tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
The Spice of Life

The Spice of Life on yhdysvaltalaisen artistin Marlena Shaw’n toinen albumi. Se oli hänen viimeinen studioalbuminsa Cadet Recordsilla ja sisältää hänen kuuluisan versionsa Ashford &amp; Simpsonin kappaleesta ”California Soul”.
Ugandan kansalliskirjasto

Ugandan kansalliskirjasto () on Ugandan pääkaupungissa Kampalassa toimiva kansalliskirjasto. Se perustettiin vuonna 2003.
Ugandan aikuisväestöstä (yli 15-vuotiaat) oli YK:n erityisjärjestö Unescon mukaan lukutaitoisia 70,2 prosenttia (vuonna 2012).
Process

Process on brittiläisen rhythm and blues -laulaja Samphan ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin 3. helmikuuta 2017 levymerkillä Young Turks. Albumi voitti vuonna 2017 Mercury Prize -palkinnon. Kappaleille "Blood On Me" ja "(No One Knows Me) Like The Piano" on julkaistu musiikkivideot.
Arvostelut.
Albumi sai myönteistä palautetta seuraavilla sivustoilla:
Žyrgalbek Kalmamatov

Žyrgalbek Kalmamatov (; 22. joulukuuta 1972 – 2. tammikuuta 2018) oli kirgisialainen poliitikko. Hänet valittiin Kirgisian parlamenttiin vuonna 2015. Hän kuoli sydänkohtaukseen toimistossaan 45-vuotiaana. Kalmamatov oli naimisissa ja hänellä oli yhdeksän lasta.
Silent Hunter

Silent Hunter on Aeon Electronic Entertainmentin kehittämä simulaatiopeli, joka keskittyy sukellusveneisiin. Pelisarjaa ovat myöhemmin jatkaneet eri kehittäjät.
Pelit.
Sarjan peleihin on julkaistu myös laajennuksia.
USS Persistent (MSO-491)

USS Persistent (runkonumero AM-491 ja MSO-491) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1955 vesillelaskettu Aggressive-luokan miinanraivaaja.
Valmistus.
Alus tilattiin J. M. Martinac Shipbuilding Corporationilta Tacomasta Washingtonista, missä köli laskettiin 17. kesäkuuta 1954. Alus laskettiin vesille 23. huhtikuuta 1955 kumminaan rouva M. S. Erdahl ja otettiin palvelukseen 3. helmikuuta 1956 ensimmäisenä päällikkönään Theodore R. Johnson.
Palvelus.
Yhdysvaltain länsirannikolla järjestettyjen koeajojen jälkeen alus liitettiin 2. maaliskuuta 1956 Tyynenmeren laivastoon, jossa siitä tehtiin Mine Division 91:n johtoalus. Syyskuussa aluksen melutasoa laskettiin, jotta se soveltuisi paremmin akustisten miinojen torjuntaan.
Elokuussa 1957 alus oli läntisellä Tyynellämerellä Yhdysvaltain 7. laivaston miinantorjuntaosastossa. Helmikuussa 1958 palasi Long Beachiin ylläpitävään huoltoon. Vuotuisen miehistönkoulutusjakson jälkeen alus liitettiin syyskuussa 1959 tutkimusalukseksi Navy Acoustic Rangeen Pugetinsalmeen. Myöhemmin samana vuonna alus tutki merivirtoja Scripps Institute of Oceanographyn toimeksiannosta.
Oltuaan toisen kerran läntisellä Tyynellämerellä alus palasi heinäkuussa 1960 Kaliforniaan. Vuoden 1961 tyyppikoulutuksen jälkeen alus palasi tammikuussa 1962 jälleen läntiselle Tyynellämerelle avustaen Etelä-Vietnamin merivoimia tammikuusta elokuuhun. Oltuaan kotimaassa 1963 alus oli vuosittain läntisellä Tyynellämerellä 1964-1968.
Alus poistettiin palveluksesta 1. heinäkuuta 1971 ja alusluettelosta 1. elokuuta 1974, jolloin se myytiin Espanjalle.
Espanjan laivasto.
Espanjan laivasto otti aluksen palvelukseen 1. heinäkuuta 1971 nimellä "Guadalquivir" (M43).
Ammattiopisto Spesia

Ammattiopisto Spesia on eri puolilla Suomea toimiva ammatillinen erityisoppilaitos. Spesia kouluttaa nuoria ja aikuisia, jotka tarvitsevat yksilöllistä tukea opintoihinsa. 
Spesian päätoimipaikat ovat Jyväskylä, Järvenpää, Pieksämäki ja Turku. Spesia järjestää koulutusta myös useilla muilla paikkakunnilla. Noin 1 500 opiskelijan Spesia on Suomen toiseksi suurin ammatillinen erityisoppilaitos Ammattiopisto Luovin jälkeen.
Toiminta.
Valmentavaa ja tutkintotavoitteista koulutusta.
Spesia tarjoaa sekä valmentavaa että tutkintoon johtavaa ammatillista koulutusta opiskelijoille, jotka tarvitsevat oppimiseensa ja opinnoista suoriutumiseen yksilöllistä tukea. Tuen tarve voi liittyä esimerkiksi oppimisvaikeuksiin, fyysisiin rajoitteisiin, sairauteen tai sosiaalisiin haasteisiin. Opiskelu on käytännönläheistä ja tapahtuu pienissä ryhmissä. 
Koulutustarjontaan kuuluu: 
Spesiaan voi hakea joko yhteishaussa helmi-maaliskuussa tai jatkuvan haun kautta ympäri vuoden.
Erityisen tuen asiantuntijapalveluita.
Ammattiopisto Spesia toimii myös ammatillisen erityisopetuksen palvelu- ja kehittämiskeskuksena. Spesia Asiantuntijapalvelut järjestää koulutuksia ja konsultaatiota opetus- ja ohjausalan ammattilaisille, työnantajille sekä muille erityistä tukea tarvitsevien parissa työskenteleville. 
Historia.
Ammattiopisto Spesia syntyi vuonna 2018, kun Bovallius-ammattiopisto ja Validia Ammattiopisto yhdistyivät. Oppilaitoksen ylläpitäjäksi perustettiin vuoden 2017 alussa Ammattiopisto Spesia Oy, jonka omistajia ovat Invalidiliitto (57 %) ja S. ja A. Bovalliuksen säätiö sr‎ (43 %). 
S. ja A. Bovalliuksen säätiö on järjestänyt ammatillista koulutusta vuodesta 1905 alkaen ja Invalidiliitto vuodesta 1942. Ammattiopisto Spesian juuret ulottuvat myös Kuhankosken erityisammattikouluun (Laukaa) ja AURA-instituuttiin (Turku), jotka yhdistyivät Bovallius-ammattiopistoon vuonna 2009.
Pruukinranta

