Eura

Eura on kunta Satakunnassa. Kunnassa asuu ihmistä ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km2. Euran nimikkolintu on härkälintu ja nimikkokasvi pähkinäpensas.
Euran keskustaajamassa oli vuoden 2011 lopussa 6 587 asukasta. Euran naapurikuntia ovat Eurajoki, Harjavalta, Kokemäki, Laitila, Mynämäki, Nakkila, Pöytyä, Rauma ja Säkylä.
Maantiede ja rakennuttu ympäristö.
Luonto.
Euralaisen luonnon rikkautena ovat järvet (yli 20), sekä rehevä ja vaihteleva luonto. Satakunnan Pyhäjärvi on Lounais-Suomen suurin järvi, josta huomattava osa sijaitsee Euran alueella. Se tunnetaan kalaisuudestaan ja vapaa-ajanviettokohteena. Euran Honkilahden Koskeljärvi on Suomen tunnetuimpia lintujärviä. Erämaisen järven rannat on pääosin suojeltu. Järvelle on rakennettu lintutorni ja pysähdyspaikkoja luonnossa liikkumista harrastaville. Euran läpi virtaa Eurajoki, joka alkaa Satakunnan Pyhäjärvestä ja laskee Eurajoen kunnassa Olkiluodon pohjoispuolelta Pohjanlahteen.
Syksyllä 2023 kerrottiin, että Luonnonperintösäätiö suojelee Euran Mannilasta noin viiden hehtaarin kokoisen metsäalueen. Vuonna 2010 säätiö suojeli euralaisen Hömötiaisenmetsän.
Kylät.
Ennen kuntaliitoksia Eurassa oli 10 kylää ja yksinäistilaa: Kirkonkylä, Sorkkinen, Euran pappila, Vaani (yksinäistila), Lähteenoja (yksinäistila), Soupas (yksinäistila), Isovahe (yksinäistila), Vähävahe (yksinäistila), Kauttua, Mestilä, Naarjoki ja Turajärvi.
Hinnerjoella oli neljä kylää: Hinnerjoki, Kivijärvi , Korpi ja Vaaljoki. Kivijärvi liitettiin Laitilaan vuonna 1972 joka tarkoittaa että se kuului myös Euraan.
Honkilahdella on kahdeksan kylää: Auvainen, Haveri, Honkilahti (Kirkonkylä), Komoinen, Lellainen, Löyttylä ja Mannila.
Kiukaisissa on yhdeksän kylää: Eurakoski, Harola, Kiukainen, Köylypolvi, Laihia, Laukola, Mäkelä, Panelia ja Rahvola.
Puistot.
Eurassa sijaitsevia puistoja ovat: Arvi Pohjalaisen puisto, Kustaa Järvisen aukio, Ruukinpuisto, Räisälä-puisto, Syreenipuisto ja Veikko Tuomen polku.
Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt.
Eurassa sijaitsevia valtakunnallisesti merkittäviä kulttuuriympäristöjä ovat: Euran kirkkoympäristö, Hinnerjoen kirkonkylä, Kauttuan ruukki- ja paperitehdasyhdyskunta, Köyliönjokilaakson ympäryskylät, Lapinjokilaakson kylä- ja viljelymaisema, Nuoranteen talot ja Panelian kylä.
Historia.
Esihistoriallinen aika.
Eura on esihistorialtaan Suomen merkittävimpiä kuntia ja sieltä on tehty löytöjä kivikaudelta asti. Honkilahden Kolmhaaran asuinpaikka on yksi Suomen tunnetuimmista kivikauden asuinalueista. Sieltä on löydetty esimerkiksi meripihkakoruja. 
Pronssikaudella asutus oli keskittynyt Panelianlahden rannalle ja sinne rakennettiin mahtavia kiviröykkiöhautoja. 
Eurassa on poikkeuksellisen runsaita rautakautisia löytöjä muun muassa Käräjämäellä, Luistarissa ja Pappilanmäellä. Tämä johtuu siitä, että Eurassa oli käytössä jo 500- ja 600-lukujen vaihteessa käytössä ruumishautaus. Samoihin aikoihin tapa oli käytössä Euran lisäksi Suomen alueella vain Köyliön seudulla. Erityisesti Luistarin ruumishaudoista on löydetty merkkejä vauraasta ja elinvoimaisesta rautakauden yhteisöelämästä. Luistari on suurin tutkittu viikinkiajan hautakalmisto Pohjoismaissa. Puolen hehtaarin alueelta on tutkittu yli 1300 hautaa. Alueen tunnetuin hauta, Euran emännän hauta, löydettiin ensimmäisenä kaivauskesänä vuonna 1969.
