Kaiu järv

Kaiu järv on Virossa Jõgevamaan Mustveen kunnassa sijaitseva järvi . Se on yksi kolmen järven järvikokonaisuudesta, jotka eriytyivät toisistaan omiksi järviksi järvenlaskussa.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 135 hehtaaria (ha) ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 5,9 kilometriä ja sen rannat ovat matalat, mutaiset ja järven rantojen ympäristö on suomaata . Vain järven itärannassa on alle kilometrin mittainen metsärinteinen ja kovan maan rannikko. Pohjoista soistunutta ranta-aluetta kutsutaan nimellä Tammeluht (20 ha ). Se jää Padassaarin ja itäpuolisen mäen väliin ja erottaa Kaiun Jõemõisa järvestä. Pedassaar on entinen saari, jossa kohoaa kymmenmetriset mäet. Pedassaaren länsipuolella aukeaa osin metsäinen suoalue, jota kutsutaan Heinasaareksi. Heinasaaren itäreunassa virtaa pohjoiseen kapea salmi. Toinen salmi virtaa länsirannasta Papijärveen. Kaiu järven eteläpuolella levittäytyy parikilometrinen ja puuton Kaiu soo (91 ha ). Järvi on luodattu. Sen syvyys on 3,0 metriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 2,6 metriä. Järven tilavuus on laskettu kertomalla sen keskisyvyys pinta-alalla, ja tilavuudeksi on näin saatu 0,0035 kuutiokilometriä eli 3,5 miljoonaa kuutiometriä . Kaikki järven rakennukset ovat sen itärannalla, jossa sijaitsee ilmakuvien perusteella joitakin vapaa-ajan asuntoja. Niille tulee idästä metsäteitä.
Historiaa.
Järvellä on järvenlaskun muodossa yhteinen alkuhistoria Jõemõisan ja Papijärvn kanssa. Se kerrotaan Jõemõisan artikkelissa.
Järven luokittelu ja luontoarvoja.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu (). Järvi luokitellaan limnologisesti sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin on sekä järven veden kalkkipitoisuus joko keskikorkea tai korkea, että sen ravinnepitoisuudet korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt.
Järven vesi on tumman väristä johtuen veden korkeasta humuspitoisuudesta, mutta sen vesi vaihtuu Kääpa jõen takia 14 kertaa vuodessa eli veden viipymä järvessä on 26 vuorokautta. Järvi on lähes tasapohjainen eikä sen vesi lämpötilakerrostu talvellakaan . Järven pohjassa on lukuisia lähteitä . Järvessä elää ainakin särki, ahven, hauki, sorva, lahna, suutari, ruutana, made, kuha ja kiiski. Suojelualueen silmällä pidettäviä kalalajeja ovat rantanuoliainen, kivisimppu ja mutakala. Etelärantojen suoalueella viihtyy hyvin majava . Ilmakuvien perusteella Heinasaar on puskoitunutta avosuota ja Tammluht on kevättulvien aikana veden peitossa. Sana "luht" tarkoittanee, että alue peittyy kesäisin tiheään ruohikkoon eli se muodostaa luhdan. Järvet ja osa kaakossa sijaitsevaa Kääpan jokilaaksoa kuuluvat Kääpa jõen maisemansuojelualueeseen (2 296 ha, ). Padassaareen tulee luhta-alueen läpi kävelypolku, joka on vahvistettu pitkospuilla. Polku kiertää Pedassaaen ympäri. Samaan polkureitistöön kuuluu itärantaa alaspäin seuraava polku, jonka varrella sijaitsee neljä levähdyspaikkaa ja mökkiä. Kävelyreitistö ylettyy järvistä muutaman kilometrin päähän idässä. Järvellä voi myös vuokrata veneen.
Vesistösuhteita.
Järvi kuuluu Kullavere jõen valuma-alueeseen, sillä se on sen sivuhaaran Kääpa jõen läpivirtausjärvi. Kääpa jõgi tulee kaakosta päin järven etelärantaan ja sen vedet poistuvat järvestä kahta salmea tai kanavaa pitkin Papijärveen ja Jõemõisa järveen. Sieltä Kääpa jõgi jatkaa eteenpäin ja yhtyy Kullavere jõgeen 14 kilometrin päässä koillisessa ja kuusi kilometriä ennen sen joensuuta Peipsijärven pohjoisosan länsirantaan. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 216 neliökilometriä.