Suomen presidentinvaali 2024

Suomen presidentinvaali 2024 järjestettiin sunnuntaina 28. tammikuuta 2024 ja toinen vaali 11. helmikuuta 2024. Alexander Stubb valittiin tasavallan presidentiksi toimikaudelle 2024–2030. Istuva presidentti Sauli Niinistö ei voinut olla enää ehdolla, sillä perustuslain mukaan sama henkilö voidaan valita presidentin tehtävään enintään kahdeksi peräkkäiseksi toimikaudeksi.
Äänioikeus vaaleissa oli kaikilla Suomen kansalaisilla, jotka olivat vaalipäivään mennessä vähintään 18-vuotiaita. Asuinpaikka ei vaikuttanut äänioikeuteen.
Ensimmäisen vaalin ennakkoäänestys järjestettiin Suomessa 17.–23. ja ulkomailla 17.–20. tammikuuta 2024.
Kokoomuksen ehdokas Alexander Stubb sai 27,2 prosenttia ja vihreiden tukema valitsijayhdistyksen ehdokas Pekka Haavisto 25,8 prosenttia ensimmäisen vaalin äänistä. Heidän välillään toimitettiin toinen vaali, jonka ennakkoäänestys oli Suomessa 31. tammikuuta – 6. helmikuuta ja ulkomailla 31. tammikuuta – 3. helmikuuta 2024. Vaalipäivän äänestys oli 11. helmikuuta. Stubb voitti vaalit saatuaan 51,6 prosenttia toisen vaalin äänistä.
Vaalikampanjat.
Ehdokkaat vahvistettiin 21. joulukuuta 2023. Samalla ehdokkaille arvottiin vaalinumerot.
2 Li Andersson.
Kampanjan tunnus: ”Seuraava koko kansan presidentti”
Vasemmistoliiton puheenjohtaja ja kansanedustaja Li Andersson.
3 Olli Rehn.
Kampanjan tunnus: ”Vakaa kuin kallio”
Suomen Pankin pääjohtaja, keskustan Olli Rehn.
4 Harry Harkimo.
Kampanjan tunnus: ”Johdan. En selitä.”
Liike Nytin puheenjohtaja ja kansanedustaja Harry Harkimo.
5 Jussi Halla-aho.
Kampanjan tunnus: ”Suomen pitää olla turvallinen tila”
Eduskunnan puhemies, perussuomalaisten Jussi Halla-aho.
6 Jutta Urpilainen.
Kampanjan tunnus: ”Jotta ketään ei jätetä”
Euroopan unionin komissaari, sosiaalidemokraattien Jutta Urpilainen.
7 Mika Aaltola.
Kampanjan tunnus: ”Viisautta nähdä – rohkeutta toimia”
Ulkopoliittisen instituutin johtaja, sitoutumaton Mika Aaltola.
8 Alexander Stubb.
Kampanjan tunnus: ”Yhdistävä tekijä”
Yliopistollisen Eurooppa-instituutin School of Transnational Governance -keskuksen johtaja, kokoomuksen Alexander Stubb.
9 Sari Essayah.
Kampanjan tunnus: ”Parasta Suomelle”
Maa- ja metsätalousministeri, kristillisdemokraattien Sari Essayah.
10 Pekka Haavisto.
Kampanjan tunnus: ”Yhteinen Suomi”
Vihreiden kansanedustaja Pekka Haavisto.
Rahoitus.
Vaalin voittanut Stubb käytti kampanjaansa enemmän rahaa kuin kukaan muista ehdokkaista. Voittajan budjetti kasvoi edellisistä presidentinvaaleista yli kaksinkertaiseksi (+122 %).
Ehdokasasettelu.
Spekulaatio ehdokkaista alkoi heti vuoden 2018 presidentinvaalien jälkeen. Alkuvuodesta 2020 "Maaseudun Tulevaisuus" spekuloi ajatuksella Sauli Niinistön toimikauden jatkamisesta poikkeuslailla, ja haastateltu Raimo Ilaskivi (kok.) piti sitä ”ainoana järkevänä ratkaisuna”. Niinistö kuitenkin päätti spekulaation asiasta lyhyellä Twitter-viestillä.
Kannattajakorttien keräämisen sai aloittaa 12.12.2022. Sekä puolueiden että valitsijayhdistysten ehdokashakemukset piti jättää viimeistään 12.12.2023 ennen kello 16. Helsingin vaalipiirilautakunta vahvisti ehdokasasettelun torstaina 21.12.2023.
Keskusta.
Suomen Pankin pääjohtaja Olli Rehn (kesk.) ilmoitti halukkuutensa presidenttiehdokkaaksi 21. kesäkuuta 2023. Hän alkoi kerätä kannattajakortteja presidentinvaaleihin valitsijayhdistyksen avulla. 15. syyskuuta Rehnin valitsijayhdistys ilmoitti keränneensä tarvittavat 20 000 kannattajakorttia. Keskustan puoluehallitus päätti asettua tukemaan Olli Rehnin ehdokkuutta kokouksessaan elokuun 2023 alussa. Myös keskustan ylimääräinen puoluekokous valitsi Olli Rehnin keskustan presidenttiehdokkaaksi syyskuun lopussa.
