Oulun Kärppien SM-liigakausi 2013–2014

Oulun Kärppien SM-liigakausi 2013–2014 oli Oulun Kärppien 29. kausi jääkiekon SM-liigassa. Kärppien runkosarja alkoi 13. syyskuuta vierasottelulla JYPiä vastaan ja päättyi 13. maaliskuuta vierasotteluun Helsingin Jokereita vastaan. Kärppien edellinen kausi päättyi pudotuspelien ensimmäisen kierroksen tappioon Rauman Lukkoa vastaan otteluvoitoin 1–2.
Kärppien kausi päättyi lopulta joukkueen historian kuudenteen jääkiekon Suomen mestaruuteen. Kärpät voitti loppuottelusarjassa Tapparan voiton 4–3. Kärpät teki runkosarjassa myös liigan uuden piste-ennätyksen sekä perättäisten voittojen ennätyksen.
Kärppien pelaajat menestyivät myös maajoukkueessa. Lasse Kukkonen ja Juhamatti Aaltonen voittivat olympiapronssia ja Atte Ohtamaa voitti MM-hopeaa. Kärppien päävalmentaja Lauri Marjamäki oli molemmissa turnauksissa apuvalmentajana.
Lähtökohdat kauteen.
Edellinen kausi ja ennusteet.
Oulun Kärppien SM-liigakausi 2012–2013 päättyi pudotuspelien ensimmäiselle kierrokselle; lopullinen sijoitus oli yhdeksäs. Runkosarjassa Kärpät oli seitsemäs ja jäi kolmen pisteen päähän suorasta paikasta pudotuspelien puolivälieriin.
Jääkiekkolehden toimittamassa ”Toimittajien liigaveikkauksessa” kiekkotoimittajat ennustivat liigakauden mestaria, runkosarjan sijoituksia ja pelaajakohtaisten tilastojen voittajia. Kärppien mestaruutta veikkasivat Jatkoaika.comin toimittaja Antti Wennströn, MTV3:n jääkiekkokommentaattori Antero Mertaranta, Turun Sanomien toimittaja Sakari Itälä, Urheilusanomien Sami Hoffren ja Yle Puheen toimittaja Kaj Kunnas. Vain Mertaranta ennusti Kärppien voittavan myös runkosarjan.
Toimittajat ennustivat Kärppien pelaajille myös henkilökohtaista menestystä, varsinkin hyökkääjä Ivan Humlille ja maalivahti Jussi Rynnäkselle.
Jääkiekkolehti listasi ennen kauden alkua liigan 50 parasta pelaajaa. Kärppien parhaaksi arvioitiin puolustaja Lasse Kukkonen, jonka sijoitus listalla oli 12. Viidenkymmenen parhaan joukkoon mahtuivat myös hyökkääjä Mika Pyörälä (21.), hyökkääjä Ivan Huml (25.), hyökkääjä Ben Maxwell (34.), hyökkääjä Toni Kähkönen (44.) ja maalivahti Jussi Rynnäs (50.).
Pelaajavaihdokset.
Kaudella 2012–2013 koko liigan maali- ja pistepörssin voittanut Juha-Pekka Haataja siirtyi KHL-seura Atlantiin. Kärpät menetti maalintekovoimastaan 43,1 prosenttia eli lähteneet pelaajat tekivät yhteensä 72 maalia.
Kärpistä lähti edellisen kauden päätyttyä yhteensä 12 pelaajaa: yksi maalivahti, viisi puolustajaa ja kuusi hyökkääjää. Tulleita pelaajia oli yhdeksän: maalivahti, kolme puolustajaa sekä viisi hyökkääjää. Kärppien uudeksi valmentajaksi Hannu Aravirran tilalle palkattiin edellisellä kaudella Espoo Bluesia valmentanut Lauri Marjamäki.
Harjoituskausi.
Kärpät osallistui elokuussa 2013 Raumalla järjestettyyn Pitsiturnaukseen. Lohkopeleissä Kärpät voitti Saimaan Pallon ja Turun Palloseuran, mutta semifinaaleissa Rauman Lukko oli parempi.
Kärpät osallistui harjoituskaudella European Trophy -turnaukseen. Samassa alkulohkossa Kärppien kanssa pelasivat Luleå HF, EC Red Bull Salzburg, HC Škoda Plzeň, HC Kometa Brno, Hamburg Freezers, Eisbären Berlin sekä HC Mountfield. Kärpät voitti otteluistaan neljä ja hävisi neljä, ja se oli lohkonsa viides eikä edennyt jatkopeleihin. Kärppien yleisökeskiarvo oli kuudenneksi paras (3 455 / ottelu) ja Mika Pyörälä voitti turnauksen ”European Star Award” palkinnon.
Harjoituskauden parhaat maalintekijät olivat Joonas Kemppainen ja Mika Pyörälä, jotka tekivät viisi maalia harjoituskauden otteluissa.
Runkosarja.
Kärppien runkosarja käynnistyi perjantaina 13. syyskuuta Jyväskylässä JYPin vieraana. Syyskausi päättyi 28. joulukuuta kotiottelussa Kalevan Palloa vastaan ja kevätkausi alkoi Helsingissä 2. tammikuuta vierasottelulla Jokereita vastaan. Runkosarjan viimeisen ottelun Kärpät pelasi 13. maaliskuuta Jokereiden vieraana Helsingissä.
