tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Avoin Venäjä

Avoin Venäjä "(Open Russia Foundation)" on Jukos-öljy-yhtiön ja johtajansa Mihail Hodorkovskin perustama ja rahoittama säätiö. Säätiö rahoittaa akateemisia instituutioita ja voittoa tavoittelemattomia järjestöjä. Toiminta tähtää Venäjän demokratisoimiseen ja avoimeen kansainvälisyyteen. Säätiön hallituksen muodostavat Arthur Hartman, Mihail Hodorkovski, Henry Kissinger, Mihail Piotrovski ja Jacob Rothschild.
Keväällä 2006 Venäjän oikeusviranomaiset jäädyttivät säätiön pankkitilejä perusteluinaan rahoituksen rikollinen alkuperä.
Talvella 2007 Venäjän viranomaiset syyttivät Hodorkovskia ja hänen liikekumppaniaan Platon Lebedeviä rahanpesusta säätiön kautta. He kuitenkin kiistivät syytökset.
Säätiön esikuvana on George Sorosin perustama Open Society Institute.
Säätiö ilmoitti toukokuussa 2021 lopettavansa toimintansa. Syynä on työntekijöiden suojelemisen syytteiltä. Säätiön toiminta on jo aiemmin kielletty lailla ja julistettu vuonna 2017 ”ei-toivotuksi järjestöksi”.
Kuplalajittelu

Kuplalajittelu () on erittäin hidas ("O(n2)") lajittelualgoritmi, jolla ei ole etuja nopeampiin algoritmeihin edes muistinkäytön suhteen. Se toimii seuraavasti:
Kuplalajittelu on hyvin alkeellinen ja siksi mainitaan useissa yhteyksissä sekä käytetään opetuksessa. Toisena etuna mainitaan, että se johtaa keskusteluun ongelmakohdista.
Esimerkkejä.
Esimerkki Python-kielellä:
def bubblesort(a):
 """bubblesort(a) -&gt; list
 Järjestää taulukon a järjestykseen pienimmästä suurimpaan.
 # Tähän muuttujaan tallennetaan tieto siitä, onko vaihtoja tehty
 changes = True
 # Toistetaan niin kauan, kuin vaihtoja tulee
 while changes:
 changes = False
 # Iteroidaan järjestettävän taulukon yli
 for i in xrange(1, len(a)):
 # Tarkistetaan alkioiden järjestys
 if a[i] &lt; a[i - 1]:
 # Alkiot ovat väärin päin, joten vaihdetaan ne keskenään
 a[i], a[i - 1] = a[i - 1], a[i]
 # Vaihto on tapahtunut, joten iterointi on toistettava
 changes = True
 # Se, että olemme päässeet tähän kohtaan koodia, tarkoittaa että
 # taulukko on järjestyksessä; palautetaan se siis kutsujalle
 return a
Esimerkki C-kielellä:
void bubblesort(void *tab, int ts, int vs, int (*cmp)(void *a, void *b))
 int i;
 int j;
 char *ctab;
 if (tab != NULL &amp;&amp; ts &gt; 1 &amp;&amp; vs &gt; 0)
 i = 1;
 ctab = (char *)tab;
 while (i &gt; 0)
 i = 0;
 j = 0;
 while (++j &lt; ts)
 if ((*cmp)(ctab + vs * (j - 1), ctab + vs * j) &gt; 0)
 swap(ctab + vs * (j - 1), ctab + vs * j, vs);
 i = 1;
void swap(void *a, void *b, int vs)
 char c;
 int i;
 if (a != b)
 i = -1;
 while (++i &lt; vs)
 c = *((char *)a + i);
 *((char *)a + i) = *((char *)b + i);
 *((char *)b + i) = c;
Globetel

Globetel Oy on vuonna 1997 perustettu suomalainen telekommunikaatioalan yritys. Globetelillä on asiakkaita yli 200 000 (vuonna 2021). Globetel tarjoaa ulkomaanpuhelupalveluita, toimii virtuaalioperaattorina Telian verkossa ja myy matkapuhelin- ja laiteliittymiä kuluttajille ja yrityksille. Aiemmin yritys tarjosi myös kaukopuheluita, mutta sittemmin ne poistuivat sen palveluvalikoimasta. Globetel toimii Helsingissä eikä sillä ole mitään tekemistä suuren yhdysvaltalaisen kaimansa GlobeTel Communications Corporationin kanssa.
Globetel tarjosi Suomen halvimmat minuuttihinnoitellut puhelut ennen Moi Mobiilin tuloa. Globetelin liittymät on suunnattu käyttäjille, jotka arvostavat pieniä hintoja eivätkä käytä juurikaan Internet-yhteyttä puhelimessaan tai joille riittää hitaampikin nopeus.
Konduktanssi

Konduktanssi (tunnus "G") kuvaa johtimen kykyä johtaa sähkövirtaa. Tasavirtapiirissä konduktanssi vastaa resistanssin käänteisarvoa. Konduktanssin SI-järjestelmän mukainen yksikkö on siemens (tunnus S), joka vastaa ohmin käänteisarvoa (1 S = 1/Ω). Vaihtovirtapiirissä konduktanssi on admittanssin reaaliosa.
Ohmin laki voidaan ilmaista konduktanssin avulla muodossa
formula_1,
missä "I" on elementin läpi kulkeva virta, "G" on elementin konduktanssi ja "V" on jännite sen yli.
Konduktanssille käytetään joskus nimityksiä "(sähkön)johtavuus" tai "johtokyky". Nämä voivat kuitenkin olla harhaanjohtavia nimityksiä, sillä niillä voidaan tarkoittaa myös konduktiivisuutta eli resistiivisyyden käänteisarvoa, joka on piirielementin sijaan materiaalin ominaisuus. Konduktiivisuuden yksikkö on siemens per metri (S/m).
Konduktanssi-käsitteen kehittäjä Lordi Kelvin ehdotti vuonna 1883 konduktanssin yksiköksi käänteistä ohmia, jolle hän antoi nimen "”mho”", eli ohm kirjoitettuna takaperin. Yksikön tunnuksena Lordi Kelvin käytti ℧-merkkiä, eli ylösalaisin kirjoitettua Ω-kirjainta. Vuonna 1971 SI-järjestelmään otettu siemens vastaa mho:ta (1 S = 1 ℧), joten kyseessä on nykyään vain vaihtoehtoinen merkintätapa. Mho ei kuitenkaan ole SI-järjestelmän yksikkö.
Adobe Photoshop Elements

Adobe Photoshop Elements on Adoben tekemä kuvankäsittelyohjelma, joka on suunnattu lähinnä harrastelijakäyttöön. Sitä voidaan pitää karsittuna versiona saman valmistajan monipuolisemmasta Photoshop-ohjelmasta, joskin Photoshop Elementsissä on myös muutamia työkaluja, joita Photoshop-ohjelmassa ei ole.
Ohjelmasta on saatavilla sekä Windows- että macOS-versio.
Ominaisuudet.
Photoshop Elementsin ensimmäinen versio julkaistiin Photoshopin 7-version yhteydessä. Photoshop Elements on suunnattu lähinnä valokuvauksen harrastajille, jonka vuoksi siitä puuttuu useita ammattimaiseen kuvankäsittelyyn ja painokelpoisen materiaalin tuotantoon liittyviä ominaisuuksia. Ohjelma ei esimerkiksi tue kirjapainoissa käytettävää CMYK-värijärjestelmää ilman erillistä lisäosaa, vaikka siinä onkin yksinkertainen värinhallintajärjestelmä. Lisäksi Photoshop Elements ei sisällä edistyneempää softproofing-tekniikkaa.
Ohjelmaan ei ole sisällytetty kaikkia tehokkaampia kuvankäsittelyominaisuuksi tai sisältää niistä supistetut versiot. Niiden sijasta ohjelmaan on sisällytetty harrastelijoille suunnattuja työkaluja esimerkiksi punasilmäisyyden poistoon tai ihonvärin säätämiseen. Jotkin ohjelman versiot voivat avata, käsitellä ja tallentaa PDF-tiedostoja.
Photoshop Elementsin Windows-versiossa on kuvankäsittelyn lisäksi kuvakokoelman hallintaan tarkoitettu osa, jossa kuviin voi muun muassa liittää hakusanoja.
Jaollisuus

