Nikki Haley

Nimarata Nikki Haley (o.s. Randhawa, s. 20. tammikuuta 1972 Bamberg, Etelä-Carolina) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko. Hän on toiminut Etelä-Carolinan kuvernöörinä vuosina 2011–2017 ja Yhdysvaltain YK-suurlähettiläänä vuosina 2017–2018.
Haley ilmoitti helmikuussa 2023 tavoittelevansa republikaanipuolueen presidenttiehdokkuutta presidentinvaaleissa 2024, mutta vetäytyi kilpailusta maaliskuussa 2024.
Nuoruus.
Haleyn sikhivanhemmat muuttivat Yhdysvaltoihin Punjabista, Intiasta. Hänen isänsä, Ajit Singh Randhawa, oli työskennellyt aikanaan professorina Punjabin maatalousyliopistossa. Haleyn äiti, Raj Kaur Randhawa, oli koulutukseltaan juristi ja valmistunut Delhin yliopistosta. 
Haley syntyi Bambergissa, Etelä-Carolinassa vuonna 1972. Hänellä on kolme sisarusta: kaksi veljeä ja sisko.
Haley suoritti alemman korkeakoulututkinnon (Bachelor of Science) Clemsonin yliopistossa pääaineinaan laskentatoimi ja rahoitus.
Politiikassa.
Etelä-Carolinan edustajainhuoneen jäsenenä 2005-2011.
Haley asettui ehdolle vuonna 2004 Etelä-Carolinan edustajainhuoneen jäsenten vaalissa 57. vaalipiirissä, Lexingtonin piirikunnassa. Hän lähti ehdolle siinä uskossa, ettei vaalipiirin istuva ja osavaltion pitkäaikaisin edustajainhuoneen jäsen, republikaani Larry Koon (s. 1944), asettuisi ehdolle. Koon kuitenkin asettui ehdolle, mutta Haley pysyi ehdolla.
Republikaanien esivaalissa Koon sai 42 prosenttia äänistä, Haley 40 prosenttia ja David Perry 17 prosenttia. Koska kukaan ehdokkaista ei saanut yli puolta äänistä, järjestettiin toinen kierros. Toisella kierroksella Haley voitti vaalin saatuaan 55 prosenttia äänistä, kun Koon sai 45 prosenttia. Varsinaisessa edustajainhuoneen jäsenten vaalissa Haleyllä ei ollut vastustajaa.
Haleystä tuli Etelä-Carolinan ensimmäinen amerikanintialainen vaaleilla valittu poliitikko. Hänet valittiin toiselle kaudelle vuonna 2006 ja kolmannelle kaudelle vuonna 2008.
Etelä-Carolinan kuvernöörinä 2011-2017.
Toukokuussa 2009 Haley ilmoitti asettuvansa ehdolle Etelä-Carolinan kuvernöörinvaaleissa. Häntä oli pyytänyt ehdolle istuva kuvernööri, republikaani Mark Sanford. Haleyn ehdokkuutta tukivat myös mm. Massachusettsin kuvernööri Mitt Romney ja Alaskan kuvernööri Sarah Palin.
Republikaanien esivaalissa kesäkuussa 2010 Haley sai 49 prosenttia äänistä ja kongressiedustaja Gresham Barrett 22 prosenttia, mikä johti toiseen kierrokseen. Haley voitti toisen kierroksen 65 prosentilla äänistä. Tullessaan valituksi Haley oli Yhdysvaltain nuorin kuvernööri ja kaikkien aikojen kolmas ei-valkoinen etelävaltion kuvernööri.
Ensimmäisessä "Osavaltion tila" -puheessaan (State of the State) vuonna 2011 Haley ylisti Etelä-Carolinan talouskasvua ja alhaista työttömyysastetta sekä kannusti yrityksiä muuttamaan osavaltioon "lojaalin, halukkaan työvoiman" ja alhaisen järjestäytymisasteen vuoksi.
Ennen vuotta 2015 Haley oli kannattanut Etelävaltioiden lipun liputtamista Etelä-Carolinan parlamenttitahon pihalla. Charlestonin kirkkoammuskelun jälkeen kesäkuussa 2016 hän kertoi kannattavansa lipun poistoa parlamenttitalon edustalta ja heinäkuussa 2016 hän allekirjoitti lain, joka poisti lipun parlamenttirakennuksen tiloista.
Helmikuussa 2016 Haley kertoi kannattavansa Marco Rubiota republikaanien presidenttiehdokkaaksi vuoden 2016 vaaleissa. Kun Donald Trumpista tuli republikaanien presidenttiehdokas, Haley kertoi, ettei "ole hänen faninsa", mutta aikovansa kuitenkin äänestää häntä.
Huhtikuussa 2016 Haley kertoi vastustavansa Etelä-Carolinan senaatin esittämää "vessalakia", joka vaatisi transsukupuolisia käyttämään biologisen sukupuolen mukaista WC:tä.
Yhdysvaltain YK-suurlähettiläänä 2017-2018.
