Janakkala

Janakkala on Kanta-Hämeen maakunnassa sijaitseva kunta, joka kuuluu Hämeenlinnan seutukuntaan. Sen naapurikuntia ovat etelässä Hausjärvi, Loppi ja Riihimäki sekä pohjoisen suunnalla Hämeenlinna. Kunta sijaitsee varsin keskeisellä paikalla Helsingin ja Tampereen yhdistävän valtatie 3:n ja pääradan varrella. Hämeenlinnan keskustaajama sijaitsee kunnan pohjoispuolella.
Janakkalan taajamat ovat Turenki, Tervakoski, Leppäkoski ja kirkonkylä, jonka nimi on "Tarinmaa".
Nimestä.
Janakkalan nimestä ollaan tutkijoiden keskuudessa hyvin erimielisiä. Eräs yleisimmistä kansanetymologioista esittää nimen tarkoittavan "janakalaa" eli monnia. Näin viitataan mahdollisesti kunnan vesistöissä olleeseen monnikantaan, ja muun muassa Kernaalanjärvestä saatu suuri monni on nykyisin sijoitettuna Hämeenlinnan lyseon luonnontieteellisiin kokoelmiin.
Janakkalan kirkkoherra Emanuel Foenander puolestaan arveli 1700-luvun puolivälissä Turun tuomiokapitulille toimittamassaan pitäjäkuvauksessa, että seurakunnan nimi tulee sanasta "janhus". Kirkkoherran mukaan sanaa käytettiin vielä monin paikoin ja se tarkoittaa havupuun pihkaa eli tervaa tai puun tervaista paikkaa. Seurakunnan nimi olisi näin "Janhackala", joka tarkoittaisi tervaspuun hakkuupaikkaa tai yleensä tervaksien hakkaamispaikkaa. Kirkkoherran mukaan H-kirjain olisi vain pudonnut käytössä pois.
Uudemman tulkinnan mukaan nimistötutkija Petri Hiltunen arvelee nimen selvittämisen olevan hieman hankalaa. Kuitenkin mikäli kristinuskon tulo Saksaan voidaan ajoittaa noin 300-luvulle, niin todennäköisesti kyseessä on kristillisperäinen miehen nimi "Jahneke". Tällöin joku saapuneen ryhmän jäsenistä olisi asettunut Janakkalan alueelle ehkäpä pysyvästi. Kyseisessä kirjoituksessa Hiltunen käsittelee hyvinkin laajasti Hämeen alueen nimistöä.
Vaakuna.
Janakkalan vaakunan on suunnitellut taiteilija Onni Oja vuonna 1950. Vaakunakilpi on jaettu kahteen osaan sakarakorolla, joka muistuttaa linnoituksen harjaa. Koron syvennykset ovat muurin harjan ampuma- ja tähystysaukkoja. Aihe viittaa Hakoisten linnavuoreen. Voidaan kuvitella, että vaakunan irvistävän ilveksen pää on aikoinaan ollut kiinnitettynä linnoituksen punatiilisen muurin seinään varoitukseksi viholliselle. Vaakunan yläosassa pakanuuden nuolet taistelevat uuden uskonnon tunnusmerkkiä, ristiä vastaan.
Maantiede.
Janakkala sijaitsee Vanajaveden vesistön yläjuoksulla. Kunnan alueella sijaitseva Kernaalanjärvi toimii alueen keskeisenä vesistöjen kerääjänä ja siihen laskevat vesistöt Lammin, Lopen ja Rengon sekä osin myös Hattulan ja Kalvolan alueilta. Tämä Salpausselän pohjoispuolisen alueen vedet kokoava Kernaalanjärvi laskee Hiidenjokea pitkin Vanajaveteen.
Toinen maisemaa hallitseva piirre ovat harjumuodostumat. Salpausselän reunamuodostumaan yhtyvät luode–kaakko-suuntaiset harjut lisäävät korkeuseroja alueella. Janakkalaan on syntynyt jopa tieverkostoa harjujen rinteille muotoutuneista poluista. Tunnettuja harjumuodostuman huippuja ovat muun muassa Annakantorni ja Kiianlinna.
