tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Leveäjärvi (Orivesi)

Leveäjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 7,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee ylänköalueen korkean mäen laskualueella olevassa painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle ei tule teitä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 196,5 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu ojia eikä sillä itselläkään ole merkitty karttoihin laskuojaa.
Ruutana (Orivesi, Ristijärvi)

Ruutana on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella Ruutananvuoren rinteessä, jossa lampi jää kahden mäenhuipun väliin. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelärantaan laskee 30 metriä korkean mäen rinteet. Lammelle tulee tie, joka haarautuu yhdystieltä 14299.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 177,6 metriä mpy. Lammesta on kaivettu laskuoja, joka yhtyy muihin metsäojiin ja ne laskevat 600 metrin päässä Iso-Röyhköseen. Siitä alkava vesireitti johtaa lopulta Äväntäjärveen.
Nautajärvi

Nautajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 19,0 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee neljän mäen keskellä ja se kuuluu samaan kalliomurrokseen kuin Äväntäjärvikin. Järven väliä on vain 300 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven läheisyydessä sijaitsee neljä maatilaa, joiden peltoja ulottuu paikoin rantaan asti. Rannoille on lisäksi rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet järveä sivuavalta yhdystieltä 14299.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,7 metriä mpy. Järvi on Äväntäjärvelle tulevien vesien läpivirtausjärvi. Suurin osa järven kautta tulevasta vedestä tulee Ristijärvestä. Myös pohjoisesta laskee metsäoja, joka kerää vesiä Teerijärveltä, Kytösuolta ja sen takaa Isolta Kaukajärveltä. Nautajärven laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee 400 metriä päässä Äväntäjärven Pitkäveteen. Laskuojalla on pudotusta 6,6 metriä.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa noin puolet järven rannoista olivat peltomaata ja maatilojakin oli nykyistä (2018) enemmän. Tilanne säilyi melko pitkään samanlaisena, mutta nykyään pysyvä asutus on osittain muuttunut loma-asutukseksi.
Pieni Kaukajärvi

Pieni Kaukajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven itäpuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee ylänköalueella Ison Kaukajärven lähellä olevalla kapealla suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. Luoteisrannassa sijaitsee metsästysmaja, jonne tuleva tie kiertää järven sen pohjoisouolelta Ison Kaukajärven mökeille.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,1 metriä mpy. Järveä ympäröivältä suolta on johdettu järveen yhdeksän ojaa. Isosta Kaukojärveltä on johdettu Pieneen Kaukojärveen laskuojia kahta kautta. Etelästä siihen tulee Kyyttäsuolta asti soiden kuivatusvesiä. Kymmenes oja toimii samalla sen laskuojana Kytösuon läpi. Se yhtyy koillisesta Teerijärveltä laskevaan ojaan, joka laskee Nautajärven koillispäähän ja jonka vedet jatkavat etelään Äväntäjärven Pitkäveteen.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa näkyy ensimmäisiä Kytösuon suo-ojituksia ja sekä Iso että Pieni Kaukajärveen on kaivettu laskuojat. Samassa kartassa näkyy jo tuolloin metsästysmaja.
Iso Kaukajärvi

Iso Kaukajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä ja Orivedellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 14,7 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvi on muodoltaan pitkänomainen ja se on koillis-lounas-suuntainen, ja sen keskellä sijaitsee halkaisijaltaan 100 metriä pitkä saari. Järvellä on toinen pikkusaari sen lounaispäässä. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä ja sen rannat ovat kuivaa tai soistuvaa metsämaata. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Ristijärveltä. Oriveden ja Jämsän välinen raja kulkee suurimman saaren huipun kautta.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,5 metriä mpy. Järveen on johdettu monta kuivatusojaa koillispään Rantasuolta ja lounaispään kapealta suolta. Järven laskuoja lähteen sen keskikohdasta ison saaren pohjoispuolelta ja se laskee 450 metrin jälkeen Pieneen Kaukajärveen. Laskuojan vesireitti jatkaa Nautajärven kautta Äväntäjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa ympäristön soita ei vielä ollut ojitettu, mutta järven laskuoja Pieneen Kaukajärveen oli koneellisesti kaivettu. Ison saaren kautta kulki silloin Längelmäen ja Kuoreveden välinen kuntaraja. Vuoden 1977 kartassa on ympäristön soita ojitettu. Rantasuon kuivatusojien kautta järveen laski myös kauempaa Aavasuon vesiä. Järvi oli vielä vuoden 1986 kartassa autio.
Ristijärvi (järvi Orivedellä)

Ristijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvi on tosiaan ristin muotoinen, koska sen keskialueelta työntyy neljään eri suuntaan lyhyet lahdet. Se sijaitsee mäkisellä ylängöllä, jonka kallioperän ruhjeet ovat syy järven erikoiselle muodolle. Järvelle näkyy joitakin mäkiä. Esimerkiksi etelässä rantaan laskee jyrkästi Varisvuoren rinteet. Sen huippu kohoaa lähes 40 metriä järven vedenpinnan yläpuolelle. Itärannasta kohoaa hieman matalampi Huutovuori. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee pohjoisessa lahdessa. Metsäisessä saaressa on joitakin rakennuksia. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannoista alle puolet ovat peltomaata ja loput metsämaata. Pohjoisessa lahdessa on pieni ala pajuvaltaista suota, mutta muuten rannat eivät ole soistuneita. Järven lähiympäristössä sijaitsee neljä tai viisi maatilaa sekä hieman muuta haja-asutusta. Rannoille on rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299, joka on Talviaisista ja Hirvijärveä yhdistävä maantie.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,1 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä metsäojaa, mutta pääosa vedestä tulevat järvien laskuojista. Länsirantaan laskee Isosta Urttimenjärvestä tuleva laskuoja. Ojaan yhtyy pohjoisesta Kalliojärven laskuoja, mutta Kalliojärven läpi laskevat lisäksi myös Sorvajärvi ja suo-oja Paskolammesta. Järven pohjoislahteen laskee Röyhänjärven laskuoja, jonka kautta laskee myös Sotkanjärven, Haarajärven ja kauempaa Ahvenjärven ja Kivijärven vesiä. Näitä ojia myöten laskevat myös ojitettujen Hatinsuon ja Sotkasuon kuivatusvedet. Järven laskuoja on 200 metriä pitkä ja se laskee Nautajärveen, joka laskee seuraavaksi Ävantäjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa näkyy maaseudun autioitumisprosessi selvästi, koska ristijärveläisten peltoja on metsitetty etenkin valuma-alueen pohjoispuolella paljon. Varsinaiset metsäojitukset näkyvät runsaina vasta vuoden 1977 kartassa, jolloin rannoille on rakenneu myös vapaa-ajan asuntoja.
Urtimojärvi

Urtimojärvi , jonka järvialtaita kutsutaan nimillä Iso Urttimenjärvi ja Vähä Urttimenjärvi, on Pirkanmaalla puoliksi Orivedellä Ristijärven kylän länsipuolella ja siellä puoliksi Juupajoella sijaitseva kaksialtainen järvi.
Maantietoa.
Järvikokonaisuudella on kaksi järviallasta, jotka ovat yhteydessä toisiinsa yhdysojan välityksellä. Molemmissa järvialtaissa on vedenpinnan korkeus sama. Läntistä allasta kutsutaan nimellä Vähä Urttimenjärvi ja se sijaitsee Juupajoen puolella. Itäinen allas on nimeltään Iso Urttimenjärvi ja se on Oriveden puolella. Järvet sijaitsevat ylänköalueella, missä on runsaasti kallio- ja moreenimäkiä. Vähäisen Urttimenjärven länsi- ja eteläpuolella kohoavat Tuohivuori, Tukkivuori ja Kuppilanvuori. Näissä mäenrinteissä on jyrkänteitä, jotka näkyvät järvelle. Ison Urttimenjärven lounaispuolella kohoaa Kuppilanvuori, mutta muut mäet ovat sitä matalampia. Järvillä on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee Ison Urttimenjärven keskellä. Saari on 280 metriä pitkä ja 140 metriä leveä. Sen pinta-ala on kartasta karkeasti mitattuna kaksi hehtaaria.
Ison Urttimenjärven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee yksi maatila ja järvialtaan rannoille on rakennettu 17 vapaa-ajan asuntoa. Maatilan kaksi peltopalstaa ulottuu rantaan asti.
Vähän Urttimenjärven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 970 metriä pitkä ja 850 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Rannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Ristijärven kylän kautta kulkevalta yhdystieltä 14299. Oriveden ja Juupajoen välinen kuntaraja kulkee järvialtaiden välistä niiden välisen yhdysojan ylitse.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy. Läntiseen altaaseen laskee viisi metsäojaa ja itäiseen altaaseen yksi. Tämän laskuoja pääjärvenä on Iso-Röyhkönen, jonne laskee vuorostaan Pieni-Röyhkönen, Pierujärvi ja Ruutana. Urtimojärven laskuoja lähtee Vähä-Urttimenjärven itäpäästä ja se laskee yli 700 metrin päässä Ristijärveen. Laskuojaan yhtyy lisäksi Kalliojärven laskuoja. Vesireitti jatkaa Nautajärven, Äväntäjärven ja Lopenselän kautta Koljonselkään.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa länsiallasta kutsuttiin nimellä ”Urtimenjärvi” itäallasta nimellä ”Urtimojärvi”. Tämä on ilmeisesti ollut väärin, sillä seuraavissa vuosien 1977 ja 1986 kartoissa nimet olivat vastaavasti ”Vähä Urttimenjärvi” ja ”Iso Urttimenjärvi”, mutta järvialtaiden yhteisnimeksi oli merkitty ”Urtimojärvi”.
Iso-Röyhkönen