Donald Trump nimesi Haleyn ehdokkaakseen YK-suurlähettilääksi marraskuussa 2016 ja senaatti vahvisti hänen nimityksensä tammikuussa 2017.
YK-suurlähettiläänä Haley oli vahva Israelin tukija. Hän mm. puolusti vuonna 2017 Trumpin päätöstä siirtää Yhdysvaltain Israelin-suurlähetystö Tel Avivista Jerusalemiin. Helmikuussa 2017 hän kertoi tiedotteessa, ettei Yhdysvallat tunnusta Palestiinan valtion tunnustamista.
Toukokuussa 2018 Trump ilmoitti Yhdysvaltojen irtautuvan Obaman kaudella säädetystä Iranin ydinsopimuksesta. YK-suurlähettiläänä Haley puolusti päätöstä ja kertoi sopimuksen olleen "hirveä sopimus, joka ainoastaan salli huonomman käytöksen Iranilta." Haleyn mukaan Yhdysvaltojen pitää "vastustaa heidän antamaansa tukeaan terrorismille, joka uhkaa Yhdysvaltoja ja liittolaisiamme."
Kesäkuussa 2018 Yhdysvallat ilmoitti vetäytyvänsä . Haleyn mukaan Yhdysvallat oli turhautunut, koska "se haluaa uudistaa ihmisoikeusneuvostoa, muttei saa siihen mahdollisuutta." Hän syytti erikseen Venäjää, Kiinaa, Kuubaa ja Egyptiä Yhdysvaltojen estämisestä. Hän mainitsi vetäytymisen syyksi myös neuvoston "loputtoman vihamielisyyden Israelia kohtaan, joka osoittaa neuvoston toimivan poliittisten asenteiden, ei ihmisoikeuksien pohjalta."
Haleyn eroilmoitus YK-lähettilään tehtävästä lokakuussa 2018 tuli yllätyksenä Trumpin hallinnolle, vaikka Trump kommentissaan sanoi saaneensa Haleylta jo puoli vuotta aiemmin tiedon, että hän aikoo pitää tauon tehtävistään. Lähdön taustalla on saattanut olla Haleyn putoaminen pois Trumpin sisäpiiristä. Toisaalta on myös arvioitu, että Haley sai jo riittävästi meriittiä tulevia tehtäviä varten. Hänen on jo vuodesta 2010 spekuloitu lähtevän tavoittelemaan presidenttiehdokkuutta.
YK-tehtävien jälkeen.
Maaliskuussa 2019 Haley kritisoi senaattori Bernie Sandersia (sit.) tämän verrattua Suomen ja Yhdysvaltojen terveydenhoitokuluja. Sandersin mukaan Suomessa vauvan synnyttäminen maksaa $60, kun taas Yhdysvalloissa $12 000. Haley myönsi terveydenhuollon kustannusten olevan Yhdysvalloissa korkeat, mutta sanoi vertaamisen Suomeen "olevan naurettavaa". "Kysykää heiltä kuinka heidän terveydenhuoltonsa toimii. Ette tule pitämään vastauksesta", hän kirjoitti. Haleytä korjasi tämän entinen kollega, Suomen YK-suurlähettiläs Kai Sauer, joka luetteli useamman viestin verran faktoja Suomen terveydenhuollosta.
Huhtikuussa 2019 Haley nimettiin Boeingin hallituksen jäseneksi. Aiemmin Haley oli vastustanut yhtiön työntekijöiden järjestäytymistä Etelä-Carolinan tehtaassa, North Charlestonissa.
Haley kritisoi loppuvuodesta 2019 Trumpin ensimmäistä virkarikossyytettä ja sanoi, että "virkarikossyyte on kuin kuolemantuomio poliitikolle".
Marraskuussa 2019 julkaistiin Haleyn muistelmateos ajoistaan YK-suurlähettiläänä, "With All Due Respect: Defending America with Grit and Grace".
Haley tuomitsi vuonna 2021 Twitterin tekemän päätöksen sulkea Donald Trump pois viestipalvelustaan. "Ihmisten hiljentäminen, saati sitten Yhdysvaltain presidentin hiljentäminen, on sellaista, mitä tapahtuu Kiinassa, ei meidän maassamme", hän kirjoitti Twitterissä.
Presidenttiehdokkaana 2024.
Helmikuussa 2023 Haley ilmoitti pyrkivänsä republikaanisen puolueen ehdokkaaksi vuoden 2024 presidentinvaaleissa.
Republikaanien ensimmäisissä esivaaleissa Iowassa Haley sijoittui kolmanneksi 19 prosentin ääniosuudella, kun Donald Trump sai 51 prosenttia ja Ron DeSantis 21 prosenttia äänistä.
Haley ilmoitti vetäytyvänsä kilpailusta maaliskuussa 2024. DeSantis oli vetäytynyt kilpailusta jo aiemmin, eli Trump jäi ainoaksi republikaanien ehdokkaaksi.
Trump ilmoitti voitettuaan presidentinvaalit 2024, että hän ei aio värvätä Haleyta uuteen hallintoonsa.
Näkemyksiä.