Syyskuu.
Kärpät nousi otsikoihin 14. syyskuuta, kun Saimaan Palloa vastaan pelatun kotiottelun jälkeen SaiPan kannattajien koskemattomuutta oli rikottu ja yhden kannattajan huivi sytytetty palamaan. Liiga antoi tapahtuneen jälkeen Kärpille varoituksen 26. syyskuuta. Liigan käskystä Kärpät joutui tarkentamaan turvallisuussuunnitelmaansa, jotta vierasjoukkueen kannattajien koskemattomuus pystyttäisiin takaamaan.
Kärpät tiedotti 30. syyskuuta, että ennen kauden alkua joukkueeseen tullut tšekkihyökkääjä David Květoň ei jatka joukkueessa. Květoň pelasi Kärpissä viisi ottelua, joissa hän teki yhden syöttöpisteen. 18. lokakuuta Tšekin Extraligaseura HC Ocelaři Třinec ilmoitti tehneensä sopimuksen Květoňin kanssa.
Lokakuu.
Puolustaja Lasse Kukkonen teki uransa ensimmäisen hattutempun 12. lokakuuta kotiottelussa Helsingin Jokereita vastaan. Kyseessä oli Kukkosen SM-liigauran 281 ottelu. Samassa ottelussa hattutemppuun pystyi myös vierasjoukkueen Nichlas Hardt. Kukkosen ja Hardtin jälkeen liigassa oli tehty seitsemän hattutemppua, kun koko viime kaudella hattutemppuja tehtiin 14.
Lokakuun lopussa Kärppäpelaajat viettivät juhlia, kun koko SM-liigauransa Kärppiä edustanut Jari Viuhkola pelasi 500. SM-liigaottelunsa 22. lokakuuta. Kauden jälkeen Viuhkola johti Kärppien kaikkien aikojen SM-liigan syöttö- ja pistepörssiä, ja enemmän otteluita Kärpissä oli pelannut vain puolustaja Ilkka Mikkola. Lokakuun viimeisenä päivänä Kärpät ilmoitti tehneensä jatkosopimuksen hyökkääjä Juho Keräsen kanssa. Keränen oli edustanut Kärppiä kuusi kautta, ja uusi sopimus tehtiin kauden loppuun saakka.
Marraskuu.
Marraskuussa Kärpät sivusi SM-liigan perättäisten voittojen ennätystä. Kärppien voittamien ottelujen sarja alkoi 1. lokakuuta Porin Ässiä vastaan, ja ennätystä sivuava 14. voitto tuli Turun Palloseurasta 12. marraskuuta. Kärppät voitti lopulta 17 ottelua peräkkäin, kunnes Tampereen Ilves onnistui voittamaan Kärpät 23. marraskuuta.
Marraskuussa syntyi keskustelua Juhamatti Aaltosen sopimustilanteesta. Aaltosella oli sopimuksessaan pykälä, joka mahdollisti hänen siirtymisensä ulkomaille 15. marraskuuta mennessä. Marraskuun alussa Aaltonen totesi ruotsalaislehti Expressenin haastattelussa, että siirto Ruotsiin on mahdollinen. Lehden tietojen mukaan Aaltosesta olivat eniten kiinnostuneet SHL-seurat Örebro HK ja Linköpings HC. Aaltosen pelaaja-agentin mukaan kiinnostusta oli myös Sveitsissä ja Venäjällä. Huhumylly laantui vasta, kun Kärpät ilmoitti Aaltosen pysyvän seurassa.
Jari Viuhkolan lisäksi myös Mikko Lehtonen saavutti 500 ottelun rajapyykin sekä liigassa että Kärpissä. Liigadebyyttinsä Lehtonen teki Kärpissä kaudella , ja 500. ottelunsa hän pelasi 19. marraskuuta Oulussa Rauman Lukkoa vastaan.
Joulukuu.
Joulukuussa Kärppien ja Kalevan Pallon välillä vaihdettiin pelaajia, kun Kärpät vuokrasivat hyökkääjät Tomi Körkön ja Joonas Komulaisen KalPaan. Molempien pelaajien vuokrasopimukset kestivät joulutaukoon asti, joskin Kärpillä oli oikeus kutsua pelaajansa tarpeen tullessa takaisin.
9. joulukuuta ilmoitettiin jääkiekon mestarien liigan paluusta kaudeksi 2014–2015. Turnauksen luomisessa oli mukana Liigan lisäksi viisi muuta eurooppalaista jääkiekkosarjaa, 26 seurajoukkuetta sekä kansainvälinen jääkiekkoliitto. Kärppien lisäksi suomalaisia perustajaosakkaita olivat HIFK, JYP, KalPa, Tappara ja TPS.
Kärpät ilmoitti 18. joulukuuta tehneensä jatkosopimuksen tšekkihyökkääjä Ivan Humlin kanssa. Huml oli edustanut Kärppiä kaudesta , ja uusi sopimus tehtiin kauden loppuun.
