. Viimeksi mainittuun sisältyy vielä neljäntenä jakovaiheena Lontilanjoen yläosan valuma-alue, johon lampi kuuluu. Ylänköalue on harjujen halkomaa ja lammen vedenpinnan korkeus on 131,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kuusi lyhyttä suo-ojaa, jotka on johdettu lampeen sitä ympäröivältä suolta. Itäisin oja tuo vesiä Valkealamminharjun suunnalta. Laskuoja on Lontilanjoen latvaoja ja se mutkittelee yläjuoksullaan luontaisen tapaisesti metsien halki. Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lampi on 300 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Rannat ovat pääasiassa soistuvaa metsää, mutta pohjoisrantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto. Sinne pääsee suoraan Kutilan ja Ohtisen yhdistävältä tieltä.
Vääräjärvi (Hämeenlinna)

Vääräjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva metsäjärvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueellan. Viimeksi mainittuun alueeseen sisältyy neljännen jakovaiheen Lontilanjoen yläosan valuma-alue, johon järvi kuuluu. Järven ympäristö on Vääränjärven suolla olevaa soistunutta metsää, joka on tiheästi ojitettua. Järveen on johdettu neljä suo-ojaa, joista pohjoiseen kulkeva on järven laskuoja. Järven vedenpinnan korkeus on 124,1 metriä meren pinnan yläpuolella, joten laskuoja putoaa yli seitsemän metriä ennen laskemistaan Iso Ohtislammista tulevaan ojaan. Järvi on 450 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Järvi on autio, vaikka sen kiertää metsätie ja etelärantaa ohittaa kävelypolku. Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria.
Iso Ohtislammi

Iso Ohtislammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolassa sijaitseva metsäjärvi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueella, jonka osanan on vielä neljännen jakovaiheen Lontilanjoen yläosan valuma-alue. lampi kuulu viimeksi mainittuun valuma-alueeseen yhtenä sen latvajärvistä. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen tulee kuudelta suunnalta ojiettujen soiden kuivatusvesiä. Lammen eteläpäähän laskee Pikku Ohtislammi, jonka kautta virtaa myös Vähäsuon kuivatusvedet. Lammen itärantaan laskee Valkealamminharjun alueen kuivatusvedet. Lännestä tulee Vääränjärvensuon vesiä, mutta se laskevat Lontilanjoen latvaojaa, joka on sama kuin Ison Ohtislammin laskuoja. Lampi on 450 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,2 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja pohjoisrannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Ohtisesta.