Goodreads

Goodreads on Otis Chandlerin ja Elizabeth Chandlerin vuonna 2006 perustama yhteisöpalvelu kirjojen sosiaalista luettelointia varten. Amazon osti sivuston 28. maaliskuuta 2013. Sivustolla on tällä hetkellä noin 30 miljoonaa käyttäjää, 900 miljoonaa kirjaa ja 34 miljoonaa arvostelua.
Historia.
Otis ja Elizabeth Chandler perustivat Goodreadsin vuonna 2006. He ajattelivat sen tehtäväksi auttaa ihmisiä löytämään ja jakamaan kirjoja, joita he rakastavat sekä kasvattaa lukemista ja nostaa oppimisen astetta kaikkialla maailmassa. Ensimmäisen vuoden aikana yrityksellä ei ollut mitään virallista rahoitusta. Joulukuussa 2007 sivusto sai noin 750 000 dollaria bisnesenkeleiltä. Kyseinen rahoitus kesti vuoteen 2009, jolloin Goodreads sai kaksi miljoonaa dollaria True Ventures -pääomasijoitusyhtiöltä.
Lokakuussa 2010 yhtiö avasi oman käyttöjärjestelmänsä, joka mahdollisti kirjojen arvostelemisen. Seuraavana vuonna Goodreads osti Discovereads -arvostelujärjestelmän, joka algoritmeja analysoimalla selvitti aikaisempien luettujen kirjojen perusteella mistä kirjoista käyttäjä voisi tulevaisuudessa olla kiinnostunut. Amazon ilmoitti maaliskuussa 2013, että se ostaisi Goodreadsin vuoden 2013 toisella neljänneksellä. Tarkkaa hintaa ei julkistettu.
Ominaisuuksia.
Verkkosivustolla käyttäjät voivat lisätä kirjoja henkilökohtaisiin kirjahyllyihin, arvostella kirjoja, nähdä mitä heidän ystävänsä verkkosivustolla lukevat, osallistua keskusteluihin keskustelupalstoilla ja saada suosituksia, jotka perustuvat aikaisemmin luettuihin kirjoihin. Sivustolla on myös tietokilpailuja, triviaa kirjoista, lainauksia ja genreihin perustuvia kirjalistoja. Goodreads-sivustolla on oma versionsa kirjailijoille, jotka haluavat tavoittaa kohdeyleisönsä paremmin. Tähän tarkoitukseen sivustoa käyttäviä kirjailijoita ovat muun muassa James Patterson ja Margaret Atwood.
Goodreads-käyttäjän Goodreads-tili on mahdollista synkronoida Facebook-tilin kanssa.
Goodreads Choice Award.
Goodreads Choice Award on vuosittainen jaettava kirjallisuuspalkinto, jonka Goodreads lanseerasi vuonna 2009. Sivuston käyttäjät voivat äänestää Goodreadsin ehdottamia tai itse valitsemiaan kirjoja, jotka on julkaistu kyseisenä vuonna. Valtaosa Goodreadsin ehdottamista kirjoista on sivustoa käyttäviltä kirjailijoilta. Äänestysfinaaliin otetaan kymmenen eniten ääniä saanutta kirjaa 20 kategoriassa.
Rajoitukset Iranissa.
Iranilaiset käyttäjät ovat kohdanneet Goodreads-palvelussa useita rajoituksia, joita ovat asettaneet sekä Iranin hallitus että Amazon, Goodreadsin omistava yhdysvaltalainen yhtiö.
Estäminen Iranissa.
Helmikuussa 2010 Goodreadsin käyttäjäliikenne Iranista romahti äkillisesti. Tapaus sattui samaan aikaan, kun Iranin viranomaiset estivät pääsyn Gmailiin osana laajempaa internetin sensuuria. Goodreads vahvisti tuolloin, että yli 114 000 iranilaista käyttäjää oli lisännyt yli 714 000 kirjaa virtuaalisiin kirjahyllyihinsä. Yritys kiitti iranilaisia aktiivisesta osallistumisesta kirjallisuus- ja poliittisiin keskusteluihin, ja tuomitsi sivustonsa estämisen sananvapauden loukkauksena.
Käyttäjätilien sulkeminen.
Kesäkuussa 2019, pian sen jälkeen kun Yhdysvallat oli palauttanut yksipuoliset Iran-pakotteet, useat iranilaiset Goodreads-käyttäjät ilmoittivat, että heidän tilinsä oli suljettu. Goodreads perusteli toimia viitaten "valtiollisiin pakotteisiin ja vientivalvontamääräyksiin".
Kirjailijat, kääntäjät ja kulttuurialan toimijat – muun muassa iranilaiset Arash Azizi ja Barbad Golshiri – tuomitsivat käytännön kulttuurisena sensuurina, joka on ristiriidassa tiedonvälityksen vapauden kanssa. Tapaukset herättivät laajaa huomiota sosiaalisessa mediassa. On huomionarvoista, että Goodreads ei tarjoa rahallisia tai kaupallisia palveluita: iranilaiset käyttäjät käyttivät sitä pääasiassa lukemansa kirjatiedon järjestämiseen ja arvioiden kirjoittamiseen.
Keskusteluissa viitattiin usein Goodreads-palvelun vuoden 2010 kannanottoon, jossa palvelu vastusti omaa estämistään Iranissa ja julisti: “Books make no harm.”
Kesäkuun lopussa 2025 Goodreads poisti jälleen suuren määrän iranilaisten käyttäjien tilejä ilman ennakkoilmoitusta. Käyttäjiltä vaadittiin tileihinsä pääsemiseksi asiakirjoja, kuten passi, todiste asuinpaikasta ja työtodistus. Iranilaiset käyttäjät käynnistivät julkisen vetoomuksen vastustaakseen tätä toimenpidettä.