Brahmsin kehtolaulu

Brahmsin kehtolaulu ("Levon hetki nyt lyö", alkuperäiseltä saksankieliseltä nimeltään "Wiegenlied: Guten Abend, gute Nacht") on Johannes Brahmsin vuonna 1868 säveltämä kehtolaulu, joka alun perin julkaistiin kokoelmassa "Fünf Lieder für eine Singstimme und Klavier" ("Viisi laulua lauluäänelle ja pianolle", opus 49) kappaleena nro 4. 
Laulun sanoista on eri kielissä monia muunnelmia, jotka saattavat paljonkin poiketa alkuperäisistä, mutta sen melodia on yksi maailman tunnetuimmista ja helpoimmin tunnistettavista, ja sitä laulavat lukemattomat pienten lasten vanhemmat kaikkialla maailmassa tuudittaakseen lapsensa uneen.
Alkuperä.
Laulun alkuperäisten saksankielisten sanojen ensimmäinen säkeistö on peräisin saksalaisten kansanrunojen kokoelmasta "Des Knaben Wunderhorn" vuodelta 1808, toisen säkeistön kirjoitti Georg Scherer vuonna 1849. 
Brahms omisti sävelmän nuoruudenystävälleen Berta Faberille tämän toisen pojan syntymän johdosta. Brahms oli nuoruudessaan ollut rakastunut Bertha Faberiin, ja kehtolaulun sävelmän hän sommitteli vastamelodiaksi eräälle laululle, jota hänellä tuolloin oli tapanaan hänelle laulaa. Laulun esitti ensimmäisen kerran julkisesti Wienissä 22. joulukuuta 1869 Louise Dustmann Clara Schumannin pianolla säestämänä.
Suomennos.
Laulun ensimmäisen säkeistön tunnetuimman suomennoksen on laatinut Aukusti Simojoki, toisen säkeistön myöhemmin I. T. Vaara.
Melodia.
&lt;score vorbis="1"&gt;
\relative g' 
 \partial 4 g8 g | bes4. g8 g4 | bes r g8[_( bes)] | es4 d4. c8 | c4( bes) f8[_( g)] |aes4 f f8[_( g)] | aes4 r f8[_( aes)] | d[_( c)] bes4 d | es r es,8 es | es'2 c8 aes | bes2 g8 es | aes4 bes c | \appoggiatura g8 bes2 es,8 es | es'2 c8 aes | bes2 g8 es | \afterGrace aes4( { bes16[ aes]) } g4 f | es2 \bar "|."
\addlyrics {
Gu -- ten A -- bend, gut’ Nacht,
mit Ro -- sen be -- dacht,
mit Näg -- lein be -- steckt,
schlupf un -- ter die Deck:
Mor -- gen früh, wenn Gott will,
wirst du wie -- der ge -- weckt,
mor -- gen früh, wenn Gott will,
wirst du wie -- der ge -- weckt.
&lt;/score&gt;
Sovituksia ja muita käyttöyhteyksiä.
Brahmsin vuonna 1877 säveltämän toisen sinfonian (D-duuri, Op. 73) ensimmäinen osa sisältää muunnelmia kehtolaulun melodiasta. Vuonna 1922 australialainen pianisti ja säveltäjä Percy Grainger laati siitä pianosovituksen, joka sisältyy hänen kokoelmaansa "Free Settings of Favorite Melodies". Sovitus perustuu pitkälti pidätyksiin ja arpeggioon, ja melodian ensimmäinen osa on sijoitettu koskettimiston tenorialueelle. Tämä oli muutoinkin Graingerin suosima menetelmä.
Hepreaksi Brahmsin kehtolaulua lauletaan yleensä niillä sanoilla, joilla Jaakob Ensimmäisen Mooseksen kirjan mukaan siunasi pojanpoikansa Efraimin ja Manassen. Tätä siunausta käytetään "Šema Israel"-rukoukseen liittyvänä iltarukouksena ("Hamalach hagoel oti...") ja on sen vuoksi tullut juutalaisten keskuudessa suosituksi kehtolauluksi.
Vuonna 1936 Jürgen von Alten ohjasi Johannes Brahmsia esittävän elämäkertaelokuvan, joka sai nimekseen tämän laulun alkusanat "Guten Abend, Gute Nacht". Brahmsia esitti elokuvassa Albert Florath
Wendy Copen runo "Brahms Cradle Song" viittaa nimellään Brahmsin kehtolauluun.
Elokuvissa.
Sävelmä on esiintynyt ainakin seuraavissa elokuvissa: