Carlos V (1895)

Carlos V oli Espanjan laivaston vuonna 1895 vesillelaskettu panssariristeilijä.
Valmistus.
Alus tilattiin 30. huhtikuuta 1891 Vea Murguian telakalta (myöh. Vea Murguia, Noriega y Cia) Cádizista, missä köli laskettiin 4. maaliskuuta 1892. Alus laskettiin vesille 12. maaliskuuta 1895 ja valmistui 2. kesäkuuta 1898.
Palvelus.
Huhtikuussa 1897 alus oli koeajoissa, joissa se ei kyennyt saavuttamaan sovittua 20 solmun nopeutta. Lisäksi toimintamatka oli vain 9 600 merimailia teoreettisesti lasketusta 12 000 merimailista. Alus luovutettiin 18. elokuuta 1897, minkä jälkeen se siirrettiin Le Havreen pääaseiden asennukseen. Espanjan ja Yhdysvaltain sodan alkaessa huhtikuussa 1898 alus palautettiin kiireesti Espanjaan jo ennen töiden päättymistä. Alus otettiin palvelukseen päällikkönään José Maria Jiménez Franco ja liitettiin reservinä kontra-amiraali Manuel de Camaran komentamaan 2. laivueeseen.
Camaran laivue, johon kuuluivat "Carlos V", taistelulaiva "Pelayo", apuristeilijät "Patriota" ja "Rapido" sekä hävittäjät "Audaz", "Osado" ja "Prosepina" ja rahtialukset "Buenos Aires" ja "Panay", lähti 16. kesäkuuta 1898 Cádizista Filippiineille. Osasto ohitti seuraavana päivänä Gibraltarin ja saapui 26. kesäkuuta Port Saidiin, jossa se pyysi hiilitäydennystä. Täydennyksestä kieltäydyttiin Egyptin puolueettomuuteen vedoten 30. kesäkuuta. Laivueen saavuttua Sueziin 5. heinäkuuta sai Camara tiedon Pascual Cervera y Topeten laivueen tuhosta Santiago de Cuban taistelussa, mikä mahdollisti Yhdysvaltain laivaston raskaiden alusten siirtämisen pois Kuuban vesiltä. Espanjan meriministeri kutsui 7. heinäkuuta Camarran laivueen takaisin Espanjaan suojaamaan Espanjaa mahdolliselta Yhdysvaltain laivaston hyökkäykseltä. Camarran laivue hajotettiin 25. heinäkuuta ja "Carlos V" vietti sodan lopun Espanjan aluevesillä.
Alus luokiteltiin uudelleen 1. luokan panssarikansiristeilijäksi. Se saapui 17. heinäkuuta Barcelonasta Mahóniin, missä aluksella piti testata kelluvaa telakkaa. Aluksen päällikkönä oli Alejandro Borigón. Epäonnistuneet testit tehtiin 1. elokuuta. Alus lähti 7. elokuuta 1901 Biskajanlahdelle, missä se liittyi laivaston pääosaan Espanjan hallitsijaparin tarkastettavaksi. Vuonna 1902 alus osallistui Edward VII kruunajaisten laivastokatselmukseen.
Alus oli 22. kesäkuuta 1903 laivaston mukana Cartagenassa, johon Alfonso XIII tutustui. Syksyllä alus palasi Mahóniin, missä kelluvan telakan testit uusittiin. Viimeiset testit aloitettiin 5. marraskuuta. Alus lähti 7. joulukuuta "Cardenal Cisnerosin" ja hävittäjä Osadon" kanssa Vigosta. Osaston komentajana oli kontra-amiraali Don Juan José de la Matta. Osasto suuntasi Lissaboniin, jonne se kuljetti Alfonso XIII:n ensimmäiselle viralliselle vierailulle. Osasto saapui 8. joulukuuta Lissaboniin, mistä palattiin 20. joulukuuta Ferroliin.
Alus kuului 13. tammikuuta 1905 Cádizissa laivastoon, joka vastaanotti vierailulle saapuvan Connaughtin herttuaparin. Alus ankkuroitui 5. helmikuuta koulutuslaivueen kanssa Santa Cruz de Tenerifeen, mistä se lähti paluumatkalle Espanjaan 25. helmikuuta. Alus saapui 25. maaliskuuta laivueen mukana Vigoon, jolloin se oli laivueen lippulaivana. Hieman myöhemmin alus saapui Ferrolin telakalle kattiloiden puhdistukseen.
Kesällä 1905 alus purjehti Välimerellä ja heinäkuun lopulla Biskajanlahdella. Alus saapui 28. heinäkuuta Alicantesta Tarragozaan päällikkönään Arturo Llopis. Se lähti seuraavana päivänä Barcelonaan. Vuoden lopun alus purjehti Välimerellä. Algecirasin kokouksen aikana tammikuusta huhtikuuhun 1906 alus oli ankkurissa lahdella. Huhtikuussa 1906 alus kuului laivueeseen, joka saattoi hallitsijaparin Kanariansaarille. Alus saapui 3. marraskuuta Cádizista Malagaan, jonne koulutuslaivue kokoontui. Laivue kohtasi Britannian kuninkaallisen laivaston Gibraltarilta saapuvan Battenbergin prinssin komentaman laivueen. Hallitsijaparin tarkastettua laivueet alus lähti Malagasta ja ankkuroitui Tangerissa 6. marraskuuta. Alus palasi 11. joulukuuta Cádiziin, mistä se palasi hiilestyksen jälkeen Tangeriin.
Huhtikuussa 1907 aluksella testattiin langatonta lähetintä. Alus lähti 7. toukokuuta Barcelonasta Nahóniin, mistä se palasi Alcudian kautta Barcelonaan 9. toukokuuta. Elokuussa alus lähti Cádiziin, mistä se jatkoi Tangeriin. Tangerista "Princesa de Asturias" vapautti syyskuun puolivälissä aluksen, joka aloitti partioinnin Marokon rannikolla. Alus kohtasi syyskuun lopulla Casablancassa "Extremaduran".
Alus lähti 16. tammikuuta 1908 Cartagenasta Malagaan, missä sille kuormattiin tykistöä. Alus jatkoi matkaansa Cádizin kautta Melillaan, missä kuorma purettiin. Alus palasi 22. tammikuuta Cádiziin. Dimas Regalado määrättiin 17. tammikuuta aluksen päälliköksi. Kesäkuussa hän luovutti tehtävänsä Larachelle. Alus siirrettiin heinäkuussa Cádizista Tetouaniin.
Alus lähti 16. lokakuuta Cádizista kontra-amiraali Don José Morgadon laivueen lippulaivana Barcelonaan, jonne saavuttiin 18. lokakuuta. Barcelonassa hallitsijapari tarkasti laivueen. Alus lähti 8. marraskuuta "Princess de Asturiasin", "Catalonian" ja hävittäjä "Audazin" kanssa Barcelonasta Cartagenaan, missä ne kohtasivat lopun laivueen. Alus jatkoi 15. joulukuuta Cartagenasta Cádizin kautta Ferroliin, missä se jälleen kohtasi laivueen 21. joulukuuta.
Alus oli 29. heinäkuuta 1909 Barcelonassa, mistä se teki partiomatkan Marokon rannikolle kaksi päivää myöhemmin. Alus palasi 2. elokuuta Barcelonaan. Alus lähti 13. elokuuta "Princesa de Asturiasin" ja hävittäjä "Osadon" kanssa Barcelonasta partiomatkalla Melillan edustalle, jonne ne saapuivat 18. elokuuta. Kontra-amiraali Morgadon komentama osasto kohtasi muita sotalaivoja, joiden tehtävänä oli tukea maajoukken taisteluita alueella. Elokuun lopulla alukset lähtivät Chafarinasiin, mistä ne jatkoivat operaatioita Pohjois-Afrikan rannikolla. Osasto palasi lokakuussa Barcelonaan.
Vuonna 1910 alus vieraili Argentiinassa, missä se osallistui itsenäiyyspäivän juhlintaan. Huhtikuun lopulla 1911 Ranskan joukot valtasivat Marokon. Espanjan hallitus määräsi laivaston kokoontumaan Cádiziin, missä aloitettiin maihinnousukoulutus.
Heinäkuussa 1912 alus osallistui Santanderissa pidettyyn hallitsijaparille järjestettyyn laivastokatselmukseen. Syyskuun lopulla alus lähti Cádiziin. Se oli 13.-16. maaliskuuta 1913 tykistöammunnoissa Torre Garcian vesillä. Alus lähti 1. toukokuuta Cádizista koulutuslaivueen Ferroliin, missä ne osallistuivat taistelulaiva "Alfonso XIII:n" vesillelaskuun. Lokakuun ensipäivinä laivue kokoontui Cartagenassa vastaanottamaan Ranskan presidentti Poincaréa.
Joulukuussa 1913 alus oli ankkurissa Veracruzissa suojaamassa Espanjan etuja Meksikon sisällissodassa. Alus vieraili 1914 Uudessa-Meksikossa. Se palasi syyskuussa 1914 Espanjaan. Vuodesta 1916 alus oli koululaivana, missä tehtävässä se teki koulutuspurjehduksia. Vuonna 1923 
alus ankkoitiin Ferroliin, missä se oli kouluna merimiehille ja torpedoveneiden emälaivana. Alus poistettiin palveluksesta 5. joulukuuta 1931. Alus ankkuroitiin Ferroliin, missä se oli ponttoonina. Aluksen romutus alkoi 1933 Bilbaon estuaarissa.