Pappilanmäeltä taas on löydetty muun muassa 600-luvun lopulta peräisin oleva miekkahauta, ristiretkiajalta oleva hopeakoristeinen miekka sekä viikinkiaikaisesta haudasta löytynyt Euran sydän. Haudasta löytyi koristeellinen nahkavyö, jossa oli 16 sydämenmuotoista helaa. Kalevala Koru käytti sydäntä Euran sydän -korujensa mallina. Vuonna 2023 sydämestä tehtiin Euran kunnan logo.
1500–1899.
1500-luvulla Eurajoen koskien yhteyteen tehtiin viljamyllyjä, joista kaksi kuului piispalle ja yksi Yläneen kartanolle.
Kauttuan ruukin alue syntyi vuonna 1689, kun myllyoikeuksien ja koskien haltija, vapaaherra Lorenz Creutz sai vuorikollegiolta luvan perustaa rautaruukin Kauttuan kosken partaalle. Hän oli perehtynyt raudanvalmistukseen Keski-Euroopassa. Rauta tuotiin aluksi Teijosta, myöhemmin Ruotsista ja Kullaan Leineperistä. Creutzin jälkeen ruukista vastasivat Timm- ja Falck-suvut.
Vuonna 1817 Euran pitäjän Honkilahden kappelin Auvaisten kylässä seppä Juhana Uusikartano koki voimakkaan herätyksen. Hyppyherätyksenä tunnettu liike laajeni voimakkaasti ja vaikutti rukoilevaisuuden elpymiseen Lounais-Suomen alueella.
Kauttuan Ruukinpuiston alueella oleva rakennuskanta on pääosin 1800-luvulta. Ruukinpuistossa sijaitsee muun muassa vuonna 1802 valmistunut Kauttuan Ruukinkartano, joka edustaa uusklassista rakennustyyliä. 1910-luvulla kartanosta tehtiin paperitehtaan konttori, 1940-luvulla sitä alettiin käyttää klubina ("Kauttuan Klubi"). Vuonna 2021 rakennuksen osti Kauttuan Ruukinkartano Oy.
Kauttuan ruukin tuotanto oli suurimmillaan 1800-luvun puolivälissä. Ensimmäinen kirjasto Euran seuduilla perustettiin ilmeisesti vuoden 1852 vaiheilla, ja se on pohjana nykyiselle Euran kunnankirjastolle.
Vuonna 1873 liikemies Antti Ahlström osti Kauttuan ruukin. Sen toiminta alkoi taantua, kun ruukin käyttämä raudan valmistustekniikka vanheni ja kilpailu markkinoilla koveni. Ahlströmin maataloustuotanto tuotti paremmin kuin raudanvalmistus. Vuosisadan vaihteessa raudantuotannon rinnalle alettiin kehittää puunjalostusta, ensin sahaustoimintaa ja myöhemmin paperin jalostusta.
1900–1999.
Raudan valmistus Eurassa päättyi vuonna 1907, kun Ahlström Osakeyhtiö perusti Kauttuan Paperitehtaan.
Vuonna 1989 Euraan perustettiin Pyhäjärvi-instituutti, joka on keskittynyt vesiensuojeluun ja Satakunnan elintarviketuotannon kilpailukyvyn turvaamiseen. Vuonna 1996 instituutti palkittiin Pro Maaseutu -palkinnolla avomaavihannesten kuivaamiseen ja kuivattujen kasvisten käyttöön liittyvistä tutkimuksista.
1990-luvulla Ruukinpuiston aluetta alettiin kehittää, jotta ympäristö olisi hyvässä kunnossa ja siellä sijainneet rakennukset saataisiin käyttöön. Alueen ympäristösuunnitelman teki artikkitehti Jukka Koivula.
Hallinto.
Päätöksenteko.
Euran kunnanvaltuustossa on 27 jäsentä. Kaudella 2025–2029 SDP:llä on yhdeksän paikkaa, keskustalla seitsemän, kokomuksella neljä, perussuomalaisilla neljä ja vasemmistoliitolla kolme. Kunnanhallituksessa on yhdeksän jäsentä.
Kunnanjohtajat.
Matti Lahtinen toimi Euran kunnanjohtajana vuodesta 1987 lähtien eläkkeelle jäämiseensä asti. Hänen seuraajansa Juha Majalahti toimi kunnanjohtajana vuodesta 2015 vuoteen 2023, jolloin hän irtisanoutui eläkkeelle jäämisen vuoksi. Tammikuussa 2024 hänen seuraajakseen valittiin Euran hallintojohtajana yli viisi vuotta työskennellyt Kari Kankaanranta.
Kuntaliitokset.
Kuntaan liitettiin vuonna 1970 Hinnerjoen ja Honkilahden kunnat. Vuonna 2009 Euraan liitettiin Kiukainen, jolloin Euran asukasluvuksi tuli noin 12 500.
Talous.