Olkoot a ja b kokonaislukuja. Jos "a" = "bc" jollakin kokonaisluvulla "c", niin sanotaan, että "a" on jaollinen "b":llä tai "b" jakaa "a":n. Algebrassa tälle käytetään merkintää formula_1.
Jaollisuussäännöt.
Jokainen positiivinen kokonaisluku (eli positiivinen luonnollinen luku) on jaollinen ykkösellä ja itsellään. Jos luku ei ole jaollinen yhdelläkään muulla positiivisella luvulla, kutsutaan sitä alkuluvuksi. Edelliset ehdot toteutuvat triviaalisti ykkösellä, jota ei kuitenkaan huolita alkuluvuksi. Sen sijaan luvut kaksi ja kolme ovat alkulukuja. Luku neljä on ensimmäinen jaollinen kokonaisluku.
Luvun jaollisuutta toisella luvulla voi nähdä kymmenjärjestelmän esitystavasta esimerkiksi seuraavilla tavoilla. Luku on jaollinen:
Esimerkkejä.
Luvun jakajia sanotaan tekijöiksi.
Esimerkiksi 2 on 4:n tekijä, 4 = 2 formula_2 2 = 22, ja 7 on 14:n tekijä, 14 = 2 formula_2 7.
Jos luku a ei ole jaollinen luvulla b, jakolaskusta a/b jää jäljelle jakojäännöstä, ts. a / b = c + r / b, ts a = cb + r.
Ominaisuuksia.
Jaollisuudella on seuraavia ominaisuuksia:
Kongruenssi (lukuteoria)

Kongruenssirelaatio merkitsee sitä, että kahdesta luvusta jää sama jakojäännös, kun ne jaetaan samalla kolmannella luvulla. Kongruenssille käytetään yleisesti merkintää formula_1, joka luetaan: "a" on kongruentti "r":n kanssa modulo "b".
Kahden kokonaisluvun kongruenssi voidaan määritellä jakoyhtälön
formula_2
formula_3, jos a = kb + r jollakin kokonaisluvulla "k", toisin sanoen b|(a-r), toisin sanoen erotus a-r on jaollinen b:llä.
Kongruenssi voidaan myös yleistää kahdelle mielivaltaiselle reaaliluvulle seuraavasti:
jos formula_4, on
formula_5 jollakin formula_6 ja formula_7
Kongruensseja voidaan käyttää jaksollisten funktioiden merkitsemiseen. Esimerkiksi koska formula_8, voidaan kirjoittaa formula_9.
Ominaisuuksia.
Kongruenssilla on seuraavia ominaisuuksia:
Esimerkkejä.
Kongruenssirelaatio on ekvivalenssirelaatio, joten se jakaa kokonaislukujen joukon ekvivalenssiluokkiin.
Kertotaulu

Kertotaulu on taulukko pienimpien kokonaislukujen tuloista eli luvuista, jotka saadaan kertomalla ne keskenään. Tavallisimmin kertotaululla tarkoitetaan nimenomaan lukujen 1 – 10 tulojen taulukkoa, joka nykyisin opetetaan peruskoulun toisella tai kolmannella luokalla. Näiden tulojen avulla voidaan suorittaa suurempienkin lukujen kertolaskut. 
Pieni kertotaulu 1 · 1 – 10 · 10.
Kouluissa ensimmäisenä opetettava kertotaulu.
Käänteinen puolalainen notaatio

Käänteinen puolalainen notaatio eli RPN- ("Reverse Polish Notation") tai postfix-notaatio on pinomainen matemaattisten kaavojen merkintätapa. 
Puolalaisen notaation keksi Jan Lucasiewicz 1920-luvulla ja Charles L. Hamblin ehdotti 1950-luvun lopulla operaattorin sijoittamista operandien jälkeen, jolloin käänteinen puolalainen notaatio syntyi.
Notaatiota on käytetty muun muassa Hewlett-Packardin laskimissa.
RPL-ohjelmointikieli käyttää käänteistä puolalaista notaatiota.
Laskusäännöt.
Käänteisessä puolalaisessa notaatiossa lasketaan seuraavien sääntöjen avulla:
"Postfix"-notaatiolla laskukaava:
 (4 + 5) × 6
..voidaan esittää muodossa:
 4 5 + 6 ×
.. tai:
 6 4 5 + ×
Esimerkki.
Lasku ((1 + 2) * 4) + 3 voidaan suorittaa käänteisessä puolalaisessa notaatiossa (HP) seuraavasti:
 (näytössä 1)
 (näytössä 3)
 (näytössä 12)
 (näytössä 15)
Aloitamme sisimmistä sulkeista syöttämällä Enterillä luvun 1 sisään eli pinon toiselle tasolle. Kun tämän jälkeen syötämme numeron 2, sisällä on kaksi lukua, joiden välillä suoritetaan laskenta eli yhteenlasku - toinen rivi, ja saamme tulokseksi 3.
Kun sen jälkeen syötämme ulommassa sulussa olevan luvun 4, aiempi tulos nousee automaattisesti toiselle tasolle. Jälleen meillä on tarjolla kaksi lukua, joiden välillä suoritamme kertolaskun - rivi kolme, ja nyt saamme tulokseksi 12.
Kun vielä syötämme luvun 3, nousee esillä ollut lukema taas automaattisesti pinon toiselle tasolle, ja meillä on tarjolla kaksi lukua, joiden välillä teemme yhteenlaskun, ja saamme tulokseksi 15.
Ensimmäisen luvun voi syöttää myös yhteen- ja vähennyslaskumerkeillä mutta ei kerto- tai jakolaskumerkeillä, jolloin luvuksi tulee nolla.
Pinon nosto alimman ja toisen tason välillä tapahtuu automaattisesti, mutta tasoa voi nostaa erikseen Enterillä. Luvut voitaisiin laskea myös takaperoisessa järjestyksessä
 (toinen taso)
 (toinen taso, 3 kolmas taso)
 (toinen taso, 4 kolmas taso, 3 neljäs taso)
 (luvun syötön jälkeen 2 alataso, 1 toinen taso, 4 kolmas taso, 3 neljäs taso)
ja laskutentävien jälkeen tuloksiksi tulevat järjestyksessä 3, 12 ja 15.
Tämä esitystapa siis vain havainnollistamaan pinon toimintaa. Käytännössä se ei ole suositeltavaa ainakaan huonomuistisille, koska pinon arvot muuttuvat koko ajan ja ovat siten vaikeasti muistettavia.
(Aloittaen vasemmalta pinoon talletetaan ensin tulevat operandit 1 ja 2. Seuraavaksi vastaan tulee operaatio +, jolla suoritetaan lasku, jonka tulos sijoitetaan operandien ja operaattorin tilalle. Kaava on yksinkertaistunut siis muotoon
3 4 * 3 +
Aloitetaan taas vasemmalta ja samaan tapaan suoritetaan *-operaatio, jolloin kaava yksinkertaistuu edelleen:
12 3 +
Viimeisen operaation jälkeen jäljelle jää luku 15, joka on laskun tulos.)
Kunaksan taistelu

Kunaksan taistelu käytiin Persian kuninkaan Artakserkses II:n ja tämän veljen Kyyroksen välillä. Kyyros yritti kaapata vallan veljeltään. Kyyroksen puolella taisteli kreikkalaisia palkkasotureita, joiden joukossa oli historioitsija Ksenofon, joka kirjoitti kokemuksistaan kirjan "Anabasis" ("Kyyroksen sotaretki").
Kreikkalaisia palkkasotureita johti spartalainen Klearkhos, Ksenofonin ystävä boiotialainen Proksenos ja thessalialainen Menon.
Taistelu käytiin Eufratin rannalla noin 70 kilometriä Babylonista pohjoiseen. Kreikkalaiset palkkasoturit löivät vastassaan olleet persialaiset, mutta Kyyros itse kaatui taistelussa, Ksenofonin mukaan yrittäessään surmata veljensä Artakserkseen.
Sigma

Sigma (isona kirjaimena Σ, pienenä σ ja sanan lopussa ς, ) on kreikkalaisen kirjaimiston 18. kirjain. Sen äännearvo on sekä muinaiskreikassa että nykykreikassa . Kreikkalaisissa numeroissa sigman lukuarvo on 200.
Latinalaisessa kirjaimistossa sigmaa vastaa kirjain S/s. Suomen kieleen sigma translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta "s".
Muoto ja sen historia.
Sigma on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta ("šin").
Sigma esiintyi useimmissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa. Sen muoto muistutti yleensä foinikialaisen esikuvan 90 astetta kääntynyttä versiota, jossa oli eri kirjaimistoissa eri määrä kulmia. Joissakin kirjaimistoissa kulmat olivat pyöreämpiä, mistä on kehittynyt nykyinen S-kirjain latinalaisessa kirjaimistossa sekä mahdollisesti myös kyrillinen С-kirjain. Kaikissa paikallisissa kirjaimistoissa sigmaa ei alun perin tunnettu, vaan sen sijaan käytettiin myöhemmin kirjaimistosta poistunutta sania. Tällaisia olivat muun muassa Korintin, Aitolian, Epeiroksen ja Kreetan kirjaimistot.
Epigrafisissa lähteissä sigmasta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:
Merkityksiä.
Matematiikassa
Fysiikassa
Muita merkityksiä
Tietokonejärjestelmissä.
Tietokoneissa sigma koodataan eri merkistöissä seuraavasti:
Myy

Myy (isona kirjaimena Μ, pienenä μ, , ) on kreikkalaisen kirjaimiston 12. kirjain. Sen äännearvo on sekä muinaiskreikassa että nykykreikassa . Kreikkalaisissa numeroissa myyn lukuarvo on 40.
Latinalaisessa kirjaimistossa myytä vastaa kirjain M/m ja kyrillisessä kirjaimistossa kirjain М/м. Suomen kieleen myy translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta "m".
Muoto ja sen historia.
Myy on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta ("mem").
Myy muistutti alun perin foinikialaista esikuvaansa, ja sen oikean sivun viiva oli muita pidempi. Myöhemmin kirjain kääntyi toisin päin, ja pidempi viiva oli vasemmalla sivulla. Myy esiintyi kaikissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa. Joissakin sen kulmien määrä vaihteli. Ajan kuluessa kirjain kehittyi nykyiseen muotoonsa, jossa sekä vasemman että oikean sivun viivat ovat yhtä pitkiä.
Epigrafisissa lähteissä myystä esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:
Tietokonejärjestelmissä.
Tietokoneissa myy koodataan eri merkistöissä seuraavasti:
Tietokoneella, jossa on käytössä laajennettu suomalainen näppäimistö ja Windows käyttöjärjestelmä, mikro-merkki voidaan tuottaa pitämällä alhaalla AltGr-näppäintä samaan aikaan, kun painetaan m-kirjaimen näppäintä:
Mac OS X käyttöjärjestelmällä mikro-merkki tuotetaan näppäinyhdistelmällä:
Summa

Summaksi kutsutaan yhteenlaskun tulosta tai yhteenlaskutoimitusta.
Summaoperaattori.
Jos yhteenlaskettavana on useita lukuja tai lukujono, lukujen summaa voi merkitä yksinkertaisemmin seuraavasti:
formula_1
Summakaavoja.
Kokonaislukujen summa:
formula_2
Luonnollisten lukujen summa:
formula_3
Neliösumma:
formula_4
Kuutiosumma:
formula_5
Aritmeettinen summa:
formula_6
Geometrinen summa:
formula_7
Wanaja Festival

Wanaja Festival on Hämeenlinnan keskustassa sijaitsevassa Linnanpuistossa järjestettävä musiikkifestivaali. Tapahtuma on järjestetty heinäkuussa vuodesta 2004 lähtien ja se on kaksipäiväinen. Esiintymässä on ollut valtakunnallisesti tunnettuja yhtyeitä ja laulajia. Varsinaisen festivaalin lisäksi järjestetään jatkoklubit.
Esiintyjät.
2013.
Wanaja Festivalin 10-vuotisjuhlavuosi.
2014.
Vuonna 2014 festivaaleilla kävi kolmen päivän aikana 24 500 kävijää,&lt;br&gt;mikä oli tapahtuman ennätysyleisö.
2018.
Wanaja Festivalin 15-vuotisjuhlavuosi.
2020.
Ei järjestetty koronaviruspandemian takia.
Krynn

Krynn on fantasiamaailma, johon sijoittuvat Tracy Hickmannin ja Margaret Weissin kirjoittamat Dragonlance-sarjan romaanit. Maailmaa on myöhemmin käytetty myös monissa muissa Dragonlance-universumiin sijoittuvissa kirjoissa. Se oli myös tapahtumapaikkana Dungeons &amp; Dragons -roolipeliin tehdyssä Dragonlance-kampanjassa.
Maantiede.
Krynn on jakautunut viiteen päämantereeseen, joiden nimet ovat: Ansalon, The Dragon Isles, Ithin'carthia, Taladas ja Adlatum. Maailmaan kuuluu myös maanalinen osa Chorane. Ansalonin länsipuolella on kaksi suurta, kapean salmen toisistaan erottamaa saarta, Etelä- ja Pohjois-Ergoth. (engl. Northern and Southern Ergoth)
Ennen Ansalon oli yhtenäinen suuri manner mutta kun Jumalat syösivät tulisen vuoren Istarin pappiskaupunkiin aiheuttaen Suuren Mullistuksen, Krynn murtui. Istarin kaupunki upposi mereen vieden ympäröivät maat mukanaan, ja synnytti Verenpunaisen Istarin Meren. (eng. Blood Sea of Istar) Samalla toisella puolella Ansalonia, mantereen länsipuolella, maa repesi laajalta alueelta muodostaen Uuden Meren. (eng. New Sea)
Dragonlance -kirjojen Peitsen sankarit ovat kotoisin Ansalonin Abanasiniasta.
Rekursiivinen jono

Rekursiivinen jono on lukujono, jossa yksi tai useampi sen alussa olevista jäsenistä tunnetaan. Tunnettuja jäseniä kutsutaan "alkuehdoiksi".
Lisäksi tiedetään tapa, jolla jonon seuraavat jäsenet voidaan laskea aikaisempien jäsenten avulla. Tätä tapaa kutsutaan "rekursiokaavaksi".
Yksi tunnetuimpia rekursiivisia jonoja on Fibonaccin lukujono.
Analyyttinen jono

Analyyttinen jono on lukujono, jonka "n":s termi eli "yleinen termi" formula_1 on ilmoitettu indeksin "n" lausekkeena.
Esimerkki: Jonossa (...0, 2, 4, 6...) yleinen termi on formula_2. Analyyttisesti merkittynä jono on formula_3.
Nolanin kartta

Nolanin kartta on David Nolanin luoma poliittisen kirjon malli, joka pyrkii yksilöimään poliittiset aatteet perinteistä vasemmisto-oikeisto-akselia paremmin. Kartassa on taloudellisen vapauden ja henkilökohtaisen vapauden akselit.
Akselit.
Kartan ylävasemmalle suuntautuva akseli kuvaa henkilökohtaista vapautta ja yläoikealle suuntautuva akseli taloudellista vapautta. Poliittinen vasemmisto sijaitsee kartan vasemmassa laidassa ja oikeisto oikeassa laidassa.
Slompin versio.
Hans Slomp on sijoittanut kartalle useampia suuntauksia, kuten alla olevassa kuvassa esitetään (suuntaukset klikattavissa).
Sarja (matematiikka)

Matematiikassa sarja on äärettömän lukujonon termien yhteenlasku. Sarjateoria on tärkeä analyysin osa-alue, ja se kehittyi differentiaali- ja integraalilaskennan rinnalla 1600-luvun lopulta lähtien.
Sarjan summa.
Sarjan summa määritellään sarjan äärellisten osasummien muodostaman lukujonon raja-arvona. Mikäli summa on olemassa, sarja on suppeneva.
Esimerkki
Voidaan päätellä, että formula_1
Tämän sarjan osasummien jonolla
formula_2
on raja-arvo formula_3
Esimerkki
Otetaan esimerkiksi yhden metrin pituinen lanka. Puolitetaan se ja näin saaduista
identtisistä palasista puolitetaan taas toinen. Prosessia jatketaan äärettömiin.
Näin on todettu, että
formula_4
Sarjan formula_5 osasummia ovat
formula_6
formula_7
formula_8
formula_9
formula_10
formula_9
Jos osasummien jonolle on olemassa raja-arvo, sarjan summa on
formula_12
Aritmeettinen ja geometrinen sarja.
Sarja formula_13 on aritmeettinen, jos lukujono formula_14 on muotoa formula_15 eli jos kahden peräkkäisen termin erotus on vakio formula_16.
Sarja formula_13 on geometrinen, jos lukujono formula_14 on muotoa formula_19 eli jos kahden peräkkäisen termin suhde on vakio formula_20.
Esimerkkejä.
Määritetään sarjan formula_32 summa.
Osasumma formula_33
Summa on geometrinen summa; formula_34, termejä formula_35.
formula_36.
formula_37
Sarjakehitelmä.
Monista funktioista voidaan muodostaa sarjamuotoinen esitystapa, sarjakehitelmä, jonka avulla funktion arvoja voidaan approksimoida käytännön laskentatehtävissä. Tällöin sarjakehitelmästä otetaan vain tietty määrä alkioita mukaan. Tällaisia sarjoja ovat esimerkiksi Taylorin ja Fourier'n sarja.
Poliittinen kirjo

Poliittinen kirjo on tapa kuvata eri poliittisten aatteiden edustajia sijoittaen heitä erilaisille akseleille. Perinteisin jako on vasemmistoon ja oikeistoon, eräs monipuolisempi on Nolanin kartta.
Oikeisto–vasemmisto-vastakkainasettelu.
Oikeiston ja vasemmiston vastakkainasettelu viittaa perinteisesti jakoon konservatismia sekä jyrkkiä yhteiskunnallisia uudistuksia kannattavien välillä. Käsitteet syntyivät Ranskan vallankumouksen aikana, jolloin ne viittasivat istumapaikkajärjestykseen Ranskan lainsäädännöllisissä elimissä. Oikeistolaisuuteen on perinteisesti kuulunut markkinatalouden suosiminen, vahva kansallismielisyys ja maanpuolustuksen arvostus. Vasemmiston tunnusmerkkinä on alun perin pidetty sosialismin kannattamista, mutta nykyään tämän on pääasiallisesti läntisissä demokratioissa korvannut sosiaalidemokratia tai punavihreys. Nykyisin vasemmisto–oikeisto-ulottuvuuden on nähty liittyvän ensisijaisesti verotusta, sosiaaliturvaa sekä valtion ja elinkeinoelämän suhteita koskeviin kysymyksiin. Vasemmisto painottaa valtion taloudellista, säätelevää ja palveluja tuottavaa roolia, kun taas oikeisto luottaa markkinavoimiin ja haluaa pitää valtion roolin pienenä.
Globalistit–kansallismieliset.
Joidenkin 2010-luvun poliitikkojen, kuten Suomen pääministerin Alexander Stubbin, Ranskan kansallismielisten johtajan Marine Le Penin sekä Perussuomalaisten puheenjohtajan Jussi Halla-ahon mukaan jako globalisteihin ja kansallismielisiin (tai puhujasta riippuen "isänmaallisiin", "lokalisteihin" ym.) on korvannut vanhan jaon oikeistoon ja vasemmistoon.
Suomessa.
Politiikan tutkija Heikki Paloheimo erottaa Suomen puoluejärjestelmässä toisistaan seitsemän ristiriitaulottuvuutta, joita voidaan kutsua ideologisiksi ulottuvuuksiksi: 
Suomessa suurista puolueista oikeistolaisin on keskusta-oikeistolainen Kokoomus. Vasemmistopuolueiksi luetaan eduskuntapuolueista Suomen Sosialidemokraattinen Puolue ja Vasemmistoliitto.
Ericsson

Telefonaktiebolaget L M Ericsson (eli Ericsson) on ruotsalainen informaatio- ja viestintäteknologioiden ja -palvelujen toimittaja.
Historia.
Yrityksen perusti Lars Magnus Ericsson (1846–1926) käsivälitteisten lankapuhelinten aikakautena vuonna 1876 ja ensimmäisen puhelimensa Ericsson valmisti vuonna 1878. Muiden ruotsalaisten suuryhtiöiden tapaan viennillä oli tärkeä merkitys myös Ericssonille, joka aloitti jo aikaisessa vaiheessa liiketoiminnan Venäjällä perustamalla tehtaan Pietariin vuonna 1897. Muutamaa vuotta myöhemmin Ericsson aloitti myös Yhdysvalloissa perustamalla ensimmäisen tehtaansa maahan vuonna 1904.
Lars Magnus Ericsson jättäytyi pois yhtiön toiminnasta vuonna 1905. Ensimmäiseen kriisiinsä Ericsson ajautui Venäjän vallankumouksen myötä 1917, kun kommunistit ottivat haltuunsa yhtiön toiminnan Venäjällä. Seurauksena Ericsson ajautui maksukyvyttömyyteen, mutta pääsi myöhemmin taas jaloilleen.
Seuraava kriisi oli kuitenkin jo ovella, kun liikemies Ivar Kreugerin yhtiöstä tuli Ericssonin suurin omistaja vuonna 1930. Kreuger ajautui pian tämän jälkeen konkurssiin ja teki itsemurhan 1932, minkä jälkeen Ericsson oli jälleen vaikeuksissa. Pelastajiksi tulivat yhdysvaltalainen ITT, Svenska Handelsbanken ja Wallenbergit, jotka ottivat yhtiön haltuunsa.
Vuonna 1981 Saudi-Arabia otti käyttöönsä Ericssonin toimittaman järjestelmän ollen maailman ensimmäinen maa, jolla oli toimiva matkapuhelinverkko.
Matkapuhelinten valmistus siirrettiin vuonna 2001 perustetulle Sony Ericsson Mobile Communications -yhteisyritykselle. Sony osti koko yhteisyrityksen osakekannan ja nimesi yrityksen Sony Mobile Communications Inc:ksi 2012.
Ericssonin juuret Suomessa juontavat emoyhtiön perustamisvuoteen 1876, jolloin puhelin keksittiin. Samana vuonna Daniel Johannes Wadén perusti teleyrityksen Helsinkiin luoden perustan Ericssonin toiminnalle Suomessa. Ericssonin perustaja Lars Magnus Ericsson osti Wadénin yrityksen vuonna 1918, ja virallisesti Oy L M Ericsson Ab rekisteröitiin joulukuussa 1918.
Takuu

Takuu tarkoittaa taetta tai vakuutta jostakin, jonkin asian takaamista. Joku voi esimerkiksi mennä takuuseen toisen puolesta eli vastata toisen sitoumuksista.
Takuu oikeustieteessä.
Takuu on sitoumus, jolla takuun antaja sitoutuu vastaamaan jostain velvoitteesta, joko omasta puolestaan tai toisen henkilön puolesta. Takuu on vapaamuotoinen sopimus, josta ei erikseen säädetä lailla, vaan sitä koskevat yleiset sopimus- ja velvoiteoikeudelliset periaatteet sekä takuusitoumuksessa sovitut ehdot. Takuu on erotettava takauksesta, josta säädetään erikseen takauslaissa.
Takuu kaupankäynnissä.
Tyypillinen kaupassa esiintyvä takuu on hyödykkeiden myynnissä myyjän tarjoama vapaaehtoinen kuluttajansuojaa laajentava lupaus. Tyypillisessä tilanteessa taataan esimerkiksi kodinkoneen toimivan moitteetta tietyn ajan.
Oikeuskäytännössä takuun katsotaan kääntävän todistustaakan asiakkaan vastuusta myyjälle, jos myyty tuote vahingoittuu takuun aikana. Takuulla ei voi rajoittaa kuluttajan lakisääteisiä oikeuksia.
Takuu eroaa tuotevakuutuksesta siten, että takuu on esinettä ostettaessa maksuton eikä aiheuta käytettäessä kuluja.
Useimmat takuut eivät koske asiakkaan laiminlyönneistä tai force majeure -tilanteesta syntyneitä vahinkoja.
Myoni

Myoni (tunnus µ tai μ−) on elektronin kaltainen alkeishiukkanen, joka kuuluu leptoneihin. Sen sähkövaraus on −1 "e" ja spin ½ eli samat kuin elektronilla. Myonin massa on verrattuna elektronin massaan kuitenkin noin 207-kertainen, noin 105,7 MeV/c2.
Myoni kuuluu aineen toiseen perheeseen, eikä se ole vakaa hiukkanen. Toiseen perheeseen kuuluu myonin (μ) lisäksi lumo-kvarkki (c), outo-kvarkki (s) ja myonin neutriino. Myonin keskimääräinen elinikä on 2,2 mikrosekuntia, joka on kuitenkin huomattavasti enemmän kuin useimmilla muilla epävakailla hiukkasilla. Myoni hajoaa heikon vuorovaikutuksen mahdollistamana elektroniksi ja kahdeksi neutriinoksi.
Antimyoni on myonin antihiukkanen, jolla on yhtä suuri massa ja spin mutta vastakkainen sähkövaraus, +1 "e". Myonia vastaavaa neutriinoa kutsutaan myonin neutriinoksi.
Tutkimuksen historia.
Carl David Anderson ja Seth Henry Neddermyer tutkivat sumukammion avulla kosmista säteilyä vuonna 1936 ja he löysivät hiukkasen, jonka massa on elektronin ja protonin massan välillä. Havainnon vahvistivat J. C. Street ja E. C. Stevenson vuonna 1937, jolloin he arvioivat, että tämän hiukkasen massa on noin 200-kertainen elektronin massaan nähden ja että sillä on täsmälleen sama sähkövaraus kuin elektronilla.
Carl David Anderson kutsui hiukkasta mesotroniksi, ja vuonna 1947 sitä alettiin kutsua myymesoniksi, koska sillä oli samaa suuruusluokkaa oleva massa kuin mesoneilla. Kun sen ominaisuuksia tutkittiin tarkemmin, sen kuitenkin todettiin suurehkosta massastaan huolimatta muistuttavan enemmänkin elektronia kuin muita mesoneja, minkä vuoksi se nykyisin luokitellaan elektronin tavoin leptonien eikä mesonien ryhmään. Niinpä sen spin on 1/2, samoin kuin elektronilla, joten se on fermioni, toisin kuin mesonit, joiden spin on kokonaisluku, eli ne ovat bosoneja. Täten hiukkanen sai nykyisen nimensä "myoni". Myöhemmin todettiin lisäksi, että mesonit koostuvat kahdesta kvarkista, mutta myonilla ei ole tällaista sisäistä rakennetta, joten sen on kuuluttava alkeishiukkasiin, kun taas mesonit ovat hadroneita.
Kosmiset myonit.
Kosmisen hiukkasen törmätessä ilmakehän ylimmissä osissa ilmakehämolekyylien kanssa syntyy paljon pioneita ja kaoneita. Varattu pioni (formula_1) hajoaa usein myoniksi(formula_2) ja neutriinoksi (formula_3) reaktioissa formula_4 ja formula_5. Myös varatun kaonin (formula_6) hajotessa syntyy myoneita reaktioissa formula_7 ja formula_8. Syntyneet myonit ja neutriinot kiitävät kohti Maapalloa. Reaktiossa syntyneitä myoneita on helpompi havaita kuin neutriinoja, ja myonit ovatkin merkittävä havainnoinnin kohde kosmisen säteilyn tutkimuskokeissa.
Tau

Tau (isona kirjaimena Τ, pienenä τ, , ) on kreikkalaisen kirjaimiston 19. kirjain. Sen äännearvo on sekä muinaiskreikassa että nykykreikassa . Kreikkalaisissa numeroissa taun lukuarvo on 300.
Latinalaisessa kirjaimistossa tauta vastaa kirjain T/t ja kyrillisessä kirjaimistossa kirjain Т/т. Suomen kieleen tau translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta "t".
Muoto ja sen historia.
Tau on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta ("tav"). Tauta käytettiin kaikissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa, ja sen muoto oli niissä kaikissa poikkeuksellisen yhtenevä, koostuen pystyviivasta ja sen päällä olleesta poikkiviivasta. Myös latinalaisen kirjaimiston T-kirjain kehittyi tästä muodosta.
Epigrafisissa lähteissä tausta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:
Tietokonejärjestelmissä.
Tietokoneissa tau koodataan eri merkistöissä seuraavasti:
Jakolasku

Jakolasku on yksi aritmeettisista laskutoimituksista. Se on kertolaskun käänteisoperaatio. Jakoyhtälö liittyy kiinteästi jakolaskuun.
Jos
a · b = c,
missä b ei ole nolla (nollalla ei voi jakaa, sillä tulos on määrittelemätön),
a = c : b
(sanotaan ”c jaettuna b:llä”, joskus myös latinaan perustuen ”c per b”). Esimerkiksi 12 : 3 = 4, sillä 4 · 3 = 12.
Jakolaskun vastausta, a:ta, nimitetään "osamääräksi"; lukua c "jaettavaksi" ja b "jakajaksi". Jakolaskua voidaan merkitä myös c / b tai formula_1 tai vanhahtavasti c ÷ b. 
Käsitteellisesti voidaan puhua kahdentyyppisestä jakolaskusta. Jos luku "c" ajatellaan jaettavaksi "b" yhtä suureen osaan, on kyseessä "ositusjako". Jos taas lasketaan, kuinka monta kertaa luku "b" sisältyy joukkoon "c", on kyseessä "sisältöjako". Nämä ovat kuitenkin lähinnä pedagogisia käsitteitä, sillä kummassakin tapauksessa saadaan kuitenkin tulokseksi sama luku. Kun jakolasku käsitetään sisältöjaoksi, osamäärää c : b sanotaan myös lukujen c ja b suhteeksi.
Kokonaislukujen joukossa jako ei aina mene tasan, vaan osamäärän ohella saadaan myös jakojäännös. Esimerkiksi jos luku 7 jaetaan 3:lla, saadaan osamääräksi 2 ja jakojäännökseksi 1, sillä 7 = 2 · 3 + 1. Jos jakolaskun c : b jakojäännös on nolla, sanotaan luvun c olevan "jaollinen" b:llä. Sen sijaan rationaalilukujen joukossa ei jakojäännöstä esiinny, vaan osamäärä on aina toinen rationaaliluku, ellei jakaja ole nolla. Tämän vuoksi sanotaan, että nollasta eroavien rationaalilukujen joukko on suljettu jakolaskun suhteen, eli kahden nollasta eroavan rationaaliluvun osamäärä on aina rationaaliluku. Rationaaliluvut voidaan ilmoittaa kahden kokonaisluvun osamäärinä muodossa formula_2. Näin merkittyinä niitä sanotaan murtoluvuiksi.
Pöytä