Pruukinranta on asuinalue Seinäjoella Huhtalan kaupunginosan eteläosassa, Kyrkösjärven rannalla. 2010-luvulla rakennettu Pruukinranta oli vuoden 2016 asuntomessualue. Alueen rakennuskanta koostuu lähinnä pientaloista. Joulukuussa 2022 Pruukinrannan asukasluku oli 390.
Puutornimuuntamot

Puutornimuuntamot – tarinoita sähkönsiirrosta on Maarit Verrosen kirja, joka esittelee suomalaisia puisia tornimuuntamoita. Kirjan on julkaissut Aviador vuonna 2017. 
Alkusanoissa Verronen muistelee "Keihäslintu"-kokoelmaan kirjoittamansa tarinan miestä, joka mittasi Irlannin kiviaitojen pituudet, ja vertaa omaa harrastustaan siihen: hän haluaa kertoa jäljellä olevien suomalaisten puutornimuuntamoiden tarinan. Puutornimuuntamot ovat harvinaisuus maailmassa, ja niiden merkityksen ymmärtäneet tahot ovat ponnistelleet niiden säilyttämiseksi. Verronen vertaa niitä sähkörakennelmien alalla saimaannorppiin ja katsoo, että siksi niiden tarinat ovat muistamisen arvoisia.
Verronen esittelee kirjassa 90 varsinaista puutornimuuntamoa ja muutamia muita, joita ei voi luokitella samoin mutta joista hän haluaa kertoa. Välissä on lyhyitä aiheeseen liittyviä artikkeleita, joiden perusteella Ville Hänninen päättelee Aamulehden arviossaan, että Verrosella olisi ollut aiheesta enemmänkin kerrottavaa.
Arviot.
Ilpo Salonen kirjoittaa Tekniikan Maailmassa kirja-arviossaan, että teksti on sujuvaa ja innostunutta, mutta pahoittelee kuvien mustavalkoisuutta. Hän nostaa hattua työlle, joka taltioi jälkipolville suomalaisen sähköalan yhtä osa-aluetta, sillä hän ennustaa näiden monumenttien katoavan vuosikymmenten ja -satojen kuluessa.
Juhani Styrman toteaa arviossaan Helsingin Uutisissa, että vaikka muuntamoiden arvo on jo nähty, Verrosen kirja lisää arvostusta entisestään.
Kertunlaakso

Kertunlaakso on kaupunginosa Seinäjoen itäpuolella ja osa Hyllykallion suuraluetta. Alueen rakennuskanta koostuu lähinnä omakotitaloista. Vuoden 2022 joulukuussa Kertunlaakson asukasluku oli 1 758.
Alueella toimii vuonna 2010 valmistunut päiväkoti ja 2021 valmistunut alakoulu. Kertunlaaksossa sijaitsee myös yksi Seinäjoen seurakunnan seurakuntakodeista, joka valmistui vuonna 2009.
USS Vigor (AM-473)

USS Vigor (runkonumero AM-473 ja MSO-473) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1953 vesillelaskettu Agile-luokan miinanraivaaja.
Valmistus.
Alus tilattiin Burger Boat Companyltä Manitowocista Wisconsinista, missä köli laskettiin 16. kesäkuuta 1952. Alus laskettiin vesille 23. kesäkuuta 1953 kumminaan Charles C. Kerwinin puoliso ja otettiin palvelukseen 8. marraskuuta 1954 Bostonin laivastotelakalla ensimmäisenä päällikkönään Walter W. Schwartz.
Palvelus.
Oltuaan hetken Bostonissa Massachusettsissa alus siirrettiin Key Westiin Floridaan koeajoihin alkuvuodesta 1955. Alus luokiteltiin siirron aikana 7. helmikuuta 1955 avomeriraivaajaksi runkonumerolla MSO-473. Charlestonissa South Carolinassa järjestetyn täydennyskoulutuksen jälkeen alus oli Naval Ordnance Laboratoryssä Port Evergladesissa Floridassa.
Aluksesta tehtiin koululaiva myöhemmin samana vuonna ensin Underwater Object Locator Schooliin Key Westiin ja sitten Naval Mine Warfare Schooliin Yorktowniin Virginiaan. Alkuvuodesta 1956 alus purjehti etelään osallistuakseen vuotuiseen Karibianmerellä järjestettyyn harjoitukseen operaatio Springboardiin. Matkalla Länsi-Intian saaristoon alus vieraili San Juanissa Puerto Ricossa ja Fredrickstedissä St. Croixissa Neitsytsaarilla. Palattuaan Charlestoniin ja purjehduksissa sataman edustalla alus lähti ensimmäiselle komennukselleen Välimerelle.
Komennuksen aikana alus vieraili Harwichissa Britteinsaarilla, Ostendissa Belgiassa ja Lissabonissa Portugalissa samoin kuin 6. laivaston normaalisatamissa pitkin Välimerta. Aluksen komennus päättyi Charlestoniin 6. lokakuuta, jolloin se palasi normaalitehtäviinsä satamassa ja sen edustalla.
Alus jatkoi tehtävissään vuoden 1957 loppupuolelle, jolloin se määrättiin uudelleen Naval Mine Defense Laboratoryyn Panama Cityyn Floridaan. Uudessa kotisatamassaan alus liitettiin Mine Division 85:een, jonka mukana se osallistui erilaisiin laboratorion suunnittelemiin kokeisiin. Seuraavien 14 vuoden aikana alus oli Panama Cityssä, jolloin se oli komennettuna viidesti Välimerelle ollen puoli vuotta kerrallaan.
Alus palasi Charlestoniin uuden vuoden päivänä 1971 lähdettyään Panama Citystä 27. joulukuuta. Oltuaan 15 kuukautta Mine Forcessa alus poistettiin palveluksesta Charlestonissa 4. huhtikuuta 1972 ja samalla poistettiin alusluettelosta. Alus luovutettiin vielä samana päivänä Espanjalle.
Espanjan laivasto.
Espanjan laivasto otti aluksen palvelukseen nimellä "Guadiana" (M44). Alus poistettiin palveluksesta 1. marraskuuta 1999 ja romutettiin.
Roves