Haley kuului Teekutsuliikkeeseen.
Ulko- ja turvallisuuspolitiikka.
Venäjä.
Toimiessaan Yhdysvaltain YK-suurlähettiläänä Haley painotti vuonna 2017, että Venäjän vastaisia pakotteita ei tulisi lopettaa ennen kuin Krim on palautettu Ukrainan haltuun. Hänen mukaansa USA:n on pysyttävä "vahvana ja tiukkana" Venäjää vastaan johtuen maan teoista Ukrainassa. Haley sanoi vuonna 2018, että Putiniin eikä Venäjään voi luottaa ja, että "Venäjästä ei ikinä tule ystävämme".
Huhtikuussa 2017 Haley tuomitsi YK-suurlähettiläänä seksuaalivähemmistöihin kohdistuneet vainot Tšetšeniassa.
Haley on kritisoinut sekä Donald Trumpin että Ron DeSantisin kommentteja Ukrainan sotaan liittyen. Hän tuomitsi vuonna 2023 republikaanien esivaaliehdokas DeSantisin kommentit siitä, että Ukrainan sota on "alueellinen kiista". Haley painotti, että Ukrainan voitto on oleellinen USA:n kansallisen turvallisuuden takia.
Tammikuussa 2024 republikaanien esivaaliväittelyssä Haley sanoi, että diktaattorit tekevät aina sen, minkä ovat kertoneet tekevänsä. "Venäjä on sanonut, että sitten kun se ottanut Ukrainan, Puola ja Baltian maat ovat vuorossa seuraavana. Ne ovat Nato-maita ja se merkitsisi sitä, että Yhdysvallat olisi sodassa”, hän sanoi väittelyssä.
Israelin-Palestiinan konflikti.
Israelin ja Palestiinan kysymyksessä Haley on vahvan Israelin valtion kannattaja. Hän vastusti joulukuussa 2023 tulitaukoa, sillä "paras tapa Gazan ihmisten pelastamiseen on Hamasin eliminointi".
Talouspolitiikka.
Haley on sanonut olevansa valmis tekemään suuria leikkauksia mm. Medicare-järjestelmään ja sosiaaliturvaan. Hän on kritisoinut niin Joe Bidenin, Barack Obaman kuin Donald Trumpinkin "holtitonta" rahankäyttöä ja valtionvelan kasvua.
Haley on kertonut ajavansa kevennyksiä keskiluokan verotukseen ja verovähennyksiä pienyrityksille. Hän on sanonut käyttävänsä presidenttinä veto-oikeutta jokaiseen budjettiesitykseen, joka ei edistä tavoitetta palauttaa Yhdysvaltain liittovaltion budjetti koronavirusta edeltävän ajan tasolle.
Sosiaalipolitiikka.
Helmikuussa 2023 Haley kannatti senaattori Lindsey Grahamin aloitetta kansallisesta aborttikiellosta, joka kieltäisi abortin 15 raskausviikon jälkeen poikkeuksina raiskaus, insesti, terveydelliset syyt ja äidin hengen oleminen uhattuna.
Haley kannattaa samaa sukupuolta olevien parien vapautta avioliittoon.
Ympäristö- ja ilmastopolitiikka.
Haley on myöntänyt ilmastonmuutoksen syynä olevan ihmisten toimet, mutta hän vastustaa kasvihuonepäästöjen tähtäämiseen pyrkiviä toimia. Hän on luvannut, että USA eroaa Pariisin ilmastosopimuksesta, jos hänet valitaan presidentiksi.
Donald Trump.
Haley sanoi viitatessaan Donald Trumpin presidenttikauteen, että "meillä ei voi olla neljää vuotta draamaa, verikostoja ja kaaosta". Hän on myös painottanut, ettei "ylistäisi Putinin tai Kim Jong-unin kaltaisia diktaattoreita", mutta "ansaitsisi USA:n liittolaisten tuen".
Haley on välttänyt kritisoimasta Trumpia suoraan, mutta hän on esimerkiksi sanonut USA:n tarvitsevan "uuden sukupolven johtajuutta". Kampanjassaan hän on pyrkinyt vetoamaan niin reaganilaisiin maltillisempiin republikaaneihin kuin trumpilaisiin radikaalimpiin republikaaneihin.
Haley on sanonut "olevan kallellaan Trumpin armahtamisen suuntaan", mikäli tulisi valituksi presidentiksi.
Trump on kutsunut Haleya "kananaivoksi" ("birdbrain").
Yksityiselämä.
Haley on ollut vuodesta 1996 naimisissa Etelä-Carolinan Kansalliskaartissa palvelevan Michael Haleyn kanssa. Parilla on kaksi lasta: Rena (s. 1998) ja Nalin (s. 2001). Perhe asuu Kiawah Islandilla Etelä-Carolinassa lähellä Charlestonin kaupunkia.
Haley kasvoi intialaisten vanhempiensa sikhiperheessä, mutta kääntyi kristityksi 24-vuotiaana vuonna 1996. Hän on Yhdistyneen metodistikirkon jäsen.