Anssi Sovijärvi

Anssi Raimo Antero Sovijärvi (s. 6. lokakuuta 1945 Helsinki) on suomalainen lääkäri ja Helsingin yliopiston kliinisen fysiologian emeritusprofessori.
Sovijärvi opiskeli lääketiedettä Helsingin yliopistossa, josta valmistui lääkäriksi 1970 ja jossa väitteli tohtoriksi vuonna 1973. Hän opiskeli kliinistä fysiologiaa Uppsalan Akademiska Sjukhusetissa ja Helsingin yliopistollisessa keskussairaalassa , sai kliinisen fysiologian erikoislääkärin pätevyyden 1976 ja nimitettiin samana vuonna alan dosentiksi Helsingin yliopistoon. Vuosina 1977-1982 Sovijärvi toimi alansa erikoislääkärinä Tampereen keskussairaalassa ja sai 1980 isotooppilääketieteen suppean spesialiteetin. 
Vuodesta 1982 lähtien Sovijärvi toimi HYKS:in, sittemmin HUS:in kliinisen fysiologian ylilääkärinä sekä vastuualueensa hallinnollisena johtajana ja vuonna 1994 hänet nimitettiin oppiaineensa ensimmäiseksi professoriksi Helsingin yliopistossa; hän jäi eläkkeelle näistä tehtävistä vuonna 2013. 
Toimiessaan HYKS:ssä ja HUS:ssa Sovijärvi kehitti ja laajensi erikoisalansa laboratorio-organisaatiota Meilahden sairaalan keuhkofunktiolaboratoriosta HYKS:in kliinisen fysiologian laboratorioksi ja vuodesta 2000 lähtien HUS:n kliinisen fysiologian ja isotooppilääketieteen toimialaksi, mikä laajeni vähitellen Espooseen (Jorvin sairaala) , Vantaalle (Peijaksen sairaala) ja Hyvinkäälle (Hyvinkään sairaala). 
Hänen erityisiä kiinnostuksen kohteitaan ovat kliininen hengitys- ja rasitusfysiologia, hengenahdistuksen patofysiologia, hengitysäänitutkimukset, keuhkosairauksien funktiodiagnostiikka ja funktionaalinen kuvantaminen sekä keuhkosairauksien epidemiologia ja keuhkojen toiminnan viitearvot. Hän on ollut päätoimittajana Kustannus Oy Duodecimin oppikirjoissa "Kliininen fysiologia" (1994) ja "Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede" (2003), "Kliinisen fysiologian perusteet" (2012), "Kliinisen fysiologian ja isotooppilääketieteen perusteet" (2018), toimittajana kirjassa "Kliinisen fysiologian synty ja kehitys Suomessa" (2020) sekä julkaissut yli 500 tieteellistä ja oppikirja-artikkelia. 
Sovijärvi johti useita kansainvälisiä tutkijaryhmiä: Hengitysäänten tietokoneanalyysin standardien ja laitteiden kehittäminen (EU, Biomed I), astman funktionaalinen kuvantaminen synkrotronisäteilyn avulla (Grenoble, ESRF) sekä keuhkofunktiotutkimusten ja astman epidemiolgia Suomessa, Ruotsissa ja Virossa (FinEsS). Hän toimi pitkään myös Scandinavian Society of Clinical Physiology-yhdistyksen puheenjohtajana sekä monien lääketieteellisten yhdistysten hallituksissa ja puheenjohtajana Suomessa. Sovijärvi oli organisoimassa presidenttinä pohjoismaisia kliinisen fysiologian kongresseja ja kansainvälisiä hengitysäänikongresseja Helsingissä. Lääkäriseura Duodecimin astman ja keuhkoahtaumataudin KäypäHoito -työryhmissä Sovijärven panos koski erityisesti diagnostiikkaa. Duodecimin sanastolautaklunnassa hän oli mukana 10 vuotta kehittämässä suomenkielisiä lääketieteen termejä; Sovijärvi keksi mm. defibrillaattorille termin sydäniskuri.
Professori Sovijärvi on valittu Suomen angiologiayhdistyksen, Suomen keuhkolääkäriyhdistyksen ja Suomen kliinisen fysiologian yhdistyksen kunniajäseneksi, saanut Suomen Sydänliiton kultaisen ansiomerkin sekä saanut Euroopan keuhkolääkäriyhdistyksen Fellow award- arvonimen (FERS). Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan 1. luokan ritarimerkin hän sai 2003. 
Anssi Sovijärven isä oli fonetiikan professori Antti Sovijärvi.