Roves on kaupunginosa Seinäjoella ja osa Hyllykallion suuraluetta. Alue on pääsääntöisesti teollisuusaluetta. Vuoden 2022 joulukuussa Roveksen asukasluku oli 9.
I See You

I See You on englantilaisen indie pop -yhtye The xxn kolmas studioalbumi, jonka julkaisi Young Turks 13. tammikuuta 2017. Kappaleille "On Hold" ja "I Dare You" on julkaistu musiikkivideot. 
Tausta.
Yhtyeen laulaja Jamie Smith kertoi albumin muistuttavan hänen julkaisemaa In Colour - albumia vuonna 2015. 
Yhtye julkaisi 10. marraskuuta 2016 tiedotteen albumin julkaisupäivän ja kansikuvan Twitterissä. Samana päivänä julkaistiin myös albumin ensimmäinen single, "On Hold". Yhtye lähti vuonna 2017 albumin julkaisun jälkeen "I See You Tour" - kiertueelle, joka kesti tammikuusta heinäkuuhun. 
Arvostelut.
Albumi sai positiivista palautetta kriitikoilta:
Klooriasetoni

Klooriasetoni (C3H5ClO) on kloorattuihin ketoneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Nykyään sitä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä lähtöaineena, mutta sitä on myös käytetty kemiallisena aseena ensimmäisessä maailmansodassa.
Ominaisuudet.
Huoneenlämpötilassa klooriasetoni on väritöntä nestettä, jolla on voimakas pistävä haju. Klooriasetoni hajoaa valon vaikutuksesta, minkä vuoksi sen väri muuttuu hitaasti ruskehtavaksi. Yhdiste liukenee veteen ja hyvin myös moniin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi etanoliin, dietyylieetteriin ja kloroformiin. Klooriasetoni on myrkyllistä ja ärsyttää hyvin voimakkaasti ihoa, hengitysteitä sekä silmiä. Aineelle altistumisesta oireita ovat kyynelvuoto, kurkkukipu, yskä ja hengityksen vaikeutuminen. Aineen joukkoon voidaan lisätä stabilisaattoriksi kalsiumkloridia.
Valmistus ja käyttö.
Klooriasetonia voidaan valmistaa klooraamalla asetonia tai diketeeniä kloorilla veden läsnä ollessa. Yhdistettä on käytetty kemiallisena aseena ensimmäisessä maailmansodassa ja tähän käyttöön se otettiin vuonna 1914. Nykyään klooriasetonia käytetään lähtöaineena valmistettaessa valokuvauskemikaaleja, lääkkeitä, kosmetiikantuotteita, hapettumisenestoaineita ja maatalouskemikaaleja kuten rikkaruohomyrkkyjä.
Hug of Thunder

Hug of Thunder on kanadalaisen indie rock -yhtyeen Broken Social Scenen viides studioalbumi, jonka julkaisi Arts &amp; Crafts Productions 7. heinäkuuta 2017. Yhtye lähti tauolle vuonna 2011, mutta palasi yhteen 2015 työskentelemään uuden studioalbumin parissa.
Kasvishovi

Kasvishovi Oy on vuonna 1987 perustettu oululainen elintarvikealan perheyritys, joka on Poh­jois-Suo­men suu­rin yk­si­tyi­nen elin­tar­vi­ke­tuk­ku­lii­ke ja kas­vis­ten ja­los­ta­ja.
Yhtiön tuotteita ovat salaatit, majoneesit ja kastikkeet. Yritysasiakkaille Kasvishovi Oy toimii Palvelutukku Pohjoisen nimellä.
Historiaa.
Alkujaan Kasvishovin nimi oli Oulun Marjamakasiini, joka perustettiin jatkamaan Hätälä Oy:n 1930-luvulla aloittamaa marja- ja torikauppaa. Toiminnan alussa yritys osti marjoja poimijoilta Oulun Kauppatorilla sijaitsevassa rakennuksessa. Vuonna 1997 yritys vuokrasi toimitilat Limingantullissa sijaitsevasta kiinteistöstä, johon rakennettiin tuotantotilat kasvisten esikäsittelyyn. Samalla aloitettiin salaattituotteiden valmistaminen ja tuotteiden kehittäminen. 2000-luvun alussa tiloja päätettiin laajentaa, jolloin yritys osti kiinteistön omakseen. Vuonna 2003 yritys osti paikallisen Covonor Oy:n osakepääoman ja samana vuonna yrityksen nimi muuttui Kasvishovi Oy:ksi. 
Kasvishovi on kasvanut yritysostoin. Vuonna 2007 se osti oululaisen hedelmä- ja vihannestukkuliike "Laatukasvis Oy":n osake-enemmistön. Vuonna 2016 Kasvishovi yhdistyi "Kuusamon Perunan" kanssa.
Vuonna 2018 Kasvishovi Oy muutti isompiin toimitiloihin Oritkariin.
USS Spoonbill (MSC-202)

USS Spoonbill (runkonumero AMS-202 ja MSC-202) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1954 vesillelaskettu Adjutant-luokan miinanraivaaja.
Valmistus.
Alus tilattiin Tampa Marine Companyltä Tampasta Floridasta, missä köli laskettiin 2. marraskuuta 1953. Alus laskettiin vesille 3. elokuuta 1954 kumminaan rouva A. N. Springer. Alus luokiteltiin uudelleen 7. helmikuuta 1955, jolloin se sai runkonumeron MSC-202. Alus otettiin palvelukseen 14. kesäkuuta 1955 ensimmäisenä päällikkönään Arthur P. Ismay.
Palvelus.
Alus liitettiin 4. heinäkuuta 1955 Yhdysvaltain Atlantin laivastoon kotitukikohtanaan Charleston South Carolinassa. Alus palasi Charlestoniin Key Westin edustalla 26. heinäkuuta - 24. elokuuta pidettyjen koeajojen päätyttyä ja havaittujen vikojen tultua korjatuksi Rawles Brothers' Shipyardilla Jacksonvillessä Floridassa.
Alus lähti 3. helmikuuta 1956 Charlestonista Yorktowniin Virginiaan, missä se liitettiin laivaston miinasodankäynnin kouluun. Alukselle oli päivittäin oppilaita harjoittelemassa miinanraivausta ja toimimista laivaston mukana. Alus lähti 8. tammikuuta 1957 Argentiaan Newfoundlandiin osallistuakseen merisotaharjoitukseen 15. tammikuuta - 7. helmikuuta. Harjoituksen päätyttyä alus palasi Charlestoniin, missä se oli 4. helmikuuta 1958 saakka, jolloin se lähti purjehdukselle Yhdysvaltain länsirannikolla.
Alus läpäisi Panaman kanavan 11. helmikuuta ja saapui San Diegoon Kaliforniaan 28. helmikuuta. Alus purjehti pohjoiseen Treasure Islandille, jossa se viipyi 2. helmikuuta 1959 asti.
Alus määrättiin palaamaan itärannikolle. Se saapui Norfolkiin 9. maaliskuuta, missä alus siirrettiin laivastontelakalle huollettavaksi valmistauduttaessa aluksen luovutukseen Espanjalle. Alus poistettiin laivastoluettelosta 16. kesäkuuta 1959 ja se luovutettiin Espanjalle 1. heinäkuuta osana MDAP-ohjelmaa.
Espanjan laivasto.
Espanjan laivasto otti aluksen palvelukseen nimellä "Duero" (M28). Alus poistettiin alusluettelosta 16. joulukuuta 1999.
Deutsch-finnische Nachrichten

Deutsch-finnische Nachrichten oli Tampereella ja Helsingissä vuosina 1924–1925 ilmestynyt saksankielinen sanomalehti.
Kerran viikossa ilmestynyt "Deutsch-finnische Nachrichten" tavoitteli lukijoikseen Suomessa ja Saksassa asuvia saksalaisia. Sen aihepiirejä olivat politiikka, talous, kauppa, taide, tiede, kirjallisuus ja urheilu. Lehden julkaisija ja vastaava toimittaja oli W. E. Seitz ja päätoimittaja Wilhelm Burghard. Runsaahkosta ilmoitusmäärästä huolimatta se lienee jäänyt kannattamattomaksi.
Helsingin Lehti

Helsingin Lehti oli Helsingissä vuosina 1926–1931 ilmestynyt sanomalehti. Vuodesta 1929 lähtien sen nimenä oli "Nouseva Suomi".
”Aitosuomalainen” "Helsingin Lehti" ajoi suomea valtakunnan ainoaksi kieleksi ja kiinnitti huomiota ”heimokansojen” asiaan. Vuonna 1928 sen taustapiiri perusti alkutekijöihinsä jääneen ”Suomalaisen Kansanpuolueen”. "Nouseva Suomi" kannatti yhä voimakkaammin myös suursuomalaisuutta. Lehti osoittautui kannattamattomaksi, ja sen tilalle perustettiin aikakauslehti "Suomalainen".
Lehti ilmestyi yhdestä kolmeen kertaa viikossa, välillä epäsäännöllisesti ja loppuvaiheessa kerran tai kahdesti kuukaudessa. Sen päätoimittajina ja vastaavina toimittajina työskentelivät Aleks. Törrönen (1926–1927), E. W. Pulkkinen (1927), Lennartti Pohjanheimo (1927–1929), L. Kuisma (vast. toim. 1929), Oskari Hakovirta (vast. toim. 1929–1931) ja H. Aholainen (vast. toim. 1931). Sanomalehti Oy Suomalaisen toimitusjohtajana ja johtokunnan puheenjohtajana oli koko ajan Lennartti Pohjanheimo.
Päättäjien Metsäakatemia

Päättäjien Metsäakatemia on yhteiskunnallisille päättäjille ja vaikuttajille suunnattu kohtaamispaikka ja kutsukurssi. Sen tavoitteena on vahvistaa suomalaisten vaikuttajien edellytyksiä luoda kestävää hyvinvointiaa suomalaisista metsistä. Kursseille kutsutaan virkamiehiä, yritysten ja etujärjestöjen johtoa, poliitikkoja sekä koulutuksen, tieteen, taiteen, kansalaisjärjestöjen ja median edustajia.
Päättäjien Metsäakatemian toiminnalla pyritään lisäämään suomalaisten vaikuttajien kiinnostusta metsäasioihin ja heidän metsätietämystään sekä luomaan vuorovaikutusta metsäalan ja muiden alojen vaikuttajien kesken. Taustalla on ajatus, että metsien tarjoamien mahdollisuuksien tasapainoinen ja kestävä hyödyntäminen yhteiskunnassa edellyttää avointa vuorovaikutusta ja yhteistyötä.
Toiminta.
Päättäjien Metsäakatemian toimintaa on järjestetty Suomessa vuodesta 1996. Vuosittain järjestetään kaksi nelipäiväistä Päättäjien Metsäakatemian kurssia. Vuosina 1996–2019 järjestettiin yhteensä 47 kurssia, joille osallistui yhteensä lähes 1 500 päättäjää. 
Kurssit tarjoavat katsauksen metsäalan kansainväliseen toimintaympäristöön, tulevaisuuden näkymiin ja muutostarpeisiin. Alan toimintaan tutustutaan paitsi strategisella, myös ruohonjuuritasolla: kurssilla kuullaan puheenvuoroja, vieraillaan metsäkohteilla ja tuotantolaitoksissa sekä kohdataan alan toimijoita. 
Metsäakatemiassa pohditaan monipuolisesti metsiin ja metsien käyttöön liittyviä kysymyksiä sekä kotimaisesta että kansainvälisestä näkökulmasta. Päättäjien Metsäakatemia järjestää kurssin käyneille myös jatkotilaisuuksia ajankohtaisista teemoista. Päättäjien Metsäakatemian tilaisuuksia on ollut vuosina 1996–2019 kaikkiaan noin sata.
Taustatahot.
Päättäjien Metsäakatemian toiminnasta vastaa Suomen Metsäyhdistys ry, joka on metsäalan yhteistyöjärjestö. Metsäakatemia toimii maa- ja metsätalousministeriön ja Suomen Metsäsäätiön tuella.
Päättäjien Metsäakatemialla on neuvottelukunta, jossa on edustus liike-elämän, valtionhallinnon, järjestöjen ja mediamaailman johdosta. Neuvottelukunta tukee Päättäjien Metsäakatemiaa strategisissa linjauksissa ja toiminnan kehittämisessä.
Forest Academy for Decision Makers -viestintäohjelma.
Metsäakatemian kaksisuuntaisen viestinnän toimintamallia voidaan soveltaa erilaisissa olosuhteissa ja eri maissa. Viestintämalli on tuotteistettu Forest Academy - Programme for Increasing Dialogue on Forest in Society -viestintäohjelmaksi. Viestintäohjelma on otettu käyttöön Latviassa, Tansaniassa, Väli-Amerikassa ja Mosambikissa.
Laahus (järvi)

Laahus on Pirkanmaalla Orivedellä Pehulan ja Toritun kylien välissä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Pehulan ja Toritun kylein peltoaukealla ja se on osa Venehjoen valuma-alueen alajuoksulla pääuoman järviketjua. Sen yhtenäisyyden rikkoo Lammasniemi, joka halkaisee järven eteläosan omiksi lahdikseen. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka on autio ja ilmeisesti tulvaherkkä. Se sijaitsee toisessa lahdessa. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannat ovat peltomaata. Järven ympäristön haja-asutuksen muodostaa viisi taloutta, jotka sijaitsevat metsärajalla. Rannoilla sijaitsee vain kolme vapaa-ajan asuntoa. Niiden vierestä kulkee yhdystie 14223.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Järveen laskee kartan mukaan kolme metsäojaa yhdystieltä. Pääosa vedestä tulee kuitenkin vesireittiä myöten Saunalammin Kartunsalmesta ja poistuu saman tien Äijästensalmeä pitkin Myllyhautaan ja Särkänsalmea pitkin Oriselkään.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa oli järven ympärillä nykyistä suurempia tulvaniittyjä ja viisi maataloa. Tulvaniittyjen määrä on vähentynyt vuoden 1977 jälkeen.
Saunalammi (Orivesi)

Saunalammi on Pirkanmaalla Orivedellä Pehulan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 7,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se on peltojen ympäröimä kapea järvi, joka on Venehjoen valuma-alueen pääuoman läpivirtausjärvi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. Sen rannat ovat peltomaata. Järvi sijaitsee harvaan asutulla alueella ja sen itärannan lahdella sijaitsee maatila. Sinne tulee tie tulouoman ylttävältä valtatieltä 9. Pehulan kylä näkyy järvelle asti.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Pääosa järveen tulevasta vedestä tulee Nihuanjoesta, joka alkaa viereisestä Nihuanjärvestä. Vesi poistuu kaakkoispäässä lyhyestä Kartunsalmesta. Vesireitti jatkuu Laahuksen kautta Myllyhautaan ja sitten Oriselkään. Saunalammin itäiseen lahteen laskee oja, jonka valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Haapajärvi ja Sänkijärvi.
Sänkijärvi

Sänkijärvi on Pirkanmaalla Oriveden Holmassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee pelomaiden keskellä ja metsäsaarekkeen vieressä. Sitä ympäröivät pellot viettävät järveä kohti. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja rannoille on jätetty leveät suojavyöhykkeet. Järven alapuolella on soistuneen metsikön alue. Järven lähiympäristössä sijaitsee kymmenen taloutta, joista kolme ovat maataloja. Rantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Niille tulee tiet Holman kylätieltä tai valtatieltä 9.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,3 metriä mpy. Järven kaakkoispäästä laske lyhyt oja Holman peltoaukean johto-ojaan, joka laskee Saumalammiin. Saunalammista jatkaa vesireitti Laahuksen ja Myllyhaudan kautta Oriselkään.
Haapajärvi (Orivesi)

Haapajärvi on Pirkanmaalla Oriveden keskustaajaman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee kahden mäen välissä, joista itäinen mäki on nimeltään Rantalanvuori. Läntisen mäen rinteet laskevat jyrkempinä järveen kuin itäisellä mäellä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen lähellä on sijainnut kaksi maatilaa. Nykyään sen rannoilla on myös kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä 9.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,3 metriä mpy. Järveen on johdettu metsäojia Vihtorinvuorelta ja Annanvuorelta. Järven laskuoja lähtee sen kaakkoispäästä ja se laskee parin kilometrin päässä Saunalammiin.
Historiaa.
Vielä vuoden 1986 peruskartassa järven ympärillä oli neljä maatilaa ja niiden peltomaat. Ne on metsitetty vuoden 1986 kartan jälkeen. Samassa kartassa oli tievaraus merkitty vanhan talotien päälle ja siitä kauemmaksi metsiin.
Pahajärvi (Orivesi, Holma)

Pahajärvi on Pirkanmaalla Oriveden Holmin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on Holmin peltoalueen pohjoispuolella mäkisellä metsäalueella sijaitseva pieni metsälampi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannalla on yksi vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat metsämaata.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Oriselän alueeseen (35.741) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,9 metriä mpy. Lampeen tulee Annanvuorelta pitkä metsäoja ja idästä lyhyt oja. Lammelta on johdettu ylimääräiset vedet Holman peltoaukean johto-ojaan, joka laskee Saunalammiin.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa lammen rantoja reunustivat läheisen maatilan peltopalstat.
Vuorijärvi (Orivesi, Lehdistö)

Vuorijärvi on Pirkanmaalla Oriveden keskustaajan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Oriveden keskustaajaman länsipuolella Humalavuorella olevassa painaumassa. Vuoren rinteet laskevat järven rantaan asti. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja se rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järvelle tulee tajama-alueelta polku.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Nihuanjärven alueeseen (35.742) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 155,2 metriä mpy. Järvi sijaitsee mäen lakialueella eikä siihen tule ojia. Sen laskuoja on johdettu alarinteille, mutta vedet kerätään johto-ojaan, joka mutkittelee kaivettuna ojana Nihuanjärveen.
Kailanjärvi (Orivesi)

Kailanjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Myllykylän kaakkoispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Kiponvuoren ja Humalavuoren eteläpuolella olevalla suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen itärannalla on yksi vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata tai soistuvaa metsää. Järvelle tulee tie yhdystieltä 3381.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,4 metriä mpy. Siihen on johdettu ympäröiviltä soilta kahdeksan ojaa. Yksi niistä yhdistää Valkeajärven siihen. Laksuoja lähtee sen pohjoispäästä ja 1,3 kilometriä pitkä oja on johdettu Humalaniitun laakson kautta Myllyjärveen. Laskuojalla on pudotusta 43 metriä.
Valkeajärvi (Orivesi, Myllykylä)

Valkeajärvi on Pirkanmaalla Oriveden Myllykylän eteläpuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Kiponvuoren juurella pienellä suoalueella Kailanjärven länsipuolella. Järvi on metsäjärvi, jolla ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat suota. Järvi on autio, mutta sinne tulee tie Aihtianjärveltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,2 metriä mpy. Siihen on johdettu suo-oja ja toinen suo-oja laskee Kailanjärveen, joka vuorostaan laskee Myllyjärveen.
Iso Tervajärvi (Orivesi)

Iso Tervajärvi on Pirkanmaalla Oriveden keskustaajamasta ja Aihtianjärvestä länteen sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Valkeajärven vieressä Aihtianjärven ja Pukalan välisellä linjalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Pohjoisrannassa on vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie valtatieltä 9.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,4 metriä mpy. Järveltä on johdettu laskuoja Aihtianjärveen, joka laskee itse Taipaleenjokeen. Pohjoispuolella sijaitseva Pikku Tervajärvi laskee Valkeajärveen.
Pikku Naarajärvi

Pikku Naarajärvi on Pirkanmaalla Oriveden Myllykylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on pieni läpivirtausjärvi, sijaitsee luode-kaakko- suuntaisena kalliomurroslaaksossa Ison Naarajärven alapuolella. Järvellä on viettävät rannat eikä sillä ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Teiskon ja Oriveden keskustaajaman välinen yhdystie 3381 seuraa järven pohjoisrantoja niiden rantaviivan lähellä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,4 metriä mpy. Isosta Naarajärvestä siihen tulee Sahankoski, joka on 150 metriä pitkä ja sillä on pudotusta kuusi metriä. Järven laskujoki laskee Myllyjärveen 1,3 kilometrin päässä ja tällä väliosuudella on pudotusta 40 metriä. Suurin osa siitä tapahtuu väliosuuden alkuosuudella, missä sijaitsee Myllykoski. Vesireitti jatkuu Myllyjärven jälkeen Taipaleenjoen alajuoksuna laskien seuraavaksi Nihuanjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa näkyy kartassa merkintä uittorännistä, joka alkaa järvesta alkavan Myllykosken kohdalta. Ennen Myllykoskea oli joessa pato.
Iso Naarajärvi

Iso Naarajärvi , tai joskun vain Naarajärvi , on Pirkanmaalla Oriveden Myllykylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 12,8 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se on pitkänomainen järvi, joka sijaitsee luode-kaakko- suuntaisena kalliomurroslaaksossa. Järven leveys on yleensä alle 200 metriä, mutta järven ainoa lahti Hankalahti kasvattaa leveyttä sadalla metrillä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria tai ilmavalokuvissa näkyviä matalikkoja. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvellä ei ole kiinteää asutusta, mutta sille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Teiskon ja Oriveden keskustaajaman välinen yhdystie 3381 seuraa järven koillisrantoja tiiviisti.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,4 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi metsäojaa, joiden valuma-alueella ei ole muita järviä. Järvi on luonteeltaan Taipaleenjoen läpivirtausjärvi. Joen Sääksjärvestä lähtevällä tulouomalla on pudotusta lähes kahdeksan metriä ja sen pituus on 500 metriä. Lasku-uoma Sahankoski on 150 metriä pitkä ja sen pudotus on kuusi metriä. Sahankoski laskee Pikkuiseen Naarajärveen. Vesireitti jatkuu Myllyjärven kautta Taipaleenjokena laskien lopuksi Nihuanjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa järvi oli autio ja siihen oli johdettu yksi metsäoja. Nykyinen yhdystie kulki järven ohi samaa reittiä kuin nykyisin. Vuoden 1977 kartassa näkyy jo kaikki nykyiset ojat sekä kaksi mökkiä järven pohjoisrannassa.
Jouttijärvi (Orivesi, Myllykylä)

Jouttijärvi on Pirkanmaalla Oriveden Myllykylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,5 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee matalien mäkien välisessä painanteessa kallioisen Kirkkovuoren lounaispuolella. Kirkkovuori kohoaa 35 metriä järven yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannalla on vain yksi vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,4 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu metsäojia, mutta sille on kaivettu laskuojan alku koneellisesti ja ojan jatkoa kutsutaan Jouttiojaksi. Jouttioja laskee 1,7 kilometrin päässä Myllyjärven luoteisrantaan saarta vastapäätä. Myllyojan laskujoki Taipaleenjoki laskee Nihuanjärveen.
Syväjärvi (Orivesi, Untava)

Syväjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Untavan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,4 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se on Sääksjärven eteläpuolella sijaitseva metsäjärvi, jolla ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,9 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme soiden kuivatusojaa ja sen laskuoja lähtee järven itäpäästä. Laskuoja laskee noin 600 metrin päähän Sääksjärven Uitinsalmeen.
Rajalammi (Orivesi, Untava)

Rajalammi on Pirkanmaalla Orivedellä Untavan Sääksjärven eteläpuolella sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on autio metsäjärvi, joka sijaitsee Horhannotkon eteläpäässä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Järvelle ei tule teitä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 157,3 metriä mpy. Siihen laskee kolme lyhyttä metsäojaa ja sen laskuoja laskee kilometrin päässä Sääksjärven Juurakonlahden eteläpäähän.
Pikku-Miekka

Pikku-Miekka on Pirkanmaalla Oriveden Untavan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Iso-Miekan ja Sääksjärven välissä. Järvi on kartan mukaan saareton. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen ympäristössä on yksi kiinteä talous ja kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie Teiskon ja Oriveden keskustaajamia yhdistävältä yhdystieltä 3381.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,9 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa, mutta järveä voi pitää läpivirtausjärvenä, koska Iso-Miekan kautta virtaa Vitelijärviltä asti vettä Lukkarinojaa myöten Sääksjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin Pikku Miekkajärvi, mutta seuraavassa vuoden 1977 kertassa se oli jo Pikku-Miekka. Järven ympäristössä oli raivattu pieniä sirpalemaisia peltopalstoja, jotka yhdistyivät suuremmiksi palstoiksi vuoden 1977 karttaan mennessä. Samalla joidenkin tilojen pellot metsitettiin uudelleen.
Iso-Miekka

Iso-Miekka on Pirkanmaalla Oriveden Untavan koillispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvenselällä sijaitseva saari ei vähennä avonaisuuden vaikutelmaa. Selältä työntyy etelään kaksi kapeasuista lahtea. Näistä pisin on Kaakkolahti, jonka lahdensuu on alle 20 metriä leveä, mutta pohjukka 150 metriä leveä. Kaakkolahden pohjoispuolella sijaitsee Isoniemi ja niemen pohjoispuolen lahden takana on vielä Vähäniemi, jonka taakse jää Riihilahti. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka on yli 60 metriä pitkä ja joka sijaitsee keskellä järveä. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven haja-asutuksena on vain yksi kiinteä talous ja sen lisäksi lähes 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Teiskon ja Oriveden keskustaajaman väliseltä yhdystieltä 3381 tai Viteliin johtavalta tieltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,9 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän metsä- tai suo-ojaa. Ojat ovat laskuojia pienille järville kuten Iso-Vasulle ja Pikku-Vasulle sekä Ahvenlammille. Näiden lisäksi järven Kaakkolahteen laskee Nuijaoja, jonka kautta laskevat Nuijajärvi, Särkijärvi, Vaatelammi ja Etanalammi. Suurempi tulo-oja on Vitelijärvenoja, jonka valuma-alueella sijaitsevat Ylä-Viteli ja Ala-Viteli, Norojärvi, Likolammi, Vääräjärvi ja Koppelolammit. Järven oma laskuoja laskee Pikku-Miekan kautta Sääksjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa oli järven ympäristössä toiminnassa kolme maatilaa, joiden pellot olivat kuin pieniä sirpalemaisesti maastoon raivattuja peltopalstoja. Seuraavassa vuoden 1977 kartassa olivat kahden maatilan pellon peltoalat kasvaneet yhteen, kun taas kolmannen pellot oli metsitetty.
Nuijajärvi

Nuijajärvi on Pirkanmaalla Oriveden Untavan koillispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 7,7 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee kolmen mäen välisessä painaumassa, joka on paikoin suomaata. Korkein mäki on Eskonvuori, joka kohoaa 50 metrin korkeuteen järvenpinnasta. Vuoren länsirinne on järven eteläiseen lahteen putoava jyrkänne. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta, jotka ovat soisuneet. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata tai suota. Järvellä on viisi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Untavan ja Myllykylän väliltä yhdystieltä 3381.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,5 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi suo-ojaa. Idästä tilee oja Särkijärven ja Vaatelammin suunnalta. Koillisesta tulevan ojan lähde on Etanalammi. Nuijajärven laskuoja Nuijaoja laskee Iso-Miekan Kaakkolahteen. Ojalla on pudotusta 0,6 metriä.
Särkijärvi (Orivesi, Untava)