Tammikuun alussa ilmoitettiin, että Kärppien maalivahti Jussi Rynnäs on joulukuun pelaaja. Rynnäs pelasi joulukuussa viisi ottelua ja voitti niistä jokaisen. Hän pelasi myös kaksi nollapeliä, ja hänen torjuntaprosenttinsa oli joulukuussa 97,27. Arvioijien mielestä Kärpät nousi vahvaan johtoon runkosarjassa juuri Rynnäksen otteiden ansiosta.
Tammikuu.
Kärpät ilmoitti 13. tammikuuta, että se lainaa kolme pelaajaa muihin seuroihin helmikuun puoliväliin asti. Sakari Manninen siirtyi KalPaan, Heinolan Peliitat lainasi Ville Leskisen ja Mikkelin Jukurit Markus Nutivaaran. Lisäksi maalivahti Tomi Karhunen lainattiin 30. tammikuuta kahden pelin ajaksi Kajaanin Hokkiin. Tammikuussa Kärpät solmi myös kaksi jatkosopimusta: päävalmentaja Lauri Marjamäen sopimusta jatkettiin kauden loppuun ja maalivahti Tomi Karhusen kauden loppuun. Tammikuussa syntyi huhu KalPa-puolustaja Adam Masuhrin liittymisestä joukkueeseen, joskin MTV Sportin mukaan Masuhrista oli kiinnostunut myös HIFK.
Helmikuu.
Helmikuun alussa Kärpät ylitti sadan pisteen rajan runkosarjassa, kun se voitti KalPan 4–1, vaikka runkosarjaa oli pelaamatta vielä 14 ottelua.
Ruotsalainen Värmlands Folkblad -lehti uutisoi 3. helmikuuta, että Kärpät olisi kiinnostunut palkkaamaan Färjestadissa pelaavan Ville Lajusen. Lehden mukaan myös monet muut seurat olivat Lajusen perässä. Lajunen siirtyikin toukokuussa Helsingin Jokereihin. Kärpät hankki helmikuussa kuitenkin kaksi pelaajaa, Esa Pirneksen AIK:sta ja Adam Masuhrin KalPasta. Pirnes oli pelannut kasvattajaseurassaan edellisen kerran kaudella 1998–1999, jolloin Kärpät pelasi vielä I-divisioonassa. Molempien pelaajien sopimukset kattoivat loppukauden, joskin Masuhrin sopimus oli lainasopimus.
Useat Kärppien pelaajat joutuivat jättämään paljon otteluita väliin helmikuussa. Joukkueen paras maalintekijä Joonas Kemppainen oli alaraajavamman vuoksi sivussa 3–4 viikkoa, ja Juhamatti Aaltonen loukkaantui Sotšin talviolympialaisissa ja oli pelaamatta runkosarjan loppuun. Ivan Huml sai kolmen ottelun pelikiellon potkaistuaan Rauman Lukon Harri Tikkasta.
Helmikuun lopussa Kärpät ilmoitti tehneensä viisi jatkosopimusta. Kauteen jatkaisivat puolustaja Mikko Niemelä sekä hyökkääjä Joonas Donskoi ja kauteen hyökkääjät Mikko Alikoski ja Sakari Manninen sekä puolustaja Ari Vallin.
Maaliskuu.
Kärpät sai maaliskuun alussa lisää ongelmia, kun maalivahti Jussi Rynnäs loukkaantui. Rynnäs joutui jättämään runkosarjan lopun pelaamatta.
JYP voitti 7. maaliskuuta Kärpät maalein 1–0, mikä oli Kärpille ensimmäinen ottelu ilman maaleja kauden aikana. Seuraavana päivänä Kärppien runkosarjan voitto varmistui, kun Hämeenlinnan Pallokerho voitti Tampereen Tapparan.
Kärppien Juho Keränen sai 10. maaliskuuta yhden ottelun pelikiellon puskettuaan Lahden Pelicansin Oskari Korpikaria. Keränen oli nyökännyt kahnauksen aikana ja pelaajien kypärät olivat osuneet toisiinsa. Erotuomari ei antanut Keräselle tilanteesta rangaistusta.
Runkosarja päättyi torstaina 13. maaliskuuta. Kärpät päätti runkosarjan 1–5-voittoon Helsingin Jokereista ja teki uuden runkosarjan piste-ennätyksen. Se sai 131 pistettä ja voitti seuraavaksi tulleen Tapparan 15 pisteellä. Seuraavana päivänä jaetuista runkosarjapalkinnoista Kärpät sai kaksi: koko joukkue sai Hopealuistin-palkinnon siitä, että tehtyjen ja päästettyjen erikoistilannemaalien erotus oli paras, ja Ville Pokka sai Matti Keinonen -palkinnon parhaasta tehotilastosta.
Pudotuspelit.
Puolivälierät HPK:ta vastaan.
HPK:n tie puolivälieriin
"Runkosarja": Kymmenes (87 pistettä)&lt;ref name="13/14"&gt;&lt;/ref&gt;
"Lomarengas-kierros": Jokerit–HPK (0–2)
Kärpät sai puolivälierissä vastaansa Hämeenlinnan Pallokerhon. HPK oli runkosarjan kymmenes, ja se varmisti pudotuspelipaikkansa vasta viimeiselle liigakierroksella. Lomarengas-kierroksella HPK:ta vastaan asettui Helsingin Jokerit, jonka HPK onnistui voittamaan voitoin 0–2. HPK oli voittanut ennen puolivälieräsarjaa kymmenen ottelua peräkkäin.