Pöytä on huonekalu, yleensä vaakasuora taso, joka on korotettu lattiasta jalkojen tai muun tukirakenteen avulla.
Pöytää käytetään työskentelyalustana muun muassa syödessä ("ruokapöytä") ja muissa käsin ja istuen tehtävissä toiminnoissa. Pöydän korkeus on tällöin noin 70–80 cm. Seisomatyötä tehtäessä tai korkean jakkaran ääressä istuttaessa pöydän tai muun työtason korkeus on noin 90–100 cm.
Teollisuudessa ja muussa ammattikäytössä pöydäksi voidaan kutsua mitä tahansa kalustetta, joka mahdollistaa käsillä tehtävän työn kumartelematta tai kurottelematta joko seisten tai istuen (esim. "kokoonpanopöytä", "pakkauspöytä"). Parhaan ergonomian saavuttamiseksi ne ovat usein monipuolisesti säädettäviä ja eri tehtäviä varten helposti muunneltavia. Tukevarakenteista, usein seinään tai lattiaan kiinnitettyä työpöytää, johon jokin työkone tai työstettävä kappale voidaan tukevasti kiinnittää työskentelyn ajaksi, kutsutaan "penkiksi" (esim. höyläpenkki, sorvipenkki).
Erilaisia pöytiä.
Pöytien perinteinen materiaali on massiivipuu, liimapuu tai erilaiset viilutetut puulevyt, kuten vaneri. Pöydänjalat voivat olla puun sijasta metallia. Puisen pöydänkannen pinnoitteena voi olla lakka, öljy, vaha, maali, melamiini tai laminaatti. Pöydänkantena eli ylätasona voidaan käyttää myös kivi- tai lasilevyä. Etenkin pihapöydät ja muut ulkokalusteet valmistetaan usein kokonaan muovista. Muita pihapöytien materiaaleja ovat massiivimäntyinen lahosuojattu liimalevy, trooppiset puulajit tai metallit.
Pöydänpinnan suojana ja somisteena voidaan käyttää pöytäliinaa.
Mustijoki

Mustijoki ("Svartsån") on Mustijoen vesistön Suomenlahteen laskeva laskujoki, jonka vesistöalue sijaitsee pääosin Uudenmaan maakunnan alueella ja pieneltä osin Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen maakuntien alueella. Joen tärkeimmät latvahaarat ovat Mäntsälänjoki ja Hirvihaaranjoki. Vesistön valuma-alueen järvisyys on 1,5 %.
Mäntsälän keskustan eteläpuolella Mäntsälänjoki ja Hirvihaaranjoki yhtyvät Mustijoeksi. Joen alajuoksun varrella sijaitsee Pornaisten keskustaajama Kirveskoski. Mustijoki laskee Suomenlahteen Porvoon Kilpilahdessa. Jokea käytetään kanoottiretkeilyyn.
Voimalat.
Toiminnassa olevia voimaloita ovat Halkiankosken, Lahankosken, Laukkosken ja Tyysterinkosken voimalaitokset.
Mustijoen suulla Brasaksessa on patopumppaamo, jolla pumpataan Mustijoen vettä Hackalandetin tekojärveen Kilpilahden teollisuusalueen käyttöön.
Brasaksen patopumppaamolla on toimiva kalaporras, mutta seuraavalla yläjuoksun padolla eli Tyysterinkosken voimalaitoksella ei ole kalaporrasta. Tyysterikosken voimalaitos toimii esteenä merestä nouseville vaelluskaloille.
Psykolingvistiikka

Psykolingvistiikka on tieteenala, joka tutkii ihmisen kielen ja mielen välistä suhdetta. Psykolingvistiikkaa voidaan pitää osana sekä psykologiaa että kielitiedettä – näkökulman mukaan. Sitä pidetään usein myös soveltavana kielitieteenä. Psykolingvistiikka syntyi nykyaikaisena tieteenä 1950-luvun lopulla Yhdysvalloissa, kun sekä kielitieteilijät että psykologit alkoivat kehittää malleja, joilla voidaan kuvata ihmisen kognitiivista ja kielellistä toimintaa. Merkittäviä tutkijoita olivat muun muassa psykologi George A. Miller ja kielitieteilijä Noam Chomsky. 
Nykyään kielen ja ajattelun suhdetta tutkitaan suurimmaksi osaksi monilla eri tieteenaloilla ja niiden rajamaastossa, kuten filosofiassa, sosiaalipsykologiassa, viestintätieteissä, neurotieteissä, biologiassa, etologiassa ja paleolingvistiikassa, mutta tätä tutkimusta ei yleensä kutsuta psykolingvistiikaksi. Itsenäisen tieteenalan nimenä psykolingvistiikka viittaa lähinnä pohjoisamerikkalaiseen kielentutkimuksen ja psykologian perinteeseen.
Psykolingvistiikassa tutkitaan kieltä osana ihmisen ajattelua ja käyttäytymistä. Sen päämääränä on oppia ihmisen ajatteluprosessin ja kielen välisistä yhteyksistä sekä ihmisen aivojen toiminnasta kieltä käytettäessä. Psykolingvistiikan keskeisiä kysymyksiä on myös lapsen kielellinen kehittyminen. Ala käyttää psykologian tavoin erilaisia kokeita ja testejä tutkimuksen tukena.
Psykologiassa kieli on tärkeä. Kieli on mentaalinen ilmiö, ja siksi jotkut pitävät kielitiedettä psykologian haarana. Psykologian teoriassa on tärkeää selvittää ajattelun luonnetta, ja koska ajatteluun käytetään kieltä, myös kielen (varsinkin sen käytön ja merkityksen) tutkiminen on psykologiassa tärkeää.
Monelle asialle annetaan sanallinen nimike. Tämä on seikka, joka kiinnostaa sekä psykologia että lingvistiä, joskin hieman eri kannalta. Psykologia kiinnostaa, havaitsemmeko me vain ne asiat, joilla on nimi vai tapahtuuko havaitseminen jotenkin toisella tavalla. Sapirin–Whorfin hypoteesin mukaan äidinkielenä puhutun kielen sanastollinen ja kieliopillinen rakenne vaikuttavat puhujan tapaan hahmottaa kielenulkoinen maailma sekä hänen käyttäytymiseensä.
Psykolingvistiikalla on osin samat ongelmat kuin kielifilosofialla.
Kielifilosofia

Kielifilosofia on tiede (filosofian haara), joka filosofisella (käsitteellisellä) ajattelulla pyrkii selvittämään kielen olemusta ja ilmiöitä. Tällaisia kysymyksiä ovat esimerkiksi:
Kielifilosofian nk. semioottinen kolmio muodostuu merkistä, merkkiä vastaavasta oliosta ("referentistä") ja merkin merkityksestä. Semiotiikan eli yleisen merkkitieteen peruskäsitteitä ovat "syntaksi", "semantiikka" ja "pragmatiikka". Semiotiikka laajenee kulttuurintutkimukseksi, paljon pelkän kielen ulkopuolelle.
Semantiikan ja pragmatiikan välistä eroa voidaan pitää keinotekoisena: nk. "peliteoreettisessa semantiikassa" edellistä voidaan jopa pitää jälkimmäisen osana. Tämä ankkuroi totuuskäsityksemmekin ulkopuoliseen todellisuuteen. 
Nk. realistinen semantiikka pitää totuutta kielen ja todellisuuden välisenä semanttisena suhteena. Puhutaan kielestä kalkyylinä ja totuuden vastaavuuskäsityksestä. 
Idealistisemman käsityksen mukaan totuudesta on mahdotonta puhua kielen kaikkialle ulottuvan ja rajoittavan vaikutuksen vuoksi. Tällöin puhutaan kielestä universaalina välineenä ja semantiikan 'lausumattomuudesta'. Tämä käsitys liittyy erilaisiin tiedollisiin totuuskäsityksiin. Esimerkiksi postmoderni retoriikka pitää itseään semioottisena, ihmisten vuorovaikutusta tutkivana tieteenä. 
Muutama kielifilosofiaan liittyvä asia:
Urheilukanava

Urheilukanava oli suomalainen urheiluun erikoistunut televisiokanava, joka näkyi maksutta useimmissa kaapeliverkoissa sekä maanpäällisessä digiverkossa. Suomen Urheilutelevisio Oy sai valtakunnallisen toimiluvan digitaaliseen televisioverkkoon vuonna 2000 ja noin vuotta myöhemmin, 27. elokuuta 2001 kello 15 Urheilukanava aloitti lähetyksensä. Urheilukanavan toimitusjohtaja oli Sanoma Television Oy / Nelonen Median liiketoimintajohtaja Hans Edin. Kanavalla oli myös oma teksti-TV nimeltä Urheiluteksti, mutta 1. toukokuuta 2009 alkaen kanavan teksti-TV-lähetyksenä toimi TekstiNelonen.
7. joulukuuta 2009 Viasat ja Nelonen Media julkaisivat yhteistyösopimuksen, jonka myötä 1. helmikuuta 2010 lähtien Urheilukanavan nimeksi tuli Nelonen Sport. Samassa yhteydessä Urheilukanavan maksullisesta rinnakkaiskanavasta, Urheilu+kanavasta, tuli Nelonen Sport Pro.
Vuoden 2011 alusta lähtien Nelonen Sport, vanha Urheilukanava, muuttui maksulliseksi kanavaksi Nelonen Pro 2. Nelonen Sport Pro, vanha Urheilu+kanava, muuttui kanavaksi Nelonen Pro 1.
Omistus.
Urheilukanavan omisti Sanoma-konserniin kuuluva Sanoma Entertainment. Se omisti yhtiöstä aiemmin 17,55 % ja tuli enemmistöomistajaksi 3. elokuuta 2007 ostettuaan Sportup Finland Oy:n, joka omisti 49,9 % Suomen Urheilutelevisio Oy:n osakkeista. Kesäkuussa 2009 Sanoma Entertainment osti Suomen Urheilutelevision loput osakkeet.
Ohjelmisto.
Urheilukanava lähetti muun muassa jalkapalloa, pesäpalloa, lentopalloa, jääkiekkoa (Mestis ja Sveitsin jääkiekkoliiga), salibandya, yleisurheilua, golfia, suunnistusta, moottoriurheilua ja tennistä. Jalkapallossa se näytti Saksan, Italian, Espanjan, Alankomaiden, Brasilian, Ruotsin ja Suomen pääsarjoja. Jalkapallon pääasiallisena selostajana toimi Tuomas Virkkunen. Muita jalkapalloselostajia olivat muun muassa Tero Karhu ja Pepe Jürgens. Urheilukanava näytti myös raviurheilua. Ravi-tv-ohjelma oli kolmipuolinen, kun "Aamupala" näytettiin joka aamu ja "Illan huippuhetket" joka ilta. Raviohjelmistoon kuului myös "Pelivihjeet".
Katsojaennätyksiä.
Urheilukanava esitti 23. joulukuuta 2007 Espanjan jalkapallon pääsarjan klassikko-ottelun Barcelona – Real Madrid, joka keräsi parhaimmillaan 135 000 katsojaa.
11. huhtikuuta 2009 Urheilukanava esitti Vaasan Sport – Porin Ässät välillä pelatun SM-liigakarsinnan seitsemännen ja ratkaisevan ottelun. Ottelua seurasi keskimäärin 224 000 ja parhaimmillaan 266 000 katsojaa, mikä oli Urheilukanavan katsojaennätys.
Dolby Digital

Dolby Digital on tavaramerkki Dolby Laboratoriesin kehittämälle digitaaliselle, häviöllisesti pakkaavalle, AC-3-äänenkoodaukselle. Äänivirrasta poistetaan osia psykoakustisten mallien avulla siten, että ihmiskorva huomaa mahdollisimman vähän laadun heikkenemistä.
Dolby Digitalin käyttökohde on DVD-levyjen, elokuvien teatteriesityskopioiden ja joissain tapauksissa digitaalitelevision monikanavaääni. Järjestelmän avulla voidaan lähettää monenlaisia kanava-asetuksia yksikanavaisesta monoäänestä (1.0) kuusikanavaiseen surround-ääneen (5.1), jossa on yksi keskikanava, kaksi etukanavaa, kaksi takakanavaa ja erityinen taajuudeltaan rajoitettu matalien efektien kanava (LFE).
Dolby Digital 5.1 EX -järjestelmä lisää 5.1-järjestelmään uuden takakeskikanavan koodaamalla sen äänen kahteen muuhun takakanavaan "matriisikoodauksen" avulla. Järjestelmä on täysin yhteensopiva normaalin 5.1-järjestelmän kanssa.
Dolby on historiansa aikana kehittänyt myös monia muita äänitekniikoita, kuten edelleen laajasti käytetyn Dolby Surroundin, jossa matriisikoodauksen avulla kaksikanavaiseen stereoääniraitaan saadaan tallennettua monotakakanava.
Dolby Laboratories tunnetaan myös ns. Double-D logostaan, joka koostuu kahdesta isosta D-kirjaimesta, joista jälkimmäinen on kirjoitettu peilikuvana.
Vähennyslasku

Vähennyslasku eli erotus on eräs aritmeettisista peruslaskutoimituksista. Se kuvataan miinusmerkillä formula_1:
formula_2
(luetaan: ”a miinus b on yhtä kuin c”), missä "a" on vähennettävä, "b" vähentäjä ja "c" lukujen ero eli erotus.
Vähennyslasku on yhteenlaskun käänteisoperaatio. Kun lukuun "a" ensin lisätään luku "b" ja summasta vähennetään sama "b", saadaan erotuksena "a":
formula_3
Luvun vähentäminen tarkoittaa samaa kuin sen vastaluvun lisääminen:
formula_4
Daniel Auteuil

Daniel Auteuil [otøj] (s. 24. tammikuuta 1950 Alger, Ranskan Algeria) on ranskalainen näyttelijä. Uransa aikana hän on näytellyt monenlaisissa elokuvissa trillereistä draamoihin. Hän on saanut useita arvostettujen elokuvapalkintojen ehdokkuuksia ja on nykyään Ranskan kuuluisimpia näyttelijöitä.
Lapsuus.
Auteuil syntyi Ranskan Algeriassa. Hänen vanhempansa olivat oopperalaulajia. Syntymän aikaan vanhemmat olivat kiertueella. Jo lapsesta asti näyttelijän ura oli Auteuilille selvä valinta.
Ura.
Daniel esiintyi aluksi pienissä avantgarde-teattereissa. Debyyttinsä elokuvamaailmaan hän teki vuonna 1975 elokuvassa "L'Agression". Auteuil näytteli lukuisissa komedioissa ja teki läpimurtonsa Claude Berrin draamassa "Jean de Florette" (1986), josta hän voitti BAFTA- ja César-palkinnot. Toisen César-palkintonsa hän sai vuonna 2000 parhaasta miespääosasta elokuvassa "Tyttö sillalla", jossa hän näytteli Vanessa Paradis’n kanssa.
Vuonna 2011 tuli ensi-iltaan Auteuil’n esikoisohjaus "Kaivontekijän tytär", joka on uudelleenfilmatisointi Marcel Pagnolin vuoden 1940 samannimisestä elokuvasta. Hän näyttelee siinä myös miespääosaa.
Yksityiselämä.
Auteuil tapasi entisen vaimonsa Emmanuelle Béartin elokuvan "L'Amour en douce" kuvauksissa. Suhteesta syntyi vuonna 1992 tytär Nelly. Nykyään Auteuil elää yhdessä näyttelijä Aude Ambroggin kanssa.
Pareton periaate

Pareton periaate on Pareto-jakaumien erityistapaus, jonka mukaan missä tahansa ilmiössä 80 % seurauksista johtuu 20 %:sta syistä.
Kuvaus.
Italialainen Vilfredo Pareto tutki 1800-luvun Englannissa vuoden 1897 kesästä vaurauden jakautumista suhteessa väestöön. Tutkimusten tuloksena syntyi epäoikeudenmukaisen jakautumisen teoria, ja Pareton havainto tunnetaan nykyään 80/20-sääntönä. Englantilainen George Zipf havaitsi kielitieteellisissä tutkimuksissaan vuonna 1949 Pareton vaurauskäyrää vastaavan ilmiön (hyvin pientä osaa kielen sanastosta käytetään erittäin paljon ja hyvin suurta osaa vastaavasti erittäin vähän). Nämä tulokset tunnetaan Zipfin lain nimellä.
Pitkä häntä () tarkoittaa liiketoiminnan yhteydessä tilannetta, jossa liiketoimintaympäristön muutos mahdollistaa kannattavan liiketoiminnan potenssijakauman vähävolyymisellä alueella. Pitkä häntä -ilmiöstä huolimatta Pareton periaate on edelleen voimassa.
80/20-sääntö ymmärretään usein väärin. Tähän on useita syitä:
Zipfin laki

Zipfin laki oli Harvardin kielitieteilijä George Kingsley Zipfin löydös, jonka mukaan "n":nneksi käytetyimmän sanan (tai jonkin muun mitattavan yksikön, kuten äänteen) käyttötiheys missä tahansa luonnollisessa kielessä on käänteisesti verrannollinen lukuun "n".
Zipfin laki on empiirinen tulos eikä teoreettinen malli. Syyt zipfiläisiin jakaumiin eri ilmiöissä vaihtelevat suuresti ja niiden perusteista on kiistaa. Zipfiläisiä jakaumia kuitenkin esiintyy tosielämässä.
Zipfin laki voidaan kuvata matemaattisesti:
formula_1
Zipfiläinen jakauma todistetaan usein kuvaamalla data graafisesti, akseleina järjestysnumeron logaritmi ja frekvenssin logaritmi. Jos pisteet asettuvat likimäärin suoralle, kyseessä on Zipfin lain tapaus. Logaritmin kantaluvulla ei ole merkitystä tässä tapauksessa.
Toteutumisesta.
Dahui, Li Menghui ja Di Zengru havaitsivat tutkimuksessaan ”True reason for Zipf’s law in language” (2005), että vaikka kielet normaalisti noudattavat Zipfin jakaumaa, kiina on poikkeus. Kiinan kieli lakkasi noudattamasta Zipfin jakaumaa Qin-dynastian jälkeen. Syyksi he esittivät sitä, että uusien kiinan sanamerkkien luominen ja merkistön satunnainen muuttuminen on hidasta.
R. N. Mantegna, S. V. Buldyrev, A. L. Goldberger, S. Havlin, C. K. Peng, M. Simons ja H. E. Stanley osoittivat tutkimuksessaan ”Linguistic Features of Noncoding DNA Sequences” (1994), että Tilke-DNA noudattaa Zipfin lakia ja geenit eivät.
Lisäyslajittelu

Lisäyslajittelu (insertion sort) on hidas ("O(n2)") ja vakaa lajittelualgoritmi, joka toimii 'paikallaan' (eli ei vaadi lisämuistia). Lisäyslajittelun asymptoottinen suoritusaika on yhtä suuri kuin kuplalajittelulla, mutta käytännössä sen ajoaika on kuitenkin usein huomattavasti tätä pienempi. Yksinkertaisuutensa vuoksi se onkin usein nopein vaihtoehto lajittelualgoritmiksi hyvin pienillä taulukoilla. 
Algoritmi toimii pitämällä taulukon alkuosan koko ajan järjestyksessä lisäämällä yksitellen jokaisen alkion käsittelemättömästä loppuosasta oikealle paikalleen alkuosaan.
Ohessa lisäyslajittelun pseudokielinen toteutus: 
 algoritmi Lisäyslajittelu(taulukko t)
 n := taulukon t alkioiden lukumäärä
 // Käydään taulukon jokainen (paitsi ensimmäinen) alkio läpi 
 for i = 2 to n
 j := i
 // Siirretään alkio oikealle paikalleen järjestettyyn alkuosaan
 while(t[j] &lt; t[j-1] ja j &gt; 1)
 Vaihda alkioiden t[j] ja t[j-1] arvot keskenään
 j := j - 1
 end while
 end for
Esimerkkitoteutus C-kielellä.
void insertionsort(void *tab, int ts, int vs, int (*cmp)(void *a, void *b))
 int i;
 int j;
 char *ctab;
 if (tab != NULL &amp;&amp; ts &gt; 1 &amp;&amp; vs &gt; 0)
 i = 0;
 ctab = (char *)tab;
 while (++i &lt; ts)
 j = i + 1;
 while (--j &gt; 0 &amp;&amp; (*cmp)(ctab + (j - 1) * vs, ctab + j * vs) &gt; 0)
 swap(ctab + (j - 1) * vs, ctab + j * vs, vs);
void swap(void *a, void *b, int vs)
 char c;
 int i;
 if (a != b)
 i = -1;
 while (++i &lt; vs)
 c = *((char *)a + i);
 *((char *)a + i) = *((char *)b + i);
 *((char *)b + i) = c;
Kaldor–Hicks-tehokkuus

Kaldor-Hicks-tehokkuus on Nicholas Kaldorin ja John Hicksin kehittämä taloudellisen tehokkuuden tyyppi, joka tarkoittaa sosiaalisten resurssien taloudellisen arvon maksimointia. Kaldor-Hicks -tehokkuus vallitsee tilanteessa, jossa kenenkään asemaa ei voida parantaa ilman, että jonkun muun asemaa heikennetään, ja jossa asemaansa parantavat eivät voisi edes periaatteessa korvata tappiota niille, joiden asema heikkenee. 
Kaldor-Hicks -parannus on mikä tahansa vaihtoehto nykyiselle tilanteelle, joka lisää sosiaalisten resurssien taloudellista arvoa. Kaldor-Hicks -parannus on muutos, jossa joidenkin asema paranee ja joidenkin asema heikkenee, mutta asemaansa parantavat voisivat ainakin periaatteessa korvata häviäjille heidän häviönsä.