Iso-Röyhkönen on Pirkanmaalla Oriveden Ristijärvellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 14,7 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvi on kuitenkin tiimalasin muotoinen, jolloin sen keskikohta on järven päitä kapeampi. Järvellä ei ole ei ole missään yli 200 metriä suurempaa leveyttä. Järven kapeikko on vain 100 leveä leveä ja se jakaakin järven kahteen osioon. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata kapean vyöhykkeen matkalta. Kaupemana rannasta metsämaa nousee korkeille mäille, missä on myös kalliota. Järven itäpuolella kohoaa nimetön mäki yli 40 metriä vedenpintaa ylemmäksi. Samoin tekee järven länsipuolella ja järven luoteispuolella kohoavat reunimmaiset rinteet Kuppilanvuoren mäestä. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Ristijärven kylästä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,8 metriä mpy. Järven pohjoispuolelta on siihen johdettu kapean suon kuivatusoja ja etelästä laskee järveen Pieni-Röyhkösen luontainen laskuoja. Järven oma laskuoja laskee Ison Urttimenjärven eteläpäähän.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa on järven ympäröivät suota ojittamattomia. Pieni Röyhkösen ja Iso-Röyhkösjärven (silloinen karttanimi) laskuojat ovat luontaisen oloisia. Vuoden 1977 kartassa on järven pohjoispuolen soille kaivettu ojat ja myös laskuoja vaikuttaa nyt peratulta. Vuoden 1986 kartassa on karttaan jälkipainoksena lisätty monia metsäteitä, joita rakennettiin myöhemmin.
Pieni-Röyhkönen

Pieni-Röyhkönen on Pirkanmaalla Orivede Ristijärvellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee ylänköalueen keskellä jyrkkärinteisessä painaumassa Iso-Röyhkösen lounaispuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat suota ja metsämaata. Sen itärantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie. Myös järven länsipuolella kulkee tie, joka vie Iso-Röyhkösen lounaisrantaan.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,8 metriä mpy. Lampeen laskee metsäoja etelän suunnasta ja siihen on johdettu vettä Isosuon kuivatusojistakin. Vaikuttaa siltä, että pienen Hanhijärven lammesta tulee vettä tähän ojaan. Röyhkösen laskuoja virtaa luontaisena Iso-Röyhköseen, jonka kautta vesireitti jatkaa Isoon Urttimenjärveen, Ristijärveen, Nautajärveen ja lopuksi Äväntäjärven Pitkäveteen.
Kalliojärvi (Orivesi, Ristijärvi)

Kalliojärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee kahden korkean mäen välissä. Itäpuolinen mäki kohoaa 40 metriä vedenpintaa korkeammalle ja sen lakialue on kalliota. Järven eteläpuolella kohoaa yhtä korkea mäki. Mäkien rinteet viettävät järveen jyrkkinä ja kolmessa kohtaa on myös jyrkänteitä. Järven kaakkoislahti työntyy mäkien väliin. Järven muut rannat ovat alavaa maata. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven lähellä sijaitsee kaksi maatilaa peltoineen ja rantojen lähelle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Ristijärven läpi kulkevalta kylätieltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,7 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän ojaa, joista kaksi on muita ojia pitemmät. Toinen oja tulee aivan Sotkanjärven läheltä ja se on pelto-oja. Toinen on Sorvajärven laskuoja, johon yhtyy Paskolammen ojitetulta suolta tulevat kuivatusvedet. Järven laaksossa on useita lähteitä, joiden vedet on johdettu ojiin . Järven oma laskuoja yhtyy Isolta Urttimenjärveltä tulevaan laskuojaan. Se laskee Ristijärveen. Vesireitti jatkaa sitten Nautajärven, Äväntäjärven ja Lopenselän kautta Koljonselkään.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa ei Paskolammensuota oltu vielä ojitettu, mutta seuraavassa vuoden 1977 kartassa se oli. Toinen vapaa-ajan asunto on rakennettu vasta vuoden 1986 kartan julkaisun jälkeen.
Röyhänjärvi

Röyhänjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee korkean ylänköalueen mäkien ympäröimässä painanteessa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat puoliksi peltomaata ja metsämaata. Sen lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja yksi vapaa-ajan asunto. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,3 metriä mpy. Siihen laskee ojat Haarajärvestä ja Sotkanjärvestä. Sen laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee Ristijärveen. Vesireitti jatkaa siitä vielä Nautajärven kautta Äväntäjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa peltomaata sijaitsi järvestä katsoen lähes kaikissa ilmansuunnissa. Osa pelloista on nykyään (ennen vuotta 1977) metsitetty ja järven ravinnekuormitus on siten taittunut.
Haarajärvi (Orivesi)

Haarajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se jää Mullinkukkulan taakse pieneen soistuneeseen painaumaan. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Sen pohjoispuolelle tulee metsäautotie Ristijärven kylästä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,2 metriä mpy. Siihen on johdettu metsäojia, joista pisin tuo kuivatusvesiä 3,5 kilometrin takaa. Siellä sijaitsee myös Kivijärvi, joka laskee lampeen Hatinsuon läpi. Lammen laskuoja on puoli kilometriä pitkä ja se laskee Röyhänjärveen. Vesireitti johtaa lopulta Äväntäjärven Pitkäveteen ja sieltä Koljonselkään.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa Hatinsuo oli jo ojitettu ja sen kuivatusvedet oli johdettu Haarajärven kautta etelään. Haarajärven länsirantaan ulottui pieni peltopalsta, joka oli viljelyssä vielä vuoden 1986 kartassa. Nykyään se on metsitetty.
Sotkanjärvi

Sotkanjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee korkean ylänköalueen mäkien välisessä painaumassa. Järvelle näkyvät Aukeavuoren veteen laskevat loivat rinteet koillisessa ja nimettömän mäen jyrkemmät rinteet lounaassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Luoteispäässä ollut maatila ei ole enää toiminnassa, mutta etelästä laskee järveen yksi pelto-oja. Rannoille ei ole rakennettu yhtään vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,3 metriä mpy. Järveen on johdettu pohjoisesta ojitetun Sotkasuon kuivatusojat. Yläjuoksulla sijaitsee myös pieni Ahvenjärvi. Järven laskuoja lähtee sen itäpäästä ja se laskee 700 metrin päässä Röyhänjärveen. Vesireitti jatkaa eteenpäin Ristijärven ja Nautajärven kautta Äväntäjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa muutama peltopalsta ulottui järven rantaan asti. Osa niistä metsitettiin ennen vuoden 1977 kartan painamista.
Sorvajärvi (Orivesi)

Sorvajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee korkealla ylängöllä mäkien välisessä painanteessa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Sen itärantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie yhdystieltä 14299.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,3 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi suo- ja metsäojaa. Sen suoraksi kaivettu laskuoja lähtee sen lounaispäästä ja se yhtyy Paskolammen suolta tulvaa kuivatusojaan ja laskee sitten 1,5 kilometrin jälkeen Kalliojärveen. Vesireitti jatkaa tämän jälkeen Ristijärven ja Nautajärven kautta Äväntäjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1986 peruskartassa ei järvellä ollut vielä mökkiä ja silloin vain järven eteläosan suot olivat ojitettuina.
Kivijärvi (Jämsä, Halli)

Kivijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella Halkomäen, Laajakallion, Rasinmäen ja Lamminkankaan välisessä painaumassa. Painauman pohja on soistunutta metsämaata. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja rannat ovat reunoiltaan soistuneet. Lammelle ei tule teitä. Lammen suoalue seuraa painaumaa myös etelään, missä sijaitsee avosoilla kaksi umpeen kasvavaa pientä lampea. Näiden kohtalo umpeenkasvussa on myös Kivijärven tulevaisuutta.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 159,2 metriä mpy. Lammen laskuoja lähtee ensin pohjoiseen ja kääntyy sitten lounaaseen, kunnes se laskee Hatinsuon jälkeen Haarajärveen. Siitä vesireitti jatkaa Röyhänjärven, Ristijärven ja Nautajärven kautta Äväntäjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa ympäristön soita ei vielä ollut ojitettu. Lammen laskuoja virtasi luontaisen aluksi pohjoiseen Rasinsuolle ja se kääntyi sitten länteen ja lounaaseen Mettisiankankaalle. Järven eteläpäässä sijaitsi mökki, jolle tuli Lintulammelta polanne. Launojärven suunnalta tuli lammen pohjoispäähän polku. Vuoden 1979 kartassa erämaajärven tilanne oli muuttunut täysin. Metsään oli rakennettu metsäteitä ja mökki on kadonnut. Suota on ojitettu vähän ja lammen vedenpinnassa on saattanut tapahtua laskua, sillä karttaan on nyt piirretty saari. Sama saari näkyy vuoden 1988 kartassa, mutta ei enää nykyisissä kartoissa.
Pahajärvi (Jämsä, Halli, läntinen)

Pahajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin eteläpuolella sijaitseva pieni järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja suomaata. Järven lähelle tulee metsäautotie.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 172,3 metriä mpy. Järveen on johdettu lyhyt oja, mutta sillä ei ole laskuojaa. Sen sijaan sen rantasuolta lähtee kaivettu oja alamäkeen ja sen vedet on ohjattu Kempuralammen kautta Ison Kaukajärven suuntaan.
Töyräsjärvi

Töyräsjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä ja Orivedellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee korkealla ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat suomaata. Sen länsirantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne tulee polanne Hallista.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 156,5 metriä mpy. Järvestä laskee oja metsäojiin, jotka yhtyvät Nautajärveen laskevaan metsäpuroon. Vesireitin vedet jatkavat Nautajärvestä Äväntäjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa siihen oli kaivettu laskuoja, jonka vedet oli johdettu metsäojiin.
Rimmijärvi (Orivesi)

Rimmijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Maunuksen kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Mauksen kylän taakse jäävällä Maunuksenniemessä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat metsämaata.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,1 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu ojia, mutta sillä on laskuoja, joka laskee Äväntäjärveen Köllinsaaren edustalle.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa laskuojan yli kulki polanne, joka oli vuoden 1977 kartassa muuttunut Kalasaaseen asti kulkevaksi tieksi.
Pirttijärvi (Orivesi, Puharila)

Pirttijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Puharilan ja Kuhmoisten Pitkävedenkulman välissä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee alavalla alueella eikä sillä ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen lounaispuolella sijaitsee ojitettu Pirttisuo. Sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie Puharilan ja Pitkänvedenkulman väliseltä kylätieltä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Västilänjoen valuma-alueeseen (35.725) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,7 metriä mpy. Pirttisuon ojat on johdettu laskuojaan, joka laskee luoteessa Löytäneenlahteen. Kartassa on merkitty nuolella toinenkin oja laskuojaksi . Ei ole tietoa siitä, onko kyseinen oja merkittävä laskuoja.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi oli piirretty autioksi, mutta eri muotoiseksi. Kartassa ei näkynyt laskuojaa, mutta lammen muodon takia voi ollakin, että se on kaivettu myöhemmin. Laskuojan myötä olisi lammen muotokin muuttunut vedenpinnan laskettua alemmaksi. Tähän viittaisi myös lammen pohjoisosien raivaaminen pelloiksi, jotka näkyvät esimerkiksi vuosien 1965 ja 1986 peruskartoissa. Pellot on myöhemmin metsitetty ja talot purettu.
Vuorijärvi (Orivesi, Eväjärvi)

Vuorijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Puharilassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Puharinvuoren etelärinteellä pienellä suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata tai rannastaan kapeareunaista avosuota. Järvelle ei tule tietä, mutta Puharinvuoren huipulla olevalle johtava tie ohittaa sen pienen matkan päästä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Västilänjoen valuma-alueeseen (35.725) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,9 metriä mpy. Järvellä ei ole luontaista laskuojaa, mutta sille on kaivettu lyhyt oja metsään. Sieltä vedet kulkeutuvat Pirttijärven laskuojaan ja ne laskevat sieltä Löytäneenlahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on merkitty nimettömänä, mutta se ei silloinkaan ollut asuttu. Järvellä ei ole ollut laskuojaa tässä kartassa eikä ensimmäisessä vuoden 1957 peruskartassakaan. Seuraavassa kartassa vuodelta 1977 edellä mainittu tie Puharinvuorelle oli jo tehty, mutta ainoa oja on kaivettu viereiselle suolle. Nykyinen laskuoja on kaivettu vuoden 1986 kartan painamisen jälkeen.
Kolmisoppinen (Orivesi)

Kolmisoppinen on Pirkanmaalla Orivedellä Iso-Löytäneen ja Ottelen välissä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueella Syvänniemenmäen eteläpuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja se alavaa maastoa. Järveltä on 400 metriä Kuhmoisten rajalle ja järven kiertää Iso-Löytäneeltä tuleva metsäautotie kauempaa.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Västilänjoen valuma-alueeseen (35.725) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,9 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa ja sen laskuoja lähtee järven eteläpäästä. Oja virtaa aluksi tasaisesti, mutta sen uoma jyrkkenee keskijuoksulla ja lopulta oja putoaa yli 23 metriä ja sitten se laskee Iso-Löytäneeseen Paskaluodon eteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimeksi oli kirjoitettu ”Kolmiloppistenjärvi”. Vuoden 1965 peruskartassa järveen oli johdettu metsäoja idänpuoleiselta suolta. Järven laskuoja juoksee kartassa luontaisen oloisena. Vuoden 1986 kartassa läntiseen lahteen oli kaivettu tulo-ojat.
Kiikanjärvi

Kiikanjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Löytäneellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Löytäneellä Ottelen ja Iso-Löytäneen välisellä kannaksella. Järveltä johtaa Iso-Löytäneelle painauma, missä sijaitsee myös ojitettu Sammalsuo. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on myös autio. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Oriveden ja Kuhmoisten välinen kuntaraja ohittaa järven itärannan alle 100 metrin päästä. Järvelle ei johda tietä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Västilänjoen valuma-alueeseen (35.725) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,4 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa ja sen laskuoja yhtyy Sammalsuolla sen johto-ojaan, joka laskee Iso-Löytäneen Sammalisen lahteen.
Historiaa.
Vuoden 1965 peruskartassa on Kiikan talo merkitty järven pohjoispuolelle ja sen pohjois- ja lounaisrannoilla sijaitsi pienet peltopalstat. Vain yksi taloista on vuoden 1986 kartassa jäljellä ja maatilan pellot on silloin metsitetty. Nykykartoissa ei ole enää taloakaan.
Pirttijärvi (Orivesi, Löytäne)

Pirttijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Löytäneellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,7 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Iso-Löytäneen, Ottelen ja Pajulanjärven välisellä kannaksella. Sen ympäristössä on kallioinen ylänkö, jota kutsutaan Pirttijärvenkallioiksi. Järven itäpuoli on suota. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata ja ojitettua suota. Järven läheltä sen ohittaa Löytäneelle johtava kylätie.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Västilänjoen valuma-alueeseen (35.725) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,0 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi suo- tai metsäojaa. Järven laskuoja lähtee sen pohjoispäästä ja laskuoja laskee 500 metrin päässä Iso-Löytäneen Kotolahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli nimettömänä autio ja sen luoteispuolelta oli raivattu niittyjä. Vuoden 1965 peruskartassa järven itäpuolinen suo oli ojitettu ja vanhat niityt oli muokattu viljelykäyttöön. Seuraavassa vuoden 1985 kartassa järven eteläpäähän oli johdettu metsäoja.
Nikkilänjärvi (Orivesi)

Nikkilänjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Eräjärven taajamassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,0 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantoja ympäröivät eri suunnilta taajaman lähellä sijaitsevat peltomaat, jotka viettävät pääosin rannoille päin. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa peltoa tai rantakosteikkoa. Rannan tuntumaan ylettyy taajaman taloja sekä kirkon mäen suunnalla että Kortelahden suunnalla. Niille tulee tie yhdystieltä 3260, joka kiertää järven sen itäpuolelta.
Vedenlaatu.
Järven vedenlaatu on heikko, sillä aikaisimpina vuosina siihen laskettiin jätevedenpuhdistamon vesiä. Järven tilaa on seurattu mittauksin ainakin vuosien 1996–2009 aikana. Veden kokonaisfosforipitoisuuksien keskiarvo oli tänä aikana 200 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja kokonaistyppipitoisuuksien keskiarvo 2600 μg/l. Tulosten perusteella Nikkilänjärvi on erittäin rehevöitynyt järvi. Vedenpuhdistamon jätevesien fosforipitoisuudet olivat noin 300 μg/l. Ylivirtauskausina järvestä valuu ravinteikkaista vettä Eräjärveen, joka kuormittuu siitä lisää. Eräjärven kunnostushankkeen yhteydessä onkin ehdotettu Nikkilänjärven kemiallista käsittelyä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,1 metriä mpy. Valuma-alueen pinta-ala on 0,96 neliökilometriä (km²), josta 0,27 km² eli 29 % on peltoa ja 0,52 km² metsämaata. Rakennettua aluetta on 0,1 km². Järvestä lähtee lyhyt laskuoja Eräjärven Kortelahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli peltomaiden ympäröimä. Silloin kirkonkylän tie kulki järven länsipuolelta ohi etelään.
Toisjärvi

Toisjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Vihasjärven kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee peltoalueen keskellä Vihasjärven vieressä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on lähes umpeen kasvanut. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja senrannat ovat kosteikkoa. Rannoille ei ole rakennettu mitään eikä sinne johda teitä.
Vedenlaatu.
Järven vedenlaatuun vaikuttavat siihen laskevien pelto-ojien ravinteet sekä yläpuolisen ylirehevöityneen Vihasjärven kuormitus. Toisjärven tiheä vesikasvillisuus kuluttaa ravinnekuormituksesta osan ja loput laskevat Eräjärveen. Koska järvi on keskimäärin alle metrin syvä, jäätyy se talvella usein pohjaan asti. Tämä vähentää osaltaan järven ravinnekuormitusta. Eräjärvelle käynnistetyn kunnostushankkeen tarkoitus on vähentää siihen kohdistuvaa kuormitusta ja silloin ovat Vihasjärvi ja Toisjärvi joutuneet päähuomion kohteeksi. Jotta Eräjärven tila paraneisi, tulisi myös nämä järvet saada ensin kuntoon. Toisjärven ongelma on ravinnemäärät, joista kokonaisfosforipitoisuus on pintavedessä keskimäärin 86 mikrogrammaa litrassa vettä. Tämä on suomalaisissa järvissä hyvin rehevöityneiden järvien arvoja.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,9 metriä mpy. Järveen laskee kaksi pelto-ojaa ja Vihasjärven laskuoja. Vihasojan valuma-alueen pinta-ala on 3,18 neliökilometriä, mistä Vihasjärven kautta virtaa Toisjärveen 2,46 neliökilometrin sadanta. Järven oma laskuoja Vihosoja laskee Eräjärveen sen kaakkoispäähän. Ojan korkeusero on 0,9 metriä.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Toisijärvi”.
Vihasjärvi (järvi)

Vihasjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Vihasjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,7 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järven ympäristössä on peltomaata, jossa on pieniä metsäisiä saarekkeita. Peltoiset rinteet viettävät järveen päin ja sinne on kulkeutunut aikoinaan paljon ravinteita. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen ympäristössä sijaitsee kahdeksan maatilaa. Järvi on maanteiden risteysalueella. Siinä kohtaavat yhdystiet 3260, 14021 ja 3252.
Vedenlaatu.
Järven sijainti peltomaiden keskellä on vaikuttanut järven ekologiseen tilaan suuresti. Sen ravinnetilanne on hälyttävä, sillä se rehevöittää jo Eräjärveäkin. Järvi on suppamaisesti yhdeksän metriä syvä, minkä seurauksena se lämpötilakerrostuu kesäisin ja talvisin. Järven pinta-ala on niin pieni, ettei välikausina aina synny täyskiertoa. Silloin alusveden vesimassat jäävät pohjalle eivätkä hapetu normaalisti. Kun järven vesi tutkittiin vuonna 2012, se oli kolmesta metristä alaspäin täysin hapetonta. Vesi haisi lievästi rikkivedyltä, mikä johtuu anaerobisten bakteerien toiminnasta ja kertoo veden hapettomuudesta. Päällysveden kokonaisfosforipitoisuus oli 120 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja alusvedessä se oli 1 000 μg/l. Tästä pitoisuudesta oli 910 μg/l eliöille suoraan käytettävissä olevaa vesiliukoista fosforia. Koska järven pohja oli hapetonta, ovat ravinteet liuenneet veteen todennäköisesti sisäisen kuormituksen vuoksi. Järvi on tulosten perusteella ylirehevöitynyt.
Koska Eräjärven kunnostushankkeessa pohditaan ympäröivien vesistöjen kuormituksen vähentämistä, ovat Vihasjärven ja Toisjärven tilanteet nousseet tärkeysjärjestyksen kärkeen. Vihasjärven tilaa voidaan parantaa, mikäli sen ravinteet pystytään saostamaan takaisin järven pohjaan kemiallisesti. Helppo tapa estää tai vähentää laskuojasta Eräjärveen kulkeutuvien ravinteiden kulku on käyttää laskeutusaltaita ja pohjapatoja ojan alajuoksulla. Patoihin voidaan rakentaa fosforisieppareita estämään ravinteiden kulkua eteenpäin.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,9 metriä mpy. Järveen on johdettu pelto-oja ja sen laskuoja laskee Toisjärveen, josta vedet jatkavat Vihasojaa myöten Eräjärveen. Toisjärveen johtavan laskuojan korkeusero on nolla metriä.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Wihasjärvi”. Wihasjärven viiden talon kylä sijaitsi järven pohjoisrannalla ja pohjoisesta tuleva tie ohitti järven sen pohjoispuolelta.
Omenajärvi

Omenajärvi on Pirkanmaalla Oriveden Uiherlassa lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 9,0 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Eräjärven ja Längelmäveden Enonselän välissä Syrjänmäen länsirinteen alla. Mäki kohoaa noin 60 metriä järveä korkeammalle. Järvi sijaitsee peltoalueella loivassa notkelmassa ja sen ympärille on jätetty suoja-alueeksi tulkittava kosteikkoalue. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat luhta-aluetta. Järven ympärillä on sijainnut viisi maatilaa. Rantojen lähelle on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa ja niille tulee tiet Uiherlan kautta kulkevalta yhdystieltä 14217 ja etelään kulkevalta yhdystieltä 3260.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy. Siihen on johdettu ympäröiviltä pelloilta kuivatusojia ja sen laskuoja yhtyy suoraksi kaivettuna Uiherlanjoen keskijuoksulle. Se puolelstaan on Eräjärven laskujoki, joka laskee Längelmäveden Enonselälle.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ominajärvi”. Kartassa ei ole piirrettynä järven laskuojaa, mutta nykyinen suora ola ei varmaankaan ole sen luontainen oja. Sellaiseksi voisi tulkita myöhemmissä kartoissa esiintyvää pohjoisempaan kulkevaa ja mutkittelevaa ojaa. Kartassa järven pohjoispuolelle ulottuu joitakin Uiherlan peltomaita ja muut järven rannat on raivattu niityiksi. Järven muoto on myös piirretty erilaiseksi kuin se on nykyään. On siten mahdollista, että nykyinen oja on syvempi kuin aikaisempi laskuoja ja että järven vedenpinta olisi laskenut sen kaivamisen myötä. Vuoden 1957 peruskartassa näkyvät vielä vanha ja uusi oja laskevina ojina. Vanhaa ojaa ei enää piirretä karttoihin.
Ruutanajärvi (Orivesi)

Ruutanajärvi on Pirkanmaalla Oriveden Leväslahdella sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Vähävuoren ja Ruutanavuoren eteläpuolelle jävällä ylänköalueella ojitetulla Ruutanasuolla. Suoalue jää Ruutanavuoren ja Pitkämäenvuoren väliseen painaumaan. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen soistuneita rantoja kiertää kapea avosuon vyöhyke. Järvelle ei tule tietä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,4 metriä mpy. Ruutanasuon ojat eivät laske järveen. Järven eteläpää on yhdistetty ojiin ja oja toimii samalla laskuojana johto-ojalle, joka virtaa etelään. Johto-oja yhtyy Heinisuonojaan, joka laskee Eräjärven Savilahteen 3,7 kilometrin päässä.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi näkyy suolampena, joka on laskuojaton. Vuoden 1957 peruskartassa suo on edelleen ojittamatta, vaikka se lähettyviltä on raivattu viljelyyn kolme peltopalstaa. Pelloille kulkee suon vierestä kärrypolku. Järven eteläpuolella sijaitsee lato, jonne on kerätty suoniityltä heinää. Tämän jälkeen suon keskilinjalle on kaivettu johto-oja ja sille pari sivuhaaraa, jotka näkyvät vuoden 1977 kartassa. Ojat on yhdistetty kahteen eri suuntiin johtaviin ojiin. Vuoden 1986 kartan julkaisun jälkeen ojia on kaivettu lisää.
Sinijärvi (Orivesi)

Sinijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Sinijärvenkulman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 9,6 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Tolkinvuoren koillispuolella maaston painanteessa, jonka vedet tunkeutuvat Sinisillanojaa myöten Tolkinvuoren juurella sijaitsevan kapean laakson kautta Eräjärveen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat soistumassa. Pohjoiset rannat ovat peltomaata ja muuta metsämaata. Järven asutus on haja-asutusta yli kymmenen talon verran ja kauemmaksi rannasta on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Järvenpäästä Mulkoilan kautta kulkevalta kylätieltä.
Vedenaatu.
Järven vedenlaatua ei ole tutkittu mittauksin. Järvi on kuitenkin kasvamassa umpeen, mikä johtunee maatalousvaltaisen haja-asutuksen päästöistä. Laskuojan alajuoksulle on rakennettu kolme laskeutusallasta, joiden läpi virtaa puolet ojan vedestä. Viljelijät hakevat altaista ravinteikasta lietettä maanparannusaineeksi. Eräjärven kunnostushankkeen yhteydessä Sinijärven ravinnekuormitusta suunnitellaan vähennettäväksi. Eräs keino olisi laskeutusaltainen laajennus.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,1 metriä mpy. Järveen on johdettu viisi metsäojaa. Järvenlaskuoja on Sinisillanoja, joka laskee Eräjärven Tounamaanlahteen. Laskuojalla pudotusta on 30,1 metriä. Ojan valuma-alueen pinta-ala on 4,45 neliökilometriä ja järven 4,2 km², josta peltomaata on 4,2 %.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli autio, vaikka sen rannoille oli raivattu niittyjä karjan rehun tuottamiseksi. Järven laskuojan yli kulki nykyinen tie, jossa oli laskuojassa silta. Paikkaa kutsutaan edelleen ”Sinisillaksi”. Järven pohjoisosat olivat tuolloin suota.
Vuoden 1957 peruskartassa kulmalla sijaitsi lähes 20 taloa, mutta niiden määrä on enää viisi. Talojen pelomaata sijaitsi jokaisessa ilmansuunnassa, mutta eteläiset pellot on nykyään metsitetty.
Kalaton (Orivesi, Järvenpää)

Kalaton on Pirkanmaalla Orivedellä Koveronkulmalla sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Koveronkulmalla sijaitsevassa metsäalueen matalassa painaumassa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117,4 metriä mpy. Lampeen on johdettu pohjoispuolelta ojitetun metsäalueen ojat. Lammen laskuoja on kaivamalla perattu ja oikaistu metsäoja, joka yhtyy 550 metrin päässä Suojokeen. Joki laskee Eräjärven Suojoenlahteen. Suojoen valuma-alueen pinta-ala on 12,1 neliökilometriä, mutta Kalattoman valuma-alue on siitä vain 0,5 neliökilometriä.
Luontoarvoja.
Toisinaan järven luusuassa on majavan pato, joka saattaa nostaa järven vedenpintaa kymmenillä senteillä.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kalokomajärvi”.
Yrttijärvi (Kangasala)

Yrttijärvi on pääasiassa Pirkanmaalla Kangasalan Vedentaustalla ja hieman myös Mänttä-Vilppulan puolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Eräjärven Järvenpäähän viettävässä laaksossa lähes Kuhmajärven ranta-alueella metsäalueella, missä se jää neljän mäen väliseen painaumaan. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle tulee tie läheiseltä talolta.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Uiherlanjoen valuma-alueeseen (35.726) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa ja sen laskuoja virtaa luoteeseen päin. Laskuoja muuttuu alempana Suojoeksi, joka virtaa Järvenpäähän ja laskee siellä Eräjärveen Suojoenlahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa koko Suojoen varsi oli raivattu niityiksi muttei Yrttijärveä. Vuoden 1957 peruskartassa järven länsipuolella sijaitsi samanniminen maatila, jonka pellot ulottuivat länsirannoille asti. Pelloilta laski oja järveen, josta oli kaivettu laskuoja Suojoen jatkeeksi. Vuoden 1977 kartassa näkyi kaksi metsäojaa ja vuoden 1987 kartassa vielä kolmas oja lisää. Maatilan toiminta loppui ennen 1977, jolloin lähes kaikki pellot oli metsitetty.
Peräjärvi (Kangasala)

Peräjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Pohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee peltojen keskellä olevassa metsökössä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja järvi on autio. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat metsää.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Kuhmajärvenojan valuma-alueeseen (35.727) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi ojaa. Etelärantaan laskee lyhyt pelto-oja ja itärantaan Koirakoskenoja, jonka valuma-alue on laaja. Sen valuma-alue koostuu sekä pelloista että kangasmetsästä.Järven laskuoja Peräjärvenoja yhtyy Kuhmajärven laskuojaan Vuotoon Pohjan kylässä. Vuoto laskee Tervaniemenlahteen ja se laskee vuorostaan Längelmäveden Enonselän Aittolahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa nimetön järvi on autio, mutta sen länsirannat on raivattu niityiksi. Vuoden 1956 peruskartassa pellot ulottuivat lähde jokaiselle rannalle. Vain koillispuolella oli rannassa metsää. Vuoden 1977 kartassa järveä ympäröi leveämpi metsäinen vyöhyke.