Vanajaveden yläjuoksu on ollut vehmasta viljelysaluetta ja asutettuna varhaisista ajoita lähtien; myös ilmastollisesti se on ollut suotuisaa. Maaperä tasangoilla on hedelmällistä ja hyvää viljanviljelyyn. Laajat peltoalueet ovat olleet omiaan muokkaamaan alueen yhteiskunnallisia rakenteita, josta osoituksena on alueen kartanokulttuuri.
Janakkala jakautuu kahteen eri suuntanumeroalueeseen. Kunnan pohjoisosa, kuten päätaajama Turenki kuuluu Hämeen teleliikennealueeseen 03, kun taas eteläosat, kuten toinen päätaajama Tervakoski, kuuluvat Uudenmaan teleliikennealueeseen 019.
Kylät.
Janakkalassa on ainakin seuraavat kylät:
Kunnan tunnukset.
Ilves on Kanta-Hämeelle tyypillinen suuri kissapeto ja Janakkalassa onkin tiheä ilveskanta. Janakkala on valinnut ilveksen nimikkoeläimekseen, koska se on jo pitkään ollut symbolina kunnan vaakunassa.
Kunnan toinen tunnus on hämeenkylmänkukka (latinaksi "Pulsatilla patens" tai "Anemone patens"). Hämeenkylmänkukka on uhanalainen ja luonnonsuojelulain nojalla rauhoitettu kasvi. Se on tyypillinen Kanta-Hämeen alueella ja viihtyy hyvin Janakkalassa maisemaa hallitsevilla hiekkaharjuilla. Kunta on halunnut edistää hämeenkylmänkukan säilymistä valitsemalla sen nimikkokukakseen.
Historia.
Esihistoriaa.
Vanajaveden laaksossa ja sen yläjuoksulla on ollut asutusta jo esihistoriasta saakka. Kivikautinen asutus oli Hämeessä keskittynyt Vanajaveden ja Hauhon reittien sekä niiden laskujokien ja -järvien varsille. Todennäköisesti tämä asutus on tullut suoraan etelästä, sillä esimerkiksi Vihdin Hiidenvesi oli aikoinaan merenlahti ja sen kautta pääsi helposti myös Salpausselän toiselle puolelle. Kampakeraamisen asutuksen aikana 5000-luvulta eaa. lähtien harjoitettiin metsästystä ja kalastusta, mutta ei välttämättä viljelty maata tai hoidettu karjaa. Nuorakeraaminen kulttuuri (noin 3200–2500 eaa.) toi Hämeeseen ehkä uutta väestöä lähinnä etelästä ja kaakosta.
Rautakauden aikana asutus oli jo levinnyt hieman laajemmalle, ja ehkä jo tuolloin syntyi maantieyhteys Hämeen ja Varsinais-Suomen rannikon välille. Tätä yhteyttä on myöhemmin alettu kutsua Hämeen Härkätieksi ja sen toinen pää oli aluksi Halikonlahdella. Asukkaiden turvapaikoiksi ovat viimeistään rautakaudella muodostuneet linnavuoret, joista Janakkalan alueella kaksi keskeisintä ovat Hakoisten linnavuori ja Unikonlinna. Myös Hangastenmäki on osoittautunut tutkimuksissa linnavuoreksi. Rautakauden merkittävin esinelöytö on tehty Kernaalan kylästä, josta löytyi muiden esineiden ohessa ainutlaatuinen, seitsemänkertainen rintaketju. Se on ilmeisesti ollut todella varakkaan hämäläistalon emännän omaisuutta. Poikkeuksellinen löytö oli pronssinen, useista koruista koostunut kokonaisuus. Ketjulaite löytyi vuonna 1958 ja kertoo alueen väestön vauraudesta.
Janakkala valikoitui Ruotsin vallan tukikohdaksi Hämeessä 1200-luvun puolivälissä. Otteen säilyminen varmistettiin Hakoisten ja Hangastenmäen linnavuoriparin varustamisella. Hämeenlinnaan laskeva Hiidenjoki oli tärkeä vesireitti. Kernaalanjärven ja Hiidenjoen varressa on hiesuista maata, joka soveltui viljelykseen varhaisilla muokkausvälineillä.
Keskiaika.