MTV Sport piti ennakkoarviossaan Kärppiä selvänä suosikkina. MTV:n mukaan Kärppien suurin vahvuus oli mainiosti roolitettu joukkue, kun taas HPK:n vahvoja puolia olivat peräkkäin voitetut ottelut, oman maalinedustan pelaaminen sekä maalivahti Juuse Saros. MTV ennakoi HPK:n antavan Kärpille kovan vastuksen mutta Kärppien silti voittavan sarjan voitoin 4–2. Suomikiekko.com -sivusto uskoi Kärppien voittavat ottelusarjan 4–1. Kärppien vahvuuksia olivat ratkaisuvoima, puolustus sekä parempi pelillinen kokonaisuus, HPK:lla puolestaan hurmostila ja itseluottamus. HPK:n olisi tärkeää voittaa jo ensimmäinen ottelu Oulussa, jotta se voisi taistella ottelusarjan voitosta.
Joukkueet kohtasivat pudotuspeleissä ensimmäisen kerran.
Ottelusarjan avausottelu pelattiin 21. maaliskuuta Oulussa. Kärpät teki ensimmäisen maalin toisen erän alussa, mutta HPK tasoitti ottelun hieman ennen erän puoltaväliä. Kolmannessa erässä vai Kärpät tekivät maalin, joten lopputulos oli 3–1. Ottelun jälkeen HPK:n päävalmentaja Pasi Arvonen syytti Kärppien Ville Pokkaa ja Lasse Kukkosta näyttelemisestä. Sekä MTV Sport että Jatkoaika.com kirjoittivat HPK:n olleen hyvin pelissä mukana ja arvioivat sarjan venyvän vielä pitkäksi.
Toinen ottelu pelattiin jo seuraavana päivänä Hämeenlinnassa. Kärppien Ivan Huml teki toisen erän loppupuolella maalin, joka jäi ottelun ainoaksi. HPK hallitsi peliä, mutta lopulta voitto kääntyi Kärpille tiukan maalinedustapelaamisen ansiosta, ja lopullisesti ottelun ratkaisi Kärppien maalivahti Karhunen, joka torjui kaikki 29 HPK:n laukausta. HPK:n päävalmentaja Arvonen kertoi olevansa tyytyväinen joukkueensa ilmeeseen ja työmoraaliin.
Kolmas osaottelu pelattiin Oulussa 24. maaliskuuta. Ensimmäisessä erässä HPK johti ottelua, mikä oli ensimmäinen kerta koko ottelusarjassa. Toisen erän alussa Kärppien Juho Keränen taklasi kovaa HPK:n Jyri Niemeä, joka joutui jättämään ottelun kesken. Jatkoajalla HPK hallitsi ottelua, mutta siitä huolimatta ratkaisevan maalin teki Kärppien Juhamatti Aaltonen.
Kärpillä oli mahdollisuus ratkaista ottelusarja seuraavassa ottelussa, joka pelattiin Hämeenlinnassa 26. maaliskuuta. Kärpät siirtyikin johtoon jo runsaan kolmen minuutin pelin jälkeen. Ensimmäisen erän puolivälin jälkeen Kärpät tekivät toisen maalin, ja kun toista erää oli ehditty pelata ainoastaan 17 sekuntia, joukkue siirtyi jo 0–3 johtoon. Sen jälkeen HPK havahtui ja pystyikin pyörittämään peliä Kärppien päädyssä. Ottelun viimeisen maalin teki kuitenkin Kärpät, ja niin se eteni välieriin voitoin 4–0.
Pudotuspelisarjan jälkeen HPK:n päävalmentaja Pasi Arvonen myönsi, että tulos oli oikea. Arvosen mukaan HPK:llakin oli mahdollisuuksia, mutta joukkue ei pystynyt käyttämään niitä hyväkseen, ja ottelusarjan ratkaisivat Kärppien hyvä puolustus ja maalivahtipeli. Kärppien päävalmentajan mukaan kaikkien oli syytä nostaa hattua HPK:n esitykselle ja HPK oli ollut liigan paras joukkue ennen ottelusarjaa. Viimeinen puolivälieräottelu oli samalla HPK-puolustaja Marko Tuulolan viimeinen ottelu liigassa. Hän pelasi viimeisen minuutin yhdessä poikansa Joni Tuulolan kanssa.
Välierät SaiPaa vastaan.
SaiPan tie puolivälieriin
"Runkosarja": Neljäs (100 pistettä)
"Puolivälierät": SaiPa–JYP (4–3)
Välierissä Kärppien vastustajaksi tuli Saimaan Pallo. SaiPa oli runkosarjan neljäs ja voitti puolivälierissä JYPin voitoin 4–3. Runkosarjassa Kärpät ja SaiPa kohtasivat neljä kertaa: kolmesti Kärpät voitti varsinaisella peliajalla ja kerran voittolaukauskilpailussa. Näissä neljässä ottelussa Kärpät tekivät 12 ja SaiPa 6 maalia. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun joukkueet kohtaisivat pudotuspeleissä.