Vuonna 2022 liikevaihdoltaan suurimpia yrityksiä Eurassa olivat Jujo Thermal, Kuljetusliike Y. Auramaa, Pintos, Lammela, Auramaa Logistiikka, Biolan, ETH Group, LMG Finland, Eupart ja Jaakko-Tuote. Euran kolme suurinta yritystä työntekijämäärältään olivat Auramaa Logistiikka, Jujo Thermal ja ETH Group.
Liikenne.
Euran kautta kulkevat Tampereen ja Rauman välinen valtatie 12 sekä Harjavallan ja Uudenkaupungin välinen kantatie 43. Vuonna 1897 liikenteelle avattu Kokemäki–Rauma-rata rakennettiin alun perin kulkemaan Kiukaisten kautta ja siltä valmistui vuonna 1913 sivuraide Kauttualle, jonne tehtiin asemarakennus ja kaksipaikkainen veturitalli. Veturitalli vaurioitui kansalaissodan aikana punaisten ajettua kaksi veturia tallin takaseinän läpi. Henkilöliikenne Kauttuan radalla lopetettiin vuonna 1953, mutta samana vuonna valmistui sivuraide Kauttuan rautatieasemalta Säkylän sokeritehtaalle. Myös Rauman radan henkilöliikenne lakkautettiin vuonna 1988, mutta sokerijuurikkaan kuljetukset Kauttuan radalla jatkuivat 2000-luvulle.
Euran lentokenttää käyttävät Euran ympäristön moottorilentäjät ja varjoliitäjät. Lentokentän lähistöllä tapahtui 17. toukokuuta 2025 viiden hengen kuolemaan johtanut helikopterionnettomuus, jossa kaksi Tallinnasta Piikajärven lentokentälle matkalla ollutta helikopteria törmäsivät ilmassa ja putosivat maahan.
Väestö.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Taajamat.
Vuoden 2017 lopussa Eurassa oli 11 910 asukasta, joista 8 543 asui taajamissa, 3 279 haja-asutusalueilla ja 88:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Euran taajama-aste on 72,3 %. Euran taajamaväestö jakaantuu neljän eri taajaman kesken:
Suurimmat taajamat ja niiden väkiluku joulukuussa 2017
Osa Euran keskustaajamasta sijaitsee naapurikunta Säkyn puolella.
Palvelut.
Koulutus.
Perusopetusta annetaan Eurassa Ahmasojan koululla, Euran yhteiskoululla, Hinnerjoen koululla, Honkilahden koululla, Kauttuan koululla, Kirkonkylän koululla, Kiukaisten koululla ja Panelian koululla. Kunnassa toimii myös Euran lukio ja Sataopisto, joka antaa taiteen perusopetusta kuvataiteessa ja käsitöissä. Lisäksi kunnalla on oppilaspaikkoja Rauman ja Huittisten musiikkiopistoissa.
Terveydenhuolto.
Eura kuuluu Satakunnan hyvinvointialueeseen. Kunnassa on oma terveysasema.
Vesi-, jäte- ja energiahuolto.
Euran vesihuoltolaitos tuottaa ja jakelee talousvettä ja johtaa viemärivedet jätevedenpuhdistamoille, jossa niiden puhdistamisesta vastaa JVP-Eura Oy. Kiukaisissa ja Paneliassa jätevedet pumpataan Jokilaakson Ympäristö Oy:n toimesta Poriin. Kunnassa on kolme vedenottamoa: Vaanii, Mölsi ja Lohiluoma.
Kaukolämmön erillistuotannosta ja jakelusta vastaa Euran Energia. Paneliankosken Voima toimii Euran lisäksi Eurajoella.
Ystävyyskunnat.
Euran ystävyyskuntia ovat:
Kulttuuri.
Nähtävyydet.
Keväällä 2023 Kauttuan Ruukinpuistolle avattiin oma vierailukeskus, jossa esitellään alueen historiaa. Kauttuan kylän vanhimmat rakennukset ovat peräisin 1700-luvulta. Alueen tekee kiinnostavaksi erityisesti arkkitehti Alvar Aallon A. Ahlströmin Osakeyhtiön paperitehtaan tarpeisiin suunnittelemat rakennukset, joista tunnetuimmat ovat tehtaan ylemmille toimihenkilöille suunniteltu Terassitalo ja virkanaisten asuntolaksi suunniteltu Tipula (nykyään Villa Aalto). Alvar Aalto ja hänen puolisonsa arkkitehti Aino Aalto vaikuttivat Kauttualla vuosina 1937–1946, kun tehtaan pääjohtaja Harry Gullichsen tilasi perhetuttavaltaan suunnitelmat alueen uusista asunnoista. Alueen rakennuksia ovat suunnitelleet eri aikoina myös Jarl Eklund, Olav Hammarström, Pentti Ahola, Gunnar Aspelin ja arkkitehtitoimisto Siren, Borg &amp; Åberg. Vuonna 2021 Euran kunta julkaisi mobiilisovelluksen, joka esittelee 44 Kauttuan kohdetta.