Kokoomus.
Kokoomuksen puoluehallitus ilmoitti 14. elokuuta 2023, että kokoomuksen presidenttiehdokkaaksi pyydetään Alexander Stubbia. Aiemmin presidenttiehdokkuutta harkinnut Antti Häkkänen kertoi samana päivänä tukevansa Alexander Stubbin ehdokkuutta. 28. lokakuuta 2023 pidetyssä Kokoomuksen ylimääräisessä puoluekokouksessa vahvistettiin lopullisesti Stubbin ehdokkuus.
Kristillisdemokraatit.
Sari Essayah valittiin elokuussa 2023 Joensuussa Suomen Kristillisdemokraattien (KD) presidenttiehdokkaaksi.
Liike Nyt.
Liike Nyt valitsi puoluekokouksessaan 18. kesäkuuta 2022 puheenjohtajansa, kansanedustaja Harry Harkimon presidenttiehdokkaakseen.
Perussuomalaiset.
Jussi Halla-aho ilmoitti 7. heinäkuuta 2023 olevansa käytettävissä perussuomalaisten (PS) presidenttiehdokkaaksi. Perussuomalaiset äänestivät Halla-ahon presidenttiehdokkaakseen elokuun puoluekokouksessa 13. elokuuta 2023.
Ruotsalainen kansanpuolue.
Suomen ruotsalainen kansanpuolue (RKP) ilmoitti 7. syyskuuta, ettei se aio asettaa omaa ehdokastaan vaaleissa. Puoluehallitus teki asiasta päätöksen yksimielisesti. RKP ei myöskään aio asettua tukemaan mitään yksittäistä ehdokasta.
Sosiaalidemokraatit.
EU-komissaari Jutta Urpilainen vahvisti ehdokkuutensa 19. marraskuuta 2023. 16. elokuuta 2023 Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen (SDP) puheenjohtaja Sanna Marin pyysi häntä lähtemään ehdokkaaksi ja SDP:n puoluekokous asettui kannattamaan ehdokkuutta 3. syyskuuta 2023. Urpilainen ilmoitti ehdokkuudesta 19. marraskuuta 2023 ja SDP asettui yksimielisesti hänen taakseen 2. joulukuuta 2023. 
Vasemmistoliitto.
Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson kertoi 13. syyskuuta 2023 lähtevänsä ehdokkaaksi. Vasemmistoliiton puoluevaltuusto nimitti Anderssonin presidenttiehdokkaaksi 15. lokakuuta 2023.
Vihreät.
Kansanedustaja Pekka Haavisto (vihr.) ilmoitti halukkuutensa presidenttiehdokkaaksi 8. kesäkuuta 2023. Hän alkoi kerätä kannattajakortteja presidentinvaaleihin valitsijayhdistyksen avulla. 3. lokakuuta Haaviston valitsijayhdistys ilmoitti keränneensä 48 000 kannattajakorttia. Vihreät päätti puoluekokouksessaan 10. kesäkuuta 2023 tukea vaaleissa Haavistoa.
Sitoutumattomat.
Ulkopoliittisen instituutin johtaja Mika Aaltola ilmoitti 3. elokuuta 2023 tavoittelevansa ehdokkuutta valitsijayhdistyksen avulla. 10. lokakuuta Aaltolan valitsijayhdistys ilmoitti keränneensä 25 000 kannattajakorttia.
Tavoittelivat ehdokkuutta.
Entinen kansanedustaja Paavo Väyrynen (kesk.) ilmoitti halukkuutensa presidenttiehdokkaaksi 12. kesäkuuta 2023. Hän alkoi kerätä kannattajakortteja presidentinvaaleihin valitsijayhdistyksen avulla. Väyrynen ilmoitti, ettei voinut kannattaa mahdollista Olli Rehnin (kesk.) ehdokkuutta. Reilua viikkoa ennen keräyksen määräaikaa kortteja oli koossa alle 10 000. Väyrynen julkaisi viimeisenä viikonloppuna kannattajakortit "Helsingin Uutisissa", "Vantaan Sanomissa" ja "Länsiväylässä" ja teki Postin kanssa vastaus­lähetys­sopimuksen, eli että maksaisi lähetettyjen korttien postimaksun itse. Väyrysen valitsijayhdistys ei saanut tarvittua 20 000 kannattajakorttia kerättyä määräaikaan mennessä joka oli 12. joulukuuta 2023. Väyrysen kampanjasivustolla ilmoitettiin 12.12.2023 että kannattajakorttien keräys jatkuu ja ”aikaa kerätä kannattajakortteja on 20.12. asti, jolloin Helsingin vaalipiirilautakunta kokoontuu lyömään lukkoon ehdokasasettelun”. Lisäajasta huolimatta Väyrynen ei saanut kokoon vaadittavaa määrää kannattajakortteja. Väyrynen oli kannatusmittauksissa nimettynä vaihtoehtona ja sai parhaimmillaan 2 % kannatuksen.