MTV Sport ennakoi Kärppien voittavan ottelusarjan voitoin 4–1. MTV:n mukaan Kärpät oli SaiPaa edellä kaikilla muilla osa-alueilla paitsi maalivahtipelissä, vaikka kakkosmaalivahti Tomi Karhunen olikin loistavasti onnistunut korvaamaan Jussi Rynnäksen. Myös tiivistä puolustuspeliä korostettiin. SaiPan tärkein pelaaja oli maalivahti Jussi Markkanen, eikä SaiPalla olisi ollut mitään mahdollisuuksia Kärppiä vastaan ilman loistavaa maalivahtia.
Suomikiekko.com arveli myös Kärppien voittavan 4–1. Kärpillä oli puolellaan paremmat pelaajat ja suurempi energia, mutta SaiPalla oli mahdollisuus yllättää. SaiPan mahdollisuutena pidettiin sarjan ensimmäisiä pelejä, mutta toisaalta Kärpillä olisi takanaan pidempi lepoaika kuin SaiPalla. Kärppien eduksi laskettiin kokoonpanon kokemus. Suomikiekon mukaan SaiPalla olisi mahdollisuudet Kärppien horjuttamiseen, mutta ei sarjan voittoon.
Sarjan avausottelu pelattiin 2. huhtikuuta. SaiPa meni johtoon jo ensimmäisellä minuutilla, minkä jälkeen Kärpät tasoitti ottelun, mutta runsaan 10 minuutin pelin jälkeen SaiPa meni uudestaan johtoon. Avauserän loppupuolella Kärpät teki kuitenkin vielä kaksi maalia ja johti erätauon alkaessa 3–2. Toisen erän lopussa tunteet kuumenivat, kun Kärppien Ivan Huml törmäsi SaiPan maalivahtiin Jussi Markkaseen. SaiPan päävalmentaja Pekka Tirkkonen väitti Humlin tekoa tahalliseksi. Kolmannessa erässä SaiPan maalilla pelasikin Andreas Bernard. SaiPa sai kolmannessa erässä seitsemän kahden minuutin rangaistusta, kaksi kymmenen minuutin henkilökohtaista käytösrangaistusta sekä pelirangaistuksen. Kärpät voitti ottelun 6–2.
Toinen ottelu pelattiin 4. huhtikuuta Lappeenrannassa. Kärpät sai otteluun salama-alun, sillä jo runsaan viiden minuutin jälkeen se johti ottelua 0–2. Ottelun puolivälissä Kärpät teki ylivoimalla vielä kolmannen maalin. SaiPa onnistui ylivoimalla kolmannen erän loppupuolella, mutta auttamatta liian myöhään. Kärpät voitti ottelun 1–3 ja johti ottelusarjaa voitoin 2–0.
Kolmas osaottelu pelattiin 5. huhtikuuta Oulussa. SaiPalta oli sivussa edelleen Patrick Davis, joka kärsi lonkkavammasta. Sekä MTV Sport että Jatkoaika.com ennakoiat, että SaiPa on pakkovoiton edessä. SaiPa onnistuikin voittamaan, kun Janne Tavi teki ottelun ainoan maalian jatkoerän avausminuutilla. Tappiosta huolimatta Kärppien päävalmentaja Lauri Marjamäki totesi ottelun olleen tilastollisesti Kärppien paras ottelusarjassa. Jatkoaika.com kirjoitti, että ottelun avaintapahtumat olivat Jussi Markkasen 32 torjuntaa ja nollapeli.
Kärpät muutti kokoonpanoaan huomattavasti ennen neljättä osaottelua, mutta SaiPassa tyydyttiin yhteen muutokseen, kun pudotuspeleissä pisteittä jääneen puolustaja Ryan Glennin tilalle otettiin Simon Backman. Ottelussa SaiPa johti Kärppiä jo 2–0, mutta Kärpät kavensi tilanteeksi vielä toisen erän aikana 2–1. Kolmannessa erässä Kärpät teki kaksi maalia vain 59 sekunnissa ja voitti ottelun 2–3. Ottelun erotuomaritoiminta sai kovaa kritiikkiä SaiPan päävalmentajalta Pekka Tirkkoselta. Keskustelua aiheutti Kärppien voittomaali, koska SaiPan mukaan kiekko lyötiin maalivahti Jussi Markkasen räpylästä maaliin. Otsikoihin nousi myös tilanne, jossa SaiPan Dan Spang löi Kärppien Juhamatti Aaltosta poikittaisella mailalla päähän. Aaltonen joutui poistumaan kaukalosta mutta palasi myöhemmin takaisin peliin.
Oulun Kärpät varmisti finaalipaikkansa viidennessä osaottelussa 9. huhtikuuta Oulussa. SaiPan kokoonpanoon palasi puolustaja Glenn, mutta Patrick Davis ja David Spina olivat edelleen pelaamatta. Kärpistä ottelun jätti loukkaantumisen vuoksi väliin hyökkääjä Jari Viuhkola. Kärpät teki ottelun ensimmäisen maalin, kun peliä ei ollut pelattu viittäkään minuuttia, mutta SaiPa tasoitti tilanteen vain runsaat kolme minuuttia myöhemmin. Seuraava maali jäikin koko ottelusarjan viimeiseksi, sillä Mika Pyörälä jatkoaikamaali toi Kärpille finaalipaikan. Niin Kärpät eteni finaalipeleihin ensimmäistä kertaa sitten kauden .