Museot.
Eurassa toimii seuraavat museot: Kiukaisten Wanha Pappila, Mannilan kotiseutumuseo, Panelian kotiseutumuseo, Panelian rivimylly, Suontaustan museo ja Valon museo Hinnerjoella.
Esihistorian opetuskeskus Naurava lohikäärme esittelee Euran esihistoriallisia kaivauksia.
Uskonto.
Vuonna 2007 Euran seurakuntaan liitettiin Hinnerjoen seurakunta ja Honkilahden seurakunta ja vuonna 2009 Kiukaisten seurakunta.
Vuonna 2018 Eurassa toimi Suomen evankelis-luterilainen kirkkoon kuuluva Euran seurakunta. Seurakuntaan kuuluu useita kirkkopiirejä: Euran kirkkopiiri, Hinnerjoen kirkkopiiri, Honkilahden kirkkopiiri, Kiukaisten kirkkopiiri ja Panelian kirkkopiiri.
Seurakunnalla on viisi kirkkorakennusta: Euran harmaakivikirkko 1898, Hinnerjoen puukirkko 1755, Honkilahden puukirkko 1759, Kiukaisten puukirkko 1761 ja Panelian kivikirkko 1950. 
Lisäksi Eurassa toimii helluntaiherätykseen kuuluva Euran helluntaiseurakunta sekä Suomen ortodoksinen kirkkoon kuuluva Turun ortodoksinen seurakunta.
Murre.
Euran alueella puhutun kielen perustana on Lounais-Suomen murre. Euran murre kuuluu lounaismurteiden pohjoisryhmän Rauman alaryhmään. Heikki Ojansuun mukaan Euran murre muodostaa yhdessä Eurajoen, Lapin, Kiukaisten, Luvian, Honkilahden ja Rauman kanssa Rauman murteen.
Ruokakulttuuri.
Euran pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla ryynimakkara, munajuusto ja Euran rinkilät. Euran rinkilät valittiin vuonna 2017 Elävän perinnön kansalliseen luetteloon. Euran rinkilät on valittu myös Satakunnan maakuntaherkuksi.
Muinais- ja kansallispuvut.
Euran ensimmäinen kansallispuku, sininen Euran puku valmistui vuonna 1910. Koska väriä pidettiin liian synkkänä, sotien jälkeen otettiin käyttöön uusi punainen puku. Viikinkiaikaisesta Euran emännän haudasta löytyneen juhlapuvun perusteella suunniteltiin Euran muinaispuku, joka julkaistiin vuonna 1982. Presidentti Tarja Halonen on käyttänyt Euran muinaispukua itsenäisyyspäivänä.
Urheilu.
Urheiluseuratoiminta.
Eurassa on yli 20 toimivaa urheiluseuraa. Tunnetuin niistä lienee Eurassa on myös kilpaurheiluseura Euran Raiku, jonka lajeja ovat lentopallo, yleisurheilu, beach volley ja petankki. Seura on voittanut pelannut naisten lentopallon SM-liigan kolme kertaa. 
Muita isoja urheiluseuroja ovat jalkapalloseura Euran Pallo, joka pelaa Länsi-Suomen Nelosessa sekä Euran Paneliassa toimiva jääkiekkoseura Panelian Raikas, jolla on aktiivista juniorityötä. 
Vuonna 1937 perustettu Euran Naisvoimistelijat kuuluu Suomen Voimisteluliittoon, samoin kuin vuonna 1946 perustettu Kiukaisten Naisvoimistelijat.
Euran urheiluseuroissa harrastaa myös esimerkiksi ammuntaa, frisbeegolfia, keilailua, lavatanssia, moottoriurheilua, ratsastusta, shakkia, sukellusta, suunnistusta, taekwondoa ja uimista.
Liikuntapaikkoja.
Euran urheilukeskuksessa on muun muassa monitoimihalli, kolme jalkapallokenttää, tekonurmikenttä, jääkiekkokaukalo, ulkokoripallokenttä ja beach-volley-alueita. Liikuntapuistoja on urheilukeskuksen lisäksi myös Hinnerjoella ja Eurakosken urheilukentän lähellä. Tenniskenttiä löytyy urheilukeskuksesta ja Ruukinpuistosta. Kunnassa on myös Eura Sportcenter ja Panelian Jäähalli. Sisäliikuntapaikkoja on koulujen yhteydessä, kahden kunnallisen kunnallisen kuntosalin lisäksi Eurassa on kuusi yksityistä kuntosalia.
Euran urheilutalolla on liikunta- ja uimahalli.