Kristinuskon virallisen tulemisen myötä järjestettiin kristillinen elämä myös Hämeessä. Aluksi Janakkala kuului niin sanottuun Suur-Vanajaan, jonka alue käsitti myös Hausjärven ja Lopen pitäjät sekä pohjoisen osan Nurmijärvestä. V. Kerkkosen mukaan Janakkalan kirkkopitäjä on syntynyt noin vuoden 1300 vaiheilla, mutta hallintopitäjänä Janakkala on huomattavasti tätä nuorempi.
Varhaisin Janakkalaa koskeva kirjallinen asiakirja on vuodelta 1341. Kyseessä on Bo Joninpojan tuomio, jonka sanotaan olevan kirjoitettu Janakkalassa. Tämän jälkeen pitäjä ja pitäjäläiset esiintyvät yhä useammin asiakirjoissa. Hakoisten linnavuori oli myös keskiajan alussa merkittävä tukikohta.
Hautalöytö.
Janakkalasta tehtiin syksyllä 2013 löytö, johon kuuluu luuranko, kaksi miekkaa ja muuta esineistöä. Miekka on ajoitettu noin vuoden 1100 tienoille. Tomografia- eli viipaleröntgentutkimusten perusteella on arvioitu, että mies olisi kohdannut väkivaltaisen kuoleman. Tutkimukset jatkuvat edelleen.
Kartanot.
Janakkalan maisemaan ja talouteen liittyvät olennaisesti kartanot. Pitäjä on ollut yksi Suomen kartanorikkaimmista kunnista. Kunnassa ovat muun muassa seuraavat kartanot:
Kartanoiden omistajina ovat olleet monet suomalaiset aatelissuvut ja osittain kartanot ovat heidän omistuksessaan vieläkin. Torpparilaitos muodostui 1700-luvun lopulla ja 1800-luvulla aluksi kartanoiden yhteydessä. Janakkalassa myös talonpojilla on ollut merkittävä osuus kunnan rakentamisessa.
Nykyaika.
1860-luvulla säädetyillä kunnallisasetuksilla kunta ja seurakunta erotettiin toisistaan. Tällöin opetus- ja sosiaalitoimi siirtyivät seurakunnilta vasta perustettujen kuntien tehtäviksi. Janakkala on ollut elinvoimainen kunta koko olemassaolonsa ajan ja nykyisinkin sen väkiluku on kasvussa. 1960-luvulla lakkautetun Vanajan kunnan alueista Janakkalaan liitettiin muun muassa laaja Harvialan alue, joka käsitti pääsääntöisesti Harvialan kartanon maita. 1960-luvun alussa ehdotettiin Janakkalan eteläosien erottamista Tervakosken kunnaksi, mutta tämä ei kuitenkaan toteutunut.
Väestö.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Taajamat.
Vuoden 2023 lopussa Janakkalassa oli 16 123 asukasta, joista 12 315 asui taajamissa, 3 612 haja-asutusalueilla ja 197:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Janakkalan taajama-aste oli 76,4 %.Janakkalan taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Hämeenlinnan keskustaajama ulottuu pääosin Hämeenlinnan kaupungin alueelle.
Vuoden 2020 lopussa Janakkalan väestöstä oli miehiä 8 229 ja naisia 8 008. Vuonna 2020 ulkomaan kansalaisten osuus kunnan väestöstä oli 2,3 prosenttia.
Väestön ikäjakauma vuonna 2020:
Kehitys.
Janakkalan kunta tekee joka neljäs vuosi kuntalaiskyselyn, jolla seurataan kunnan kehitystä ja yleistä ilmapiiriä. Vuoden 2019 kuntalaiskyselystä uutisoitiin, että kuntalaiset ovat varsin tyytyväisiä elämäntilanteeseensa. Toisaalta yli 30 prosenttia oli täysin tai melko eri mieltä väittämistä ”Kunnassa kuunnellaan kuntalaisten mielipiteitä.” ja ”Kunnan päätöksenteko on oikeudenmukaista ja kohtelee tasavertaisesti eri väestöryhmiä.”
Seurakunnat ja kirkot.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Janakkalassa toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Janakkalan seurakunta.
Sen kirkkoja ovat Janakkalan Pyhän Laurin kirkko (vuodelta 1520), Tervakosken kirkko (1936), ja Turengin kirkko (1965).