SaiPan päävalmentajan Pekka Tirkkosen mukaan kaikki odottivat SaiPan olevan väsynyt pitkän puolivälieräsarjan jälkeen, mutta SaiPa piti kuitenkin Kärppiä ahtaalla ja pääsi hyvin mukaan avausottelun jälkeen. Kärppien päävalmentaja Marjamäki kehui SaiPan valmennuskaksikkoa mutta totesi myös, että joukkueiden välille syntyi pieni ero kärsivällisyyden ansiosta.
Loppuottelut Tapparaa vastaan.
Tapparan tie finaaliin
"Runkosarja": Toinen (116 pistettä)
"Puolivälierät": Tappara–Pelicans (4–2)
"Välierät": Tappara–Lukko (4–3)
Kärppien ja Tapparan oli ennakoitu olevan finaalissa jo ennen kauden alkua. MTV Sport arveli, että Kärppien maalivahti- ja hyökkäyspeli olisi parempaa kuin Tapparalla. Tapparaa pidettiin altavastaajana, minkä uskottiin sopivan sille hyvin. Ratkaisuksi uskottiin nousevan tehokkuus ja puolustuspeli. Jatkoaika.comin ennakossa todettiin Tapparan olleen ainoa joukkue runkosarjassa, joka pystyi haittaamaan Kärppien kiekollista peliä, ja Tapparan pelin tunnusmerkiksi nostettiin keskialueen puolustus. Suomikiekko.com totesi, että lähtökohta on Kärppien puolella ja varsinkin molempien joukkueiden tiukka puolustuspeli olisi ratkaisuasemassa.
Ensimmäinen loppuottelu pelattiin 15. huhtikuuta Oulussa. Kärppien pelaajista ottelun joutuivat jättämään väliin Mikko Lehtonen ja Jari Viuhkola, Tapparalta puolestaan viimeisessä välieräottelussa loukkaantunut Pasi Puistola. Ottelu sujui odotusten mukaisesti: molemmat joukkueet puolustivat tarkasti ja pelasivat kovaa fyysistä peliä. Ottelun ratkaisivat Tapparan pelaajien tekemät virheet, joiden ansiosta Kärpät teki molemmat maalinsa. Ottelun alku oli Kärpille vaikea, mutta päävalmentaja Marjamäen mukaan joukkue paransi peliään ottelun edetessä. Tapparan päävalmentaja Jukka Rautakorpi kritisoi Oulun jäähallin jäätä, jonka heiketessä kiekko alkoi pomppia.
Toinen loppuottelu pelattiin Tampereella 17. huhtikuuta. Ottelusta muodostui spektaakkeli: Kun Tappara johti ottelua 3–0, kaikki Kärppien pudotuspelit pelannut maalivahti Tomi Karhunen vaihdettiin Jussi Rynnäkseen. Kolmannessa erässä Kärpät teki kolme maalia vajaassa kymmenessä minuutissa ja tasoitti ottelun. Ottelun viimeisellä minuutilla Kärppien Toni Kähkönen oli viedä Kärpät johtoon, mutta tuomariston mukaan Kähkösen maila osui Tapparan maalivahtia päähän, ja Kähkönen joutui jäähylle. Tapparan Ville Nieminen teki ottelun voittomaalin vain 13 sekuntia ennen varsinaisen peliajan loppumista ylivoimalla. Ottelun jälkeen puhutti myös tilanne, jossa Kärppien Atte Ohtamaa törmäsi Tapparan Pekka Jormakkaan. Jormakka loukkaantui ja Ohtamaa komennettiin suihkuun. Hetken päästä tuomaristo perui ratkaisunsa ja tuomitsi Ohtamaalle kahden minuutin rangaistuksen.
Kolmanteen loppuotteluun Kärpät muutti kokoonpanoaan: Vladimír Eminger ja Simon Suoranta poistuivat, ja heidän paikkansa ottivat Mikko Niemelä ja Jari Viuhkola. Jussi Rynnäs oli ensimmäistä kertaa pudotuspeleissä maalivahtina jo ottelun alussa. Kokoonpanomuutokset eivät kuitenkaan auttaneet, sillä Tappara siirtyi ottelusarjassa 1–2 johtoon. Tapparan voitto loi loppuottelusarjaan uuden tilanteen, sillä Tappara sai kotiedun ja Kärppien olisi pakko voittaa myös Tampereella. Ottelun jälkeen keskustelua aiheutti Kärppien 2–2-tasoitusmaali. Juuri ennen maalia kiekko oli käynyt Tapparan puolustusalueelta keskialueen puolella, joten tilanteesta olisi kuulunut tuomita paitsio. Sitä ei kuitenkaan tehty ja Ivan Huml tasoitti ottelun. Jälkikäteen otteluvalvoja myönsi kiekon käyneen keskialueella.