Luennoitsija Saara Huhtasaari (sit.) ilmoitti 5. heinäkuuta 2023 tavoittelevansa ehdokkuutta presidentinvaaleissa 2024. Hän alkoi kerätä kannattajakortteja valitsijayhdistyksen kautta. Huhtasaaren ehdokkuutta tuki Vapauden liitto -puolue. Huhtasaaren vaaliasiamies Ossi Tiihonen arveli päivää ennen määräaikaa, että vaadittu määrä ei tule täyteen. Reilua viikkoa ennen keräyksen määräaikaa kortteja oli koossa noin 10 000. Huhtasaaren valitsijayhdistys ei saanut tarvittua 20 000 kannattajakorttia kerättyä määräaikaan 12. joulukuuta 2023 mennessä. Huhtasaari sai syksyn 2023 mittauksissa 0–1 % kannatuksen.
Entinen kansanedustaja Ano Turtiainen (vkk.) ilmoitti halukkuutensa presidenttiehdokkaaksi 21. elokuuta 2023. Hän alkoi kerätä kannattajakortteja presidentinvaaleihin valitsijayhdistyksen avulla. Turtiainen ilmoitti, että hän saa todennäköisesti apua Venäjältä. Turtiainen arveli 1. joulukuuta, että jo 300 kerättyä korttia olisi ”kova juttu”. Turtiaisella oli parhaimmillaan 0,3 % kannatus marraskuussa 2023 mutta muissa mittauksissa tulos oli 0 %.
Totuuspuolueen puheenjohtaja Jaana Kavonius alkoi kerätä kannattajakortteja 2. toukokuuta 2023. Kavonius sai marraskuun 2023 yhdessä mielipidemittauksessa 0,1 % kannatuksen ja muissa vaalisyksyn mittauksissa kannatukseksi ilmoitettiin 0 %.
Lisäksi ehdolle yrittivät entinen liikennelentäjä Kimmo Rantanen, bloggaaja Sami Parkkonen ja yksityisyrittäjä Jouni Kuitunen, joille ei mittauksissa näkynyttä kannatusta tullut. Rantanen ilmoitti 6. elokuuta 2023 tavoittelevansa ehdokkuutta presidentinvaaleissa 2024. Parkkosen vaaliasiamies kertoi ennen määräaikaa, että kortteja puuttui vielä paljon. Kuitunen puolestaan aloitti ehdokkuuden tavoittelemisen keräämällä nimiä ruutuvihkoon hirvensalmelaisessa baarissa – virallisia kortteja ei silloin ollut kirjoitettavana. Hän arvioi joulukuussa 2023, että kortteja oli kerättynä alle tuhat.
Lainvastainen menettely laitosäänestyksissä.
Keväällä 2025 apulaisoikeusasiamies Maija Sakslin totesi kahden kunnan, Mäntsälän ja Keravan, toimineen vaalissa vaalilain vastaisesti ja vakavasti moitittavasti. Kuntien vaalitoimikunnat toimivat laitosäänestyksissä kaksihenkisinä, vaikka lain mukaan toimikunnan tulee olla kolmihenkinen. Sakslin antoi kunnille huomautuksen, mutta koska rikkomukset eivät vaikuttaneet vaalin tulokseen, esitutkintaa ei aloitettu.
Mielipidetiedustelut.
Ensimmäinen kierros.
Taulukossa on luetteloitu vahvistetut ehdokkaat. Sarakkeessa ”Joku muu” on sekä kannatusmittausuutisessa nimettyjen muiden henkilöiden kannatus että vaihtoehdon ”Joku muu” kannatus yhteensä.
Mielipidemittauksia julkistetaan kahdella tavalla. Ylen käyttämä tapa on yhtenäinen puoluekannatusmittauksien tapaan, jossa kannatusten yhteismäärä on 100 % kuten vaalissakin. Uutissuomalainen käyttää tapaa, jossa kannatuksista tulee summaksi reilusti alle 100 % ja tuloksissa on mukana vaihtoehto ”Ei osaa sanoa”. "Helsingin Sanomilla" on lisäksi vaihtoehdot: ”Ei kukaan edellä mainituista” ja ”En äänestäisi presidentinvaalissa”. Näistä syistä kannatukset eivät ole suoraan vertailukelpoisia eri mittausten välillä.
Hypoteettiset ehdokkaat.
Taulukossa on luetteloitu mahdolliset ehdokkaat, jotka ovat saaneet yli viiden prosentin kannatuksen ainakin yhdessä kyselyssä.
Osa kyselyistä oli sellaisia, joissa vastaajat saivat nimetä useampia ehdokkaita.
Nuorisovaalit.
Allianssi ry järjesti 8.–12. tammikuuta 2024 nuorisovaalit, joissa ensimmäisellä kierroksella äänensä antoi ennätykselliset 94 456 nuorta 545 koulussa 198 kunnassa. Vaalien suosituin ehdokas oli Alexander Stubb 20 327 äänellään eli 21,52 prosentin ääniosuudella. Toiseksi sijoittui Jussi Halla-aho 20,84 prosentin ääniosuudellaan.