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Janakkalassa toimii Janakkalan helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Janakkalan alueella toimi Hämeenlinnan ortodoksinen seurakunta, jonka pääkirkko on Hämeenlinnan ortodoksinen kirkko. Vuoden 2021 alussa tämä ortodoksinen seurakunta liitettiin osaksi Helsingin ortodoksista seurakuntaa.
Koulutus.
Kustaa Paturi ja muut aktiiviset kyläläiset perustivat Janakkalaan Suomen ensimmäinen kunnallisen kansakoulun vuonna 1861. Nykyisin kunnassa on yhdeksän vuosiluokkien 1.–6. koulua, kaksi vuosiluokkien 7.–9. koulua, kolme erityiskoulua, yksi lukio kahdessa eri toimipisteessä sekä kahden ammatillisen oppilaitoksen toimipisteet. Näiden lisäksi Vanajaveden opistolla on toimintaa kunnan alueella. Kahden melko suuren taajaman, Turengin ja Tervakosken, vuoksi Janakkalassa on pyritty kehittämään molempien keskusten kouluoloja. Seuraavassa on lueteltu kunnan koulut:
1.–6. luokat.
Janakkalassa koulu lakkautetaan valtuuston linjauksen mukaan silloin, kun sen oppilasmäärä jää alle 28 oppilaan rajan kahtena peräkkäisenä vuotena ja kun kolmannenkin vuoden oppilasennuste on alle 28. Tästä huolimatta Tanttalan koulu päätettiin toistaiseksi pitää toiminnassa, vaikka sen oppilasmäärä on alle 28 oppilaan rajan.
Ammatilliset oppilaitokset.
Kiipulan ammattiopistolla voi opiskella ajoneuvoalaa, liiketoimintaa, logistiikkaa, maatalousalaa, matkailualaa, metsäalaa, puhtaus- ja kiinteistöpalvelualaa sekä puutarha-alaa. Näiden lisäksi Kiipulassa järjestetään tutkintokoulutukseen valmentavaa koulutusta sekä työhön ja itsenäiseen elämään valmentavaa koulutusta. Ammattiopisto Tavastian Turengin toimipisteellä puolestaan voi opiskella tekniikan ja liikenteen alaa.
Vuonna 2022 Janakkalassa oli 10 039 perusasteen jälkeisen tutkinnon suorittanutta, joista toisen asteen koulutusasteella 6 202 henkeä. 3 701:llä 15 vuotta täyttäneellä ei ollut perusasteen jälkeistä tutkintoa.
Kaksi keskusta.
Varsinainen terveyskeskus vuodeosastoineen sijaitsee Turengissa, mutta suppeammat terveysaseman palvelut ovat saatavilla myös Tervakoskella. Hoitoonpääsyajat vaihtelevat terveysasemien välillä. Terveydenhuollon käytännöt eivät ole kunnassa yhtenäiset, esimerkiksi omalääkäri määräytyy Turengissa asuinpaikan ja Tervakoskella sukunimen mukaan. Molemmissa taajamissa on vanhusten palvelukodit, kirjasto ja päivähoitopalvelut. Vain Tervakoskella on uimahalli, Turengista puolestaan liikuntahalli. Kunnan ja valtion virastot, kuten kunnantalo, sijaitsevat vain Turengissa.
Janakkalan kirkko sijaitsee Tarinmaan kylässä, mutta seurakunnan hallinto on keskittynyt Turenkiin. Tervakoskella on vanha puinen kappelirakennus ja sen yhteydessä seurakuntatilat.
Politiikka.
Janakkala on perinteisesti ollut melko vasemmistolainen kunta ja SDP on yleensä ollut kunnan suurin puolue. Kunnanvaltuustossa on 33 jäsentä. Kaudella 2025–2029 valtuuston kokoonpano puolueittain on seuraava:
Kunnanhallitukseen kuuluu yhdeksän jäsentä ja sen paikkajakauma on kaudella 2025–2029 seuraava:
Kunnan talous.
