Sergei Aksjonov

Sergei Valerjevitš Aksjonov (, , s. 26. marraskuuta 1972 Bălți, Moldavian SNT, Neuvostoliitto) on Ukrainalle kuuluvan Krimin venäläisen miehityshallinnon johtaja, Venäjän alueelle luoman ”Krimin tasavallan” päämies.
Venäläisten tai venäläismielisten sotilaiden vallattua Krimin autonomisen tasavallan parlamentin helmikuun lopulla 2014 Aksojonov valittiin Krimin autonomisen tasavallan pääministerin virkaan. Tästä seurasi Ukrainan parlamentin antama epäluottamuslause, eli hän ei saavuttanut laillisen toiminnan edellyttämää Ukrainan keskushallinnon hyväksyntää. 5. maaliskuuta 2014 Ukrainan turvallisuuspalvelu antoi Aksojonovista pidätysmääräyksen syytettynä Ukrainan rikoslain 109. pykälän 1. artiklan mukaan "pyrkimyksistä väkivaltaisesti kaataa tai muuttaa maan perustuslaillista järjestystä".
Aksojonov syntyi Moldavian SNT:n Bălțissa. Hänen isänsä toimi Pohjois-Moldavian venäläisyhteisön johtajana ja on nyt yksi Moldovan itäosassa sijaitsevan Transnistrian alueen venäläismielisistä johtohahmoista. Vuonna 1989 Aksjonov muutti Krimille ja kirjautui Neuvostoliiton sotilasakatemiaan. Mutta ennen kuin hän ehti valmistumaan ja saamaan neuvostoupseerin viran, Neuvostoliitto lakkasi olemasta. Aksjonov kieltäytyi vannomasta sotilasvalaa Ukrainalle, jonka hän katsoi epäoikeudenmukaisesti katkaisseen siteensä Venäjään.
Vuonna 1993 hän valmistui Simferopolin rakennusteknisestä sotilaskorkeakoulusta. Vuosina 1993–1998 hän oli elintarvikealalla toimineen Ellada-yhtiön apulaisjohtaja. Lokakuun 1998 ja maaliskuun 2001 välisenä aikana hän toimi Asteriks-yhtiön apulaisjohtajana ja tämän jälkeen hän on toiminut Eskada-yhtiön apulaisjohtajana. Hän on myös Krimin painiliiton johtaja.
Syytöksiä.
Krimin Pravdan entinen päätoimittaja Mihail Baharev esitti vuonna 2009 poliisidokumentteja, joiden mukaan moldavialaissyntyinen Aksjonov oli 1990-luvulla Krimin suurimman rikollisjärjestön Seilemin (Salem) jäsen ja hänet tunnettiin alamaailmassa nimellä ”Peikko”. Oikeus vapautti Baharevin kunnianloukkaussyytteistä.
Tausta.
Aksjonovin isä Valeri Aksjonov oli puna-armeijan upseeri, joka Moldovaan sijoitettuna perusti 1980-luvun lopussa Pohjois-Moldovan venäläisyhteisö -järjestön ja johti sitä. Pian syntyi sota venäläisten epävirallisten sotilaallisten ryhmien ja maan moldovalaisen enemmistön välillä, jolloin Venäjän armeija tuli avuksi vuonna 1990 ja vuonna 1992 konflikti päättyi pääosin Moldovan Dnestr-joen itäpuolisen alueen jäämiseen miehitetyksi Transnistriaksi. Juuri ennen sotaa, vuonna 1989, Sergei Aksjonov oli muuttanut Krimille ja kirjautunut Neuvostoliiton sotilasinsinöörioppilaitokseen tullakseen puna-armeijan upseeriksi isänsä ja isoisänsä tapaan, mutta sitten Neuvostoliitto romahti.
Poliittinen ura.
Aksjonov aloitti poliittisen uransa Krimillä vuonna 2008. Tuolloin hänestä tuli Krimin venäläisyhteisön () jäsen samoin kuin julkisen Krimin kansalaisaktivistiliikkeen () jäsen.
Aksjonov oli vuosina 2008-2009 lainannut lähes viisi miljoonaa dollaria Mykola Kyryltšukilta perustaakseen Venäjän yhtenäisyys -puolueen, jolla oli Krimin miehityksen aikaan kolme paikkaa sadasta Krimin parlamentissa.
Vaaleissa Aksjonovin puolue sai vain 4 % äänistä, kolme paikkaa sadasta Krimin parlamentissa.
Krimin ”pääministeri”.
Ukrainan vallankumouksen seurauksena Krimin autonomisen tasavallan parlamentti kokoontui 27. helmikuuta hätäistuntoon siitä huolimatta, että venäläismieliset ”itsepuolustusjoukot” olivat vallanneet parlamenttirakennuksen. Aksjonovin oman lausuman mukaan nämä itsepuolustusjoukot ovat suoraan hänen komennossaan. Suljettujen ovien takana kokoontuneilta parlamentin jäseniltä, jotka Aksojonov oli paikalle kutsunut, oli ennen kokouksen alkua takavarikoitu kaikenlaiset viestivälineet. Rynnäkkökiväärein ja singoin varustautuneiden asemiesten valvonnan alla 50 edustajaa 64:sta paikalla olleesta äänesti Aksjonovin pääministeriksi valinnan puolesta. Jotkut edustajat, joiden kerrotaan olleen paikalla äänestämässä, eivät omien sanojensa mukaan olleet lähelläkään parlamenttirakennusta tai edes lainkaan koko paikkakunnalla. Krimin autonomisen tasavallan laillista pääministeriä Anatoli Mohylovia olivat asemiehet estäneet pääsemästä äänestykseen. Ukrainan perustuslain mukaan Krimin autonomisen tasavallan pääministerin valitsee autonomisen tasavallan parlamentti konsultoituaan sitä ennen Ukrainan presidenttiä. Vallankumouksen jälkeen virkaatekeväksi presidentiksi asetettu Oleksandr Turtšynov on säätänyt Aksjonovin valinnan olleen Ukrainan perustuslain vastainen. 5. maaliskuuta 2014 Kiovan Ševtšenkon piirioikeus antoi pidätysmääräyksen Aksjonovista sekä Krimin parlamentin puhemiehestä, Vladimir Konstantinovista. Turvallisuuspalvelu sai määräyksen toimittaa heidät oikeuden tuomittavaksi. Krimin kriisin johdosta USA, Kanada ja EU ovat asettaneet Aksojonovin mustalle listalle. Hänen omaisuutensa on jäädytetty ja hänet on määrätty maahantulokieltoon.
Sisäpolitiikka.
Aksojonov on säätänyt, että Krimin ”liityttyä osaksi Venäjää” ukrainan kieli lakkaa olemasta alueen virallinen kieli. Aksojonovin mukaan Krimillä käytetään päivittäin kahta kieltä: venäjää ja krimintataaria.