Neljäs loppuottelu pelattiin Tampereella 21. huhtikuuta. Tapparan kokoonpanoon palasi Pasi Puistola, jonka tieltä siirtyi pois Markus Kankaanperä. Kärppien Jari Viuhkolan paikan otti puolestaan Joonas Komulainen. Jatkoaika.com ennakoi, että neljännen ottelun voittaja voittaisi myös mestaruuden: Kärppien kolmes perättäinen tappio tarkoittaisi vain sitä, että Tappara pelaa paremmin. Lisäksi Kärpät oli hävinnyt edellisen kerran kolmea ottelua putkeen syyskuussa. Mutta jos Kärpät voittaisi, se nostaisi paljon joukkueen itseluottamusta. Tappara voittikin ottelun ja meni loppuottelusarjassa johtoon 1–3. Kärpät johti ottelua aluksi, mutta toisessa erässä Tappara teki kaksi maalia. Kärpät onnistui tasoittamaan ottelun, mutta jatkoajalla Tomáš Plíhal ratkaisi voiton Tapparalle. Ratkaisumaali herätti kuitenkin paljon keskustelua: Plíhalin laukaus jäi ensin Kärppien maalivahdi Jussi Rynnäksen suojuksiin, mutta se putosi maaliin, kun Plíhal törmäsi Rynnäkseen. Tilannetta tutkittiin pitkään videolta, kunnes maali hyväksyttiin.
Viides loppuottelu, joka pelattiin 23. huhtikuuta Oulussa, olisi jo voinut ratkaista SM-liigan mestaruuden. Kärpät oli taas tehnyt pieniä pelaajamuutoksia: aloittavana maalivahtina oli puolivälierissä ja välierissä pelannut Tomi Karhunen, ja puolustuksessa Mikko Niemelä otti Vladimír Emingerin paikan. Jatkoaika.com piti Kärppien ongelmakohtina kärkimiesten heikkoutta, maalivahtien pelaamista ja kolmatta puolustajaparia. Kolmas pari oli pelannut selvästi vähemmän kuin muut, mikä lisäsi kärkipuolustajien rasitusta. Ottelun ratkaisu oli kuitenkin Kärppien kannalta onnekas: kun Ivan Huml painosti Tapparan puolustajaa Johan Larssonia, tämä löi kiekon vahingossa omaan maaliin. Kärppien voiton kannalta merkittävää oli onnistunut karvaus-, ja taklauspeli ja keskialueella pelaaminen.
Tappara olisi voinut ratkaista mestaruuden itselleen myös kuudennessa ottelussa, joka pelattiin 25. huhtikuuta Tampereella. Kärpät ei tehnyt kokoonpanomuutoksia, mutta Tapparan kokoonpanosta putosivat puolustaja Teemu Aalto sekä hyökkääjä Tomáš Plíhal. Aallon paikan otti kaksi edellistä ottelua sivussa ollut Markus Kankaanperä, kun taas Plíhalin paikan kokoonpanossa otti Elmeri Kaksonen. Kärpät johti ottelua ensimmäisen erän jälkeen 0–2, mutta kolmannessa erässä Tappara tasoitti ottelun. Ottelun ratkaisi tasan kahdeksan minuuttia ennen ottelun loppua Kärppien Ivan Huml, joka teki maalin ylivoimalla. Ottelun jälkeen keskustelua herätti Tapparan maalivahtivalmentaja Petri Tuononen, joka kritisoi Iltalehdessä oman joukkueensa maalivahtia Juha Metsolaa. Muun muassa MTV Sportin kolumnisti Timo Kunnari vaati Tapparan toimitusjohtajaa Mikko Leinosta erottamaan Tuonosen.
Suomen mestaruus ratkaistiin seitsemännessä loppuottelussa, mikä oli ensimmäinen kerta SM-liigan historiassa. Kärpät pelasi yhä samalla kokoonpanolla, mutta Tappara teki ketjumuutoksia. Puolustaja Johan Larsson ja hyökkääjä Henrik Haapala jäivät sivuun, ja Larssonin paikan otti Teemu Aalto ja Haapalan paikan Tomáš Plíhal. Seitsemättä ottelua pelattiin maaleitta jatkoajalle saakka, kunnes ajassa 67:24 Kärppien Juhamatti Aaltonen teki maalin ja vei Kärpät Suomen mestariksi.
1. ketju
Mika Pyörälä • Esa Pirnes • Toni Kähkönen 
Lasse Kukkonen • Adam Masuhr 
Tomi Karhunen 
2. ketju
Ivan Huml • Ben Maxwell • Juhamatti Aaltonen 
Atte Ohtamaa • Ville Pokka 
3. ketju
Julius Junttila • Joonas Kemppainen • Joonas Donskoi 
Ari Vallin • Mikko Niemelä 
4. ketju
Mikko Alikoski • Juho Keränen • Joonas Komulainen 
2. maalivahti
Jussi Rynnäs 
Mestaruus oli Oulun Kärpille kuudes; edellinen oli kaudelta . Pudotuspelien arvokkaimmalle pelaajalle myönnettävän Jari Kurri -palkinnon sai Kärppien Juhamatti Aaltonen. Aaltonen teki pudotuspeleissä eniten maaleja, kun taas pisteitä teki eniten Kärppien Mika Pyörälä. Aaltonen oli myös loppuottelusarjan tehokkain pelaaja. Maalivahti Tomi Karhunen oli kaikkien tilastojen ensimmäinen, ja hän oli kolmas maalivahti, joka on voittanut pudotuspeleissä 12 ottelua.
