Boko Haram

Boko Haram (tunnetaan myös nimellä Islamilainen valtio Länsi-Afrikassa) on nigerialainen islamistinen terroristijärjestö, joka pyrkii syrjäyttämään Nigerian hallinnon ja asettamaan voimaan islamilaisen šarialain maan pohjoisosiin. Se toimii myös naapurimaissa Tšadissa, Nigerissä ja Pohjois-Kamerunissa. Jäsenmääräksi on arvioitu 15 000–20 000.
Syntyneiden jännitteiden taustalta voi löytää paimentolaisten ja maanviljelijöiden välisen konfliktin, jota ilmastonmuutos on vauhdittanut. Kun Saharan autiomaan raja on liikkunut kohti etelää, islaminuskoa tunnustavat fulbepaimentolaiset ovat karjoineen vähitellen tunkeutuneet kristittyjen beromien ja muiden etnisten ryhmien viljelyalueille Nigerian keskiosissa. Ristiriita on saanut uskonsodan luonteen, koska paimentolaiset ovat pääosin muslimeja ja viljelijät enimmäkseen kristittyjä.
Etymologia.
Nimi "Boko Haram" on muodostettu hausan kielen sanasta ”boko” (bōkò, ’väärä’), jota islamismissa käytetään varsinkin länsimaalaistyyppiseen koulutukseen viitattaessa, ja arabian kielen sanasta ”حَرَام” (ḥarām, ’kielletty’); tavallisesti se tulkitaan suomeksi ”Länsimainen koulutus on kiellettyä”. Järjestön virallinen nimi oli alun perin "Jamā'atu Ahli is-Sunnah lid-Da'wati wal-Jihād" (, ’Profeetan opetuksille (sunna) käännytystyöstä (da’wa) ja Jihadille omistautuneet’. Abubakar Shekaun pyrittyä liittoutumaan Isisin kanssa järjestö sai uudeksi nimekseen "Wilayat Gharb Afriqiya", jolla pyritään ilmentämään järjestön olevan Irakin ja Levantin islamilaisen valtion haara tai ”maakunta”.
Historia ja ideologia.
Järjestö perustettiin vuonna 2002. Se aloitti sotilasoperaation islamilaisen valtion luomiseksi vuonna 2009 ja valloitti suuria alueita Koillis-Nigeriassa. Järjestö on sittemmin menettänyt suurimman osan hallitsemistaan alueista.
Boko Haramin mukaan muslimien ei ole sallittua osallistua mihinkään poliittiseen tai yhteiskunnalliseen toimintaan, joka on yhteydessä länsimaisuuteen. Siihen kuuluvat äänestäminen, länsimainen pukeutuminen ja maallinen koulutus. Järjestö vastustaa Nigerian valtiota, sillä se pitää sitä ei-uskovien johtamana. Järjestön perustaja Mohammed Yusuf on sanonut koulutuksen pilaavaan uskon Jumalaan. Suuri osa järjestön ideologiasta ja raakuudesta henkilöityy sen johtajaan Abubakar Shekauhun. 
Toiminta.
Mohammed Yusuf perusti Boko Haramin vuonna 2002 Maiduguriin. Hän avasi uskonnollisen keskuksen, johon kuuluu moskeija ja islamilainen koulu, joka sai paljon köyhien perheiden lapsia oppilaikseen. Koulusta tuli jihadistien värväyspaikka taisteluun valtiota vastaan.
Alkuvaiheessa omaa ”islamilaista valtiota” tavoitteenaan pitänyt joukko surmasi korkeintaan joitakin satoja ihmisiä vuodessa. Vuonna 2009 Boko Haram teki useita hyökkäyksiä poliisiasemia ja muita Maidugurin virastoja vastaan. Taisteluissa kuoli satoja järjestön tukijoita, ja Yusuf surmattiin. Järjestö kuitenkin jatkoi toimintaansa ja hyökkäyksiään. Vuosina 2012 ja 2013 kuolonuhreja tuli jo yli 2 000. Vuonna 2014 se surmasi arviolta jopa 10 000 ihmistä ja sieppasi satoja koulutyttöjä. Boko Haramin toiminta on pakottanut noin 1,5 miljoonaa ihmistä pakolaisiksi.
YK:n ihmisoikeusjohtaja Zeid Ra’ad Al Husseinin mukaan Boko Haram käyttää toistuvasti lapsia hyökkäysten etulinjassa, korvattavana tykinruokana. Noin 12-vuotiaiden lasten ruumiita on löydetty taistelupaikoilta. Boko Haram on myös toistuvasti käyttänyt nuoria lapsia itsemurhapommittajina, joukossa on 14-vuotiaan tytön tapaus, jossa tämä kantoi vauvaa selässään ja räjäytti pommin torilla. Mikäli raportit vahvistetaan oikeudessa, ne ovat Zeidin mukaan todisteita sotarikoksista, sekä rikoksista ihmisyyttä vastaan.
Boko Haram käyttää usein moottoripyörillä liikkuvia aseistettuja miehiä, jotka surmaavat poliiseja, poliitikkoja ja keitä tahansa järjestön vastustajia. Järjestö on etenkin kesän 2011 jälkeen hyökkäillyt useasti myös kirkkoihin ja kouluihin. Yhdysvaltain tiedusteluviranomaiset uskovat että järjestöllä on riveissään 4 000–6 000 kovan luokan taistelijaa. Pankkiryöstöjen ja panttivangeista saatujen lunnaiden ansiosta Boko Haramilla on runsaasti varoja, jolla se pystyy maksamaan palkkaa taistelijoilleen, uskoivatpa nämä pohjimmiltaan ryhmän ideologiaan tai eivät.
Boko Haramin taistelijat ovat usein paremmin varusteltuja kuin Nigerian armeijan joukot. Järjestö on saanut haltuunsa panssaroituja miehistönkuljetusajoneuvoja, joita sillä ei ennen ollut. Nigerian armeija on kärsinyt tappioita, mikä on laskenut moraalia ja johtanut sotilaskarkuruustapauksiin.
Nigerian turvallisuusjoukot käyttävät Boko Haramiin kovia otteita surmaten sen jäseniä ilman oikeudenkäyntiä.
Järjestön maailmanlaajuisesti uutisoidut hirmuteot, satoihin tuhansiin kohonnut pakolaisten virta naapurimaihin ja iskut naapurivaltioissa ovat saaneet Kamerunin, Nigerin ja Tšadin liittymään mukaan taisteluun. Afrikan unioni on. kerännyt yhteistä sotajoukkoa Boko Haramia vastaan. Nigerian, Kamerunin ja Tšadin joukot valtasivat takaisin Boko Haramin valtaamia alueita vuoden 2015 alkupuolella. Nigerian armeija valtasi 27. maaliskuuta 2015 Bornon osavaltiossa sijaitsevan Gwozan kaupungin, jota kuvailtiin Boko Haramin päämajaksi. Toukokuussa Nigerian armeija taisteli Boko Haramin kanssa Sambisan metsäalueella, jota pidetään järjestön viimeisenä tukialueena Nigeriassa.
Koulutyttöjen sieppaus.
14. huhtikuuta 2014 Boko Haram sieppasi 276 koulutyttöä Chibokin kylässä. Osa tytöistä pystyi heti karkaamaan, mutta yli 200 jäi vangiksi. Tytöistä saatiin vain vähän tietoja, kunnes toukokuussa 2016 armeija löysi yhden tytön, joka oli saanut lapsen. Lokakuussa 2016 Nigerian hallitus sai neuvoteltua 21 tytön vapauttamisesta, ja toukokuussa 2017 vapautettiin samalla tavalla 82 tyttöä. Kadoksiin jäi vielä 113.
Liittolaiset.
Boko Haram on vannonut uskollisuutta Syyriassa ja Irakissa toimivalle Isisille. Isisin kalifiksi julistautunut Abu Bakr al-Baghdadi suhtautui uutistietojen mukaan Boko Haramin lähentymiseen myönteisesti.