Janakkalan taloudessa ovat nähtävissä samat ilmiöt kuin muidenkin kuntien taloudessa ja erityisesti kehittyvien kuntien taloudessa. Janakkalan verotulot eivät vuonna 2005 päätyneet tavoitteeseensa, koska valtio antoi tuloveroon lisää helpotuksia. Toteutettavat investoinnit puolestaan ovat lisänneet kunnan velkaantumisastetta. Vielä vuoden 2003 lopussa Janakkala oli lähes velaton, mutta vuoden 2005 lopussa velkaa oli noin 12 miljoonaa euroa. Velkaantumisen arvioitiin kääntyvän laskuun vuonna 2007. Pääsyynä velkaantumisen on ollut laaja investointiohjelma ja kuntayhteistyön ennakoitua suuremmiksi muodostuneet menot.
Yritystoiminta.
Merkittävimmät työllistäjät Janakkalan kunnassa ovat:
Kunnassa erilaisia teollisuus- ja palveluyrityksiä yli 600 toimipaikassa. Myös alkutuotannolla on edelleen merkitystä vanhassa maatalouspitäjässä. Aikoinaan Janakkala oli Suomen edistyksellisimpiä maanviljelyskuntia. Kaupalliset palvelut sijaitsevat kummassakin kuntakeskuksessa, joissa toimii yli sata palveluyritystä ja -yrittäjää. Näistä kolmasosa toimii Tervakoskella ja kaksi kolmasosaa Turengissa.
Työllisyys.
Vuonna 2003 Janakkalassa oli työllistä työvoimaa 6 694 henkeä ja kunnan työpaikkaomavaraisuus oli 78,0 prosenttia. Kunnassa oli 5 222 työpaikkaa, jotka jakautuivat eri elinkeinoihin seuraavasti:
Vuonna 2004 kunnassa oli 714 yritystoimipaikkaa. Vuonna 2002 maatiloja oli 342; näillä oli 13 151 hehtaaria peltoa ja 12 321 hehtaaria metsää.
Matkailu.
Janakkalan huomattavat historialliset nähtävyydet ovat keskiaikainen kivikirkko sekä Hakoisten linnavuori. Janakkalan historiaan voi tutustua myös Laurinmäen torpparimuseolla sekä näyttelijä Ida Aalbergin syntymäkodissa Leppäkoskella. Kunnan tunnetuimmat matkailukohteet ovat Puuhamaa ja Kalpalinna.
Kulttuuri.
Valtakunnallisesti tunnettu tapahtuma on kesäisin järjestettävä vanhan musiikin festivaali Janakkalan Barokki. Esimerkiksi kesällä 2017 kolmipäiväinen musiikkijuhla sisältää kuusi eri konserttia tai tapahtumaa lähinnä Pyhän Laurin kirkossa ja Turengin asemalla.
Kartanokulttuuri.
Janakkalassa on vanhaa kartanokulttuuria. Hakoisten kartano, Harvialan kartano, Hiiden kartano, Hyvikkälän kartano, Irjalan kartano, Kernaalan kartano, Konttilan kartano, Kuumolan kartano, Leppäkosken kartano, Löyttymäen kartano, Monikkalan kartano, Rehakan kartano, Sauvalan kartano, Tervakosken kartano, Toivan kartano, Vanantaan kartano ja Viralan kartano ovat niistä tunnetuimpia. Janakkalassa harrastetaan fasaanijahteja ja Sauvalan kartano tunnetaan fasaanien kasvattajina.
Murre.
Janakkalan alueella puhutun kielen perustana on etelähämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Janakkalan murre kuuluu Lopen alaryhmään.
Ruokakulttuuri.
Janakkalan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla uunipaisti, lanttulaatikko, viili ja talkkuna sekä jäätelö.
Virkistys.
Retkeily.
Janakkalan alueella sijaitsee useita retkeily- ja virkistyskohteita. Janakkalan alueella sijaitsevia kohteita ovat muun muassa Toivanjoen lintutorni, Unikonlinna, Hakoisten linnavuori, Rahitunlammi–Linnamäki, Haukankallio, Someronvuori sekä Mallinkaistenjärven virkistysalue. Turengin alueella sijaitsee Tunturinvuori.
Janakkalan alueen luontoreittejä ovat muun muassa Pukalinkallion polut, Laurinmäen luonto- ja kulttuuripolut sekä Suurisuon luontopolku. Turengin alueella sijaitsevat Raimansuo–Kalpalinna-reitti sekä Kiipulan reitit.
Tunnettuja janakkalalaisia.
Lisäksi Janakkalasta on kotoisin SinKing-niminen thrash metal -yhtye.