Särkijärvi , tai mahdollisesti myös Sarkijärvi , on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat suota.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,5 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme suo-ojaa ja sen laskuoja laskee suoraksi kaivettuna Nuijajärveen. Valuma-alueella kuuluu myös Vaatelammi.
Petäjäjärvi (Orivesi)

Petäjäjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Hirsilän länsipuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 9,3 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee hiekkakankaan eteläreumassa Vaatelamminvuoren luoteissivulla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen muoto muistuttaa kolmea yhteenliitettyä lahtea. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata tai suomaata. Sen haja-asutus muodostuu kahdesta kiinteästä taloudesta ja seitsemästä vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet Hirsilästä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,3 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme suo-ojaa, joista yksi on järven laskuoja. Laskuoja muodostaa Petäjäojan, joka laskee kuuden kilometrin jälkeen Myllyjärveen. Ojalla on pudotusta 49 metriä.
Kalaton (Orivesi, Hirsilä)

Kalaton on Pirkanmaalla Oriveden Hirsilän lounaispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Petäjäojan ja Vaatelamminvuoren välissä sen juurella. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka on luotomainen saari ja joka sijaitsee rannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat suomaata. Järven pohjoispuolelle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Hirsilästä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,4 metriä mpy. Järveltä lähtee oja Petäjäojaan, joka laskee Myllyjärveen.
Norojärvi (Orivesi)

Norojärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Vitelin ja Lauttakulman välissä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvi on erämaassa sijaitseva metsäjärvi, jolla ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat pääosin suomaata ja hieman metsämaata. Sen lounaisrantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne tulee Hirsilästä tie.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 173,8 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu ojia, mutta sen länsipuolella olevalta suolta alkaa kuivatusoja, joka johtaa Ylä-Viteliin.
Iso-Vasu

Iso-Vasu on Pirkanmaalla Oriveden Untavan sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,2 hehtaaria, se on 900 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi on metsäjärvi, jolla ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannoilla sijaitsee noin viisi vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen aluealaosan alueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,5 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa, mutta myös Pikku-Vasun vedet tulevat siihen. Järven laskuoja on johdettu Vitelin tien ali Iso-Miekkaan.
Pikku-Vasu

Pikku-Vasu on Pirkanmaalla Oriveden Untavan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvi on metsäjärvi ja sillä kartan mukaan yksi soistuva saari. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Enonsivun tieltä, joka haarautuu Untavassa yhdystieltä 3381.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,9 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa, joista pohjoisin tulee Ralakekorvelta. Tätä kautta laskee ilmeisesti Pikku-Niskan vedet Pikku-Vasuun. Järven oma laskuoja laskee Iso-Vasun suuntaan.
Pikku-Niska

Pikku-Niska , tai joskus myös Pikku-Niskajärvi , on Pirkanmaalla Orivedellä Enonsivulta itään sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee mäkien välissä murroslaaksomaisessa painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria eikä siihen ole johdettu ojia. Järvi vaikuttaa olevan kartan mukaan umpijärvi. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä, ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järvelle on näkymä Pikku-Niskan kalliolta koilliseen. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 156,6 metriä mpy. On todennäköistä, että järven vedet johtuvat maaston muotojen mukaan Ralakekorven kautta Pikku-Vasuun.
Meiningit

Meiningit on Pirkanmaalla Oriveden Untavalla sijaitsevaa kaksi suolampea. Tietolaatikossa on suuremman lammen tiedot.
Maantietoa.
Pienellä suolla painaumassa, joka sijaitsee Sääksjärven Juurakonlahden ja Syväjärven välissä, on kaksi pientä suolampea. Suurimman lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Pienemmän lammen pituus on 130 metriä. Lammilla ei ole kartan mukaan saaria ja ne ovat autiot. Suuremman lammen rantaviivan pituus on 700 metriä ja molempien lampien rannat ovat suo- ja metsämaata.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 151,1 metriä mpy. Lammet on yhdistetty toisiinsa usealla suo-ojalla, joten niiden vedenpinnat ovat samalla korkeudella. Pienemmältä lammelta on johdettu pohjoiseen laskuoja, joka laskee 400 metrin päässä Sääksjärven etelärantaan.
Ahvenlammi (Orivesi, Viteli)

Ahvenlammi on Pirkanmaalla Orivedellä Untavan ja Vitelin välissä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 153,7 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi suo-ojaa ja sen laskuoja laskee 800 metrin päässä Iso-Miekkaan.
Vaatelammi

Vaatelammi on Pirkanmaalla Oriveden Untavan koillispuolella sijaitseva umpijärvi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee soistuneessa maaston painaumassa Vaatelamminvuoren lounaispuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat suota.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 157,6 metriä mpy. Järveen ei tule ojia eikä sillä ole laskuojaa, joten se on umpijärvi.
Risteyslammi

Risteyslammi on Pirkanmaalla Oriveden Enokunnassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Enojärven eteläpuolella kallioisten mäkien välisessä painanteessa, missä kartassa lukee ”Risteys”. Lammen itäpuolella kohoaa Heittolammenvuori. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja järvi on autio. Järven ohitse kulkee metsäautotie.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Enojärven valuma-alueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 154,9 metriä mpy. Siihen on johdettu eteläisen suon kuivatusoja ja sen laskuoja lähtee sen pohjoispäästä. Se laskee ensin Rökäslammiin ja jatkaa sitten Rökäsojana Enojärven Rökäslahteen.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa näkyy järven koneellisesti kaivettu laskuoja, mutta metsäautotie on piirretty vasta 1973 kartassa.