Suomen ilmavoimien Saab J35 Drakenit

Saab J35 Draken Suomessa tarkoittaa Suomen ilmavoimien käytössä vuosina 1972–2000 olleita Saab J 35 Draken -hävittäjiä, joista osa oli valmistettu Ruotsissa ja osa lisenssillä Suomessa.
Draken oli 1990-luvulle saakka Suomen ilmavoimien päähävittäjätyyppi Mikojan-Gurevitš MiG-21:n kanssa. Ensimmäinen Suomen ilmavoimien lennosto, joka sai Drakeneita oli Hämeen lennosto. Koneet osoitettiin Hämeen lennoston Hävittäjälentolaivue 11:lle. Hämeen lennoston kalustona oli vuonna 1958 hankittuja Folland Gnateja ja myös kuusi vuonna 1966 hankittua MiG-21-hävittäjää.
Hankinta.
Jo 1960-luvun alussa Suomen ilmavoimat aloittivat neuvottelut Ruotsin kanssa nykyaikaisen lentokaluston hankinnasta. Parlamentaarinen puolustuskomitea nimitettiin 1. lokakuuta 1970 puolustuspoliittisen tahtotilan selvittämiseksi sekä asevoimien kehittämisen suuntaviivojen luomiseksi. Komitea jätti raporttinsa 23. kesäkuuta 1971 ja sen mukaan Suomen ilmavoimille tuli hankkia kahteen lennostoon hävittäjiä. Työn jatkamiseksi nimitettiin 27. maaliskuuta 1975 ja 20. joulukuuta 1979 puolustuskomiteat, joista jälkimmäinen jätti raporttinsa 5. maaliskuuta 1981.
Eduskunnassa tehtiin esitys, ettei Suomen puolustusta saanut sitoa länsimaiseen teknologiaan. Eduskunta teki 8. huhtikuuta 1970 esityksen ostaa Ruotsista Saab J35 Draken -koneita siten, että koneiden valmistus toteutettaisiin Suomessa. Asiasta äänestettiin 25. kesäkuuta, jolloin äänin 127 puolesta ja 35 vastaan hankinta hyväksyttiin. Sopimus sisälsi aseet ja niihin liittyvät järjestelmät, varaosat sekä kaksitoista Valmetin Kuorevedellä kokoamaa lentokonetta. Hankintahinta oli 200 miljoonaa Suomen markkaa (100 miljoonaa Ruotsin kruunua). Lentokoneet oli varustettu Falcon-ohjuksin.
Kuusi J35B-konetta vuokrattiin Ruotsista vuonna 1972. Koneet lunastettiin 1976 saman aikaisesti kuin hankittiin kuusi käytettyä J35F-konetta ja kolme SK35C-koulukonetta. Nämä viisitoista konetta maksoivat 63 miljoonaa markkaa. Lisäksi hankintaan sisältyi simulaattori, huoltosopimus sekä yksi J35A Rovaniemelle koulutuskäyttöön. Hankintaan käytetyt varat sisällytettiin vuosien 1976–1980 budjetteihin.
29. maaliskuuta 1980 tehtiin päätös ostaa kaksi 35C- ja kahdeksantoista 35F-konetta, jotka luovutettiin tilaajalle vuosina 1984–1986. Tilaukseen sisältyi J35B, joka korvasi tulipalossa tuhoutuneen DK-206:n. Hankittu kalusto sijoitettiin Tampere-Pirkkalaan Hävittäjälentolaivue 21:een. Valmet (myöhemmin Finavitec) vastasi kaluston huollosta, muutostöistä ja modernisoinnista. Lisäksi yhtiö vastasi Falcon-ohjusten tukitoiminnoista.
Suomen ilmavoimille ostettiin aiemmin hankittujen Draken -koneiden täydennykseksi kuusi Ruotsista käytettyjä F1 -tyypin koneita vuosina 1976–1978 (DK-261..271, parittomat numerot) ja kahdeksantoista vuosina 1984–88 (DK-225..259, parittomat numerot). Koneet olivat palveluskäytössä 1976–2000 Lapin lennostossa Rovaniemellä (Hävittäjälentolaivue 11) ja 1985–1997 Satakunnan lennostossa Pirkkalassa (Hävittäjälentolaivue 21). F-mallin virallinen viimeinen lento Suomessa tapahtui Rovaniemellä 16. elokuuta 2000 (DK-241) DK-juhlassa, minkä jälkeen koneet poistettiin palveluksesta. Joitain siirtolentoja tehtiin vielä tämänkin jälkeen. Osa koneista romutettiin, osa siirrettiin museoille ja koulutuskäyttöön.
Korvaaminen.
Syksyllä 1990 tehtiin esitys uuden korvaavan kaluston selvitystyön aloittamisesta. Hallitus teki päätöksen 6. toukokuuta 1992 Hornet-kaluston hankinnasta. Hävittäjälentolaivue 21 vastaanotti ensimmäiset uudet Hornetit vuonna 1995. Laivue luopui Drakeneista syyskuussa 1997 Hornetien tullessa operatiiviseen käyttöön. Drakenit keskitettiin Rovaniemelle hävittäjälentolaivue 11:een, jossa ne jatkoivat palvelustaan 16. elokuuta 2000 saakka.