Yhtymä (verotus)

Yhtymä on Suomen verotuksessa kahden tai useamman luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön yhteenliittymä. Verotuksessa yhtymän tulot lasketaan ja jaetaan yhtymän osakkaille. Yhtymä ei siis ole itsenäinen verovelvollinen. 
Yhtymiä ovat "elinkeinoyhtymä", "verotusyhtymä" sekä "ulkomainen yhtymä" ja "eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä". Näiden lisäksi yhtymänä verotetaan elinkeinotoimintaa harjoittavaa kuolinpesää sen jälkeen, kun kuolinvuodesta on kulunut kolme vuotta.
Elinkeinoyhtymä.
Elinkeinoyhtymiä ovat mm. avoin yhtiö, kommandiittiyhtiö ja laivanisännistöyhtiö.
Elinkeinoyhtymänä pidetään myös sellaista henkilöiden yhteenliittymää, joka harjoittaa elinkeinotoimintaa ja toimii osakkaiden yhteiseen lukuun. Poikkeus pääsääntöön on työyhteenliittymä, joka ei ole elinkeinoyhtymä eikä mikään muukaan yhtymä, vaikka sekin harjoittaa elinkeinotoimintaa osakkaiden yhteiseen lukuun.
Perustettavan osakeyhtiön elinkeinoliiketoiminta ajalta ennen yhtiön rekisteröintiä verotetaan elinkeinoyhtymänä, jos yhtiön rekisteröinti on viipynyt perustajista johtuvista syistä. Kuitenkin normaalisti osakeyhtiön toiminta ajalta ennen sen rekisteröintiä katsotaan osakeyhtiön nimissä tehdyksi. Tällöin toiminta on kestänyt yleensä alle vuoden.
Verotusyhtymä.
Verotusyhtymä on kahden tai useamman henkilön yhteenliittymä, jonka tarkoitus on hallita tai viljellä kiinteistöä. Verotusyhtymiä ovat maatalousyhtymä, metsäyhtymä ja kiinteistöyhtymä. Nimitys riippuu siitä, minkä luonteista toimintaa verotusyhtymä harjoittaa.
Maatalousyhtymä.
"Maatalousyhtymä" muodostuu, kun maatilaa viljellään eli harjoitetaan maataloutta yhteiseen lukuun. Maatalousyhtymä muodostuu maatilan yhteisen omistuksen tai hallinnan perusteella. Se muodostuu myös, kun erikseen omistettuja maatiloja viljellään yhteiseen lukuun. Näin on silloin, jos henkilöt sijoittavat varoja yhdessä harjoitettavaan maatalouteen, esimerkiksi yhteisiin koneisiin.
Maatalousyhtymä voi harjoittaa maataloutta ja lisäksi myös metsätaloutta mutta ei elinkeinotoimintaa.
Metsäyhtymä.
"Metsäyhtymä" muodostuu, kun vähintään kaksi henkilöä (jotka eivät ole toistensa puolisoita) omistavat yhdessä metsää. Metsäyhtymän tarkoitus on omistaa metsää ja harjoittaa metsätaloutta. 
Metsäyhtymä ei harjoita maataloutta.
Kiinteistöyhtymä.
"Kiinteistöyhtymä" on verotusyhtymä, joka muodostuu yhdessä omistetun kiinteistön arvonlisäverotuksen takia. Kiinteistöyhtymä muodostuu, kun yhteisomistajat käyttävät kiinteistöä arvonlisäverollisessa tominnassa kuten vuokraamisessa tai majoitustoiminnassa. 
Kiinteistöyhtymään voi kuulua esimerkiksi kesämökki tai asuinrakennus. Kiinteistöyhtymää ei kuitenkaan muodostu pelkästä rakennuksesta ilman maapohjaa eikä asunto-osakkeen yhteisomistuksesta. Kiinteistöyhtymää ei yleensä synny, kun puolisot omistavat yhdessä kiinteistön. Sitä ei synny myöskään silloin, kun paritalon yhteisomistajilla on kiinteistötietojärjestelmään kirjattu hallinnanjakosopimus.
Kiinteistöyhtymän saamat tulot jaetaan yhtymän osakkaille verotettavaksi pääomatulona. Yhtymällä voi olla esimerkiksi vuokratuloja ja -menoja. Kiinteistöyhtymän muodostuminen ei kuitenkaan edellytä tulojen olemassaoloa. Elinkeinotuloa kiinteistöyhtymällä ei voi olla. Kiinteistöyhtymä ei voi hankkia itselleen omaisuutta tai velkaa.
Verotusyhtymien muodostuminen ja lakkaaminen.
Verotusyhtymät syntyvät suoraan lain nojalla ilman, että niiden muodostamiseksi tehdään perustamistoimenpiteitä. Verotusyhtymässä on kaksi tai useampia osakkaita. He voivat omistaa omaisuuden tasaosuuksin tai omistus voi jakautua myös erisuuruisiin osiin. Osakkaat voivat olla sekä luonnollisia henkilöitä että oikeushenkilöitä. Verotusyhtymää ei yleensä muodostu, jos osakkaat ovat keskenään puolisoita.
Verotusyhtymä myös lakkaa automaattisesti lain nojalla. Se lakkaa, jos yhtymään jää jäljelle vain yksi osakas tai vain kaksi osakasta, jotka ovat toistensa puolisoita. Kiinteistöyhtymä lakkaa myös, kun kiinteistöä koskeva yhteinen arvonlisäverovelvollisuus päättyy.
Verotusyhtymää ei muodostu, jos kiinteistöstä luovutetaan rajoiltaan määrätty määräala. Omistaja hallitsee määräalaansa itsenäisesti. Verotusyhtymää ei myöskään muodostu silloin, jos kiinteistöstä on tehty hallinnanjakosopimus, jonka perusteella kukin osaomistaja hallitsee omaa osuuttaan kiinteistöstä.
Verotusyhtymien toiminta ja verotus.
Verotusyhtymä on laskentayksikkö, johon lasketaan yhteiseen lukuun harjoitetun toiminnan tulot ja menot. Laskennan lopputulos jaetaan osakkaiden verotukseen heidän osuuksiensa mukaan.
Verotusyhtymän toimintaan käytetty kiinteistö ja muut varat ovat suoraan osakkaiden omassa omistuksessa. Verotusyhtymä itse ei omista mitään. Verotuksessa verotusyhtymän varoina kuitenkin käsitellään yhteisesti omistettua kiinteistöä ja myös sellaisia osakkaiden omistamia omaisuuseriä kuten koneita, jotka on otettu yhteisen toiminnan käyttöön ja merkitty yhtymän muistiinpanoihin. Tällaiset omaisuuserät eivät välttämättä ole osakkaiden yhteisiä, vaan kuka tahansa osakkaista voi omistaa niitä.
Verotusyhtymät eivät ole oikeussubjekteja. Jos yhtymän nimissä tehdään sopimuksia, ne ovat tosiasiassa yhtymän osakkaiden yhdessä tekemiä sopimuksia.
Verotusyhtymän on laadittava toiminnastaan yhtymän yhteiset, tositteisiin perustuvat muistiinpanot verotusta varten.
Verotusyhtymä ei voi harjoittaa elinkeinotoimintaa. Henkilöiden yhteiseen lukuun harjoittamaa elinkeinotoimintaa verotetaan elinkeinoyhtymänä.
Muita käsitteitä.
Muita yhtymään verrattavia käsitteitä ovat verotuksessa mm. luonnollinen henkilö, yhteisö ja yhteisetuus.