Kärppien Lasse Kukkonen sai liigan parhaalle puolustajalle jaettavan Pekka Rautakallio -palkinnon, ja hänet valittiin myös SM-liigan tähdistökentälliseen. Lauri Marjamäki sai Suomen jääkiekkoliiton myöntämän Mestarijoukkueen valmentajapalkinnon.
Kärppien pelaajat arvokisoissa.
Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue voitti maailmanmestaruuden vuoden 2014 MM-kisoissa. Kärppien pelaajista maajoukkueessa olivat puolustaja Ville Pokka sekä hyökkääjät Saku Mäenalainen ja Ville-Valtteri Leskinen. MTV3 Urheilun jääkiekkoasiantuntija Juhani Tamminen arvioi Pokan Rasmus Ristolaisen ja Esa Lindellin ohella Suomen parhaaksi puolustajaksi arvosanalla 9+ ja kuvasi häntä ”henkiseksi johtajaksi”. Leskinen sai arvosanaksi 8, mutta Tamminen kuvasi häntä ”hyväkätiseksi joukkuepelaajaksi”. Saku Mäenalainen sai arvosanakseen 10, kuten maalivahti Juuse Saros ja hyökkääjä Teuvo Teräväinen. Tamminen piti Mäenalaista joukkueen yllättäjänä ja katsoi hänen tehneen turnauksessa kansainvälisen läpilyöntinsä. Mäenalainen teki seitsemässä ottelussa 7+4 tehopistettä, voitti turnauksen maalipörssin ja oli pistepörssin kolmas. Pokka teki yhtä monessa ottelussa 1+3 ja Leskinen 1+0 tehopistettä. Turnauksen valmentajat valitsivat myös Pokan Suomen joukkueen parhaaksi puolustajaksi.
Suomen maajoukkue julkisti 7. tammikuuta pelaajat Sotšin talviolympialaisiin. Kärpistä olympialaisiin valittiin puolustaja Lasse Kukkonen ja hyökkääjä Juhamatti Aaltonen. He olivat Jokerien Ossi Väänäsen lisäksi maajoukkueen ainoat pelaajat SM-liigasta. Kukkonen ja Aaltonen olivat Suomen kokeinempia maajoukkuepelaajia, sillä maajoukkueesta vain Kimmo Timonen oli pelannut kaksikkoa enemmän maaotteluita. Julkisuudessa Aaltosen valintaa arvosteltiin, mikä ei yllättänyt päävalmentaja Erkka Westerlundia. Westerlundin mukaan Aaltoselle löytyisi Leijonista kiekollinen rooli. Aaltosen valintaan arveltiin vaikuttaneen myös sen, että hän oli pelannut viime MM-kisoissa hyvin yhteen joukkueeseen valitun Petri Kontiolan kanssa.
Talviolympialaisten jääkiekkoturnaus pelattiin 12.–23. helmikuuta. Suomi saavutti turnauksessa kolmannen sijan. Aaltoselle kyseessä oli ensimmäinen olympiamitali, kun taas Kukkonen oli voittanut hopeaa vuonna 2006 Torinosta ja pronssia 2010 Vancouverista. Olympiajoukkueen apuvalmentajana toimi Kärppien Lauri Marjamäki.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2014 pelattiin Valko-Venäjän Minskissä 9.–25. toukokuuta. Kärpistä joukkueeseen valittiin aluksi hyökkääjä Juhamatti Aaltonen ja puolustaja Atte Ohtamaa. Aaltonen perui kuitenkin kisamatkansa selkävaivojen vuoksi. Maajoukkueen apuvalmentajana toimi talviolympialaisten tapaan Lauri Marjamäki. Suomi sijoittui turnauksessa toiseksi. Ohtamaa pelasi kymmenen ottelua, joissa hän teki yhden syöttöpisteen.
Talous.
Kauden alkaessa Kärppien pelaajabudjetti oli kolme miljoonaa euroa. Sitä enemmän pelaajien palkkoihin käyttivät vain helsinkiläisseurat Jokerit ja HIFK: Jokerit 3,5 miljoonaa ja HIFK 3,1 miljoonaa euroa. Pelaajien palkat mukaan luettuna Kärppien kulubudjetti oli 8 231 000 euroa. Kaikkien SM-liigaseurojen yhteinen kulubudjetti oli 91 085 000 euroa. Urheilusanomien selvityksen mukaan parhaiten palkattu Kärppien pelaaja oli Mika Pyörälä, jonka palkaksi arvioitiin 270 000 euroa.
Kärppien tulobudjetti oli reilut 8,5 miljoonaa euroa. Ainoastaan HIFK:lla oli suurempi tulobudjetti, runsaat 9,5 miljoonaa euroa. Markkinointitulot toivat Kärpille 4,35 miljoonaa euroa, pääsylipputulot 2,5 miljoonaa ja muut tulot noin 1,7 miljoonaa euroa. Kauden jälkeen Urheilulehti arvioi Kärppien sponsorituloiksi noin viisi miljoonaa euroa, mikä olisi ollut 20 prosenttia enemmän kuin edellisellä kaudella.
Kärppien tulostavoite oli 294 000 euroