Stuttgart

Stuttgart on Saksan Baden-Württembergin osavaltion pääkaupunki. Kesäkuun 2022 lopussa kaupungissa oli noin 632 000 asukasta, ja se on osavaltionsa runsasväkisin ja koko Saksan kuudenneksi suurin kaupunki. Kaupunki sijaitsee Neckarjoen varrella, Schwabenin Juran ja Schwarzwaldin metsäalueen välissä.
Stuttgart on niin kutsuttu kaupunkipiiri ("Stadtkreis"). Näin ollen se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista. Kaupungin metropolialueella ("Region Stuttgart") asuu noin 2,7 miljoonaa ihmistä. Kaupungissa on kaksi yliopistoa, vuonna 1829 perustettu Stuttgartin yliopisto ja vuonna 1818 perustettu Hohenheimin yliopisto.
Stuttgart on jaettu 23 kaupunginosaan (). Kaupunginosat on puolestaan jaettu edelleen osa-alueisiin, joita on yhteensä 141.
Historia.
Kaupunki sai alkunsa vuoden 950 tienoilta peräisin olevasta Stoutgartenin hevossiittolasta, jonka mukaan se sai nimensä ja jonka vaikutus näkyy myös kaupungin vaakunassa. Jopa kaupungin vanhimmassa sinetissä näkyy kaksi hevosta päällekkäin. Svaabian herttua Liudolf, joka hallitsi vuosina 949–954, oli keisari Otto I Suuren poika. Tuolloin unkarilaiset uhkasivat valtakuntaa idästä. Muutamilla ritareilla ja jalkaväellä tuskin oli mitään mahdollisuuksia ketterien hevosiensa ratsastajia vastaan. Oli tarpeen aseistaa uudelleen ja taistella aron ratsumiehiä vastaan suuremmalla määrällä ratsuväkeä. Tämä vaati lisää hevosia ja siksi hevostilan, jossa eläimiä voitiin kasvattaa.
Herttua Liudolf löysi tähän pian sopivan paikan: laajan alueen Nesenbachtalin alaosasta, jossa oli kosteita ​​niittyjä, ja oli pitkään ollut ylimysresidenssi, jota hoidettiin herttuan asuinpaikasta Cannstattista käsin. Noin vuonna 950 hän määräsi tänne perustettavaksi hevossiittolan ja aloitettiin hevosten kasvatus. Stuttgart syntyi lopulta tallirakennuksista, joissa siittolan johtaja ja lukuisat tallimiehet perheineen asuivat, sekä läheisestä Frankenbachin kylästä (sijaitsee Charlottenplatzin ympäristössä). Frankenbach oli luultavasti alemman Nesenbachin nimi siihen aikaan.
Noihin aikoihin alueella oli myös viininviljelystä. Stuttgart sai 1200-luvulla kaupunkioikeudet ja siitä tuli Württembergin pääkaupunki vuonna 1482. Kaupunki vaurastui edelleen Württembergin laajenemisen myötä. Sen talous kuitenkin romahti 1600-luvulla kolmikymmenvuotisen sodan ja Ranskan miehitysten vuoksi. Kaupunki alkoi elpyä vasta Napoleonin sotien jälkeen teollistumisen siivittämänä.
Toisessa maailmansodassa kaupunki kärsi pahoin liittoutuneiden pommituksissa, joiden aikaansaamat jälleenrakennustyöt muuttivat kaupungin katukuvaa merkittävästi. Vuonna 1946 Stuttgartista tuli Württemberg-Badenin pääkaupunki ja vuonna 1952 uuden Baden-Württembergin osavaltion pääkaupunki. Vuonna 1958 avattiin Stuttgartin satama Neckarjoella, ja vuonna 1978 aloitti toimintansa Stuttgartin S-Bahn eli lähijuna.
Ilmasto.
Laaksoisen sijaintinsa ja tiiviin kaupunkirakentamisen vuoksi Stuttgartin ilmasto on lämmin ja paikoitellen jopa painostava. Vuoden keskilämpötila on 10,8 °C. Kaupunkia ympäröivät metsäalueet Schwarzwald, Svaabian Jura, Schurwald sekä Schwäbisch-Fränkische Wald suojaavat koko Stuttgartin ympäristöä tuulilta. Halla pysyy poissa tyypillisesti 150 päivää vuodesta, mikä on mahdollistanut viininviljelyn alueella.
Hallinto ja politiikka.
Stuttgartin kaupunginhallintoa johtaa ylipormestari, joka valitaan vaaleilla kahdeksan vuoden välein. Ylipormestari on kunnanvaltuuston puheenjohtaja, ja hänellä on valtuustossa myös äänioikeus. Frank Nopper valittiin vuonna 2020 ylipormestariksi. Kaupunginvaltuustossa on 60 jäsentä, ja valtuutetut valitaan vaaleilla viiden vuoden kaudeksi.
Talous.
Stuttgartin alueella on paljon korkeateknologista teollisuutta ja monet merkittävät saksalaiset suuryritykset, kuten Mercedes-Benz Group, Porsche ja Bosch, ovat syntyneet siellä ja pitävät alueella pääkonttoriaan. Lisäksi monilla
ulkomaisilla yrityksillä on Stuttgartissa Saksan toimintojen pääkonttori, kuten esimerkiksi HP:llä, Kodakilla ja IBM:llä.
Wilhelm Maybach ja Gottlieb Daimler rakensivat Stuttgartissa maailman ensimmäisen moottoripyörän ja nelipyöräisen auton. He perustivat kaupunkiin Daimler-Motoren-Gesellschaft-yhtiön, joka käynnisti kaupungissa autoteollisuuden, ja sen jälkeen Stuttgartissa on valmistettu maineikkaita automerkkejä, kuten Mercedes-Benz, Porsche ja Maybach. Lisäksi Ferdinand Porsche suunnitteli kaupungissa Kupla-Volkkarin prototyypin.
Stuttgartin pörssi on Saksan toiseksi suurin Frankfurtin pörssin jälkeen.
Stuttgartilla on pitkät perinteet viininviljelyssä, ja viininviljely on edelleen alueella voimakasta. Kaupungissa vietetään vuosittain viinifestivaalia, jota kutsutaan "Weindorfiksi". Stuttgartissa on myös tunnettuja panimoita, kuten Stuttgarter Hofbräu, Dinkelacker ja Schwabenbräu. Vuosittain järjestettävä Stuttgarter Volksfest on Saksan toiseksi suurin olutfestivaali heti Münchenin Oktoberfestin jälkeen.
Väestö.
Stuttgart on Saksan kuudenneksi suurin ja Baden-Württembergin suurin kaupunki. Siellä asui kesäkuun 2022 lopussa 632 165 asukasta. Vuonna 1875 Stuttgartista tuli nykyisen Baden-Württembergin osavaltion ensimmäinen suurkaupunki, kun sen asukasluku ylitti 100 000. Stuttgartin tähän asti suurin asukasluku (640 560 asukasta) saavutettiin vuonna 1965. Asukasluku oli 634 202 vuonna 1970, 579 988 vuonna 1990 ja 606 588 vuonna 2010.
Stuttgartin asukkaista noin neljännes on ulkomaalaisia ja noin 40 prosentilla on maahanmuuttajatausta. Suurimmat ryhmät vuonna 2017 olivat turkkilaiset, kreikkalaiset, italialaiset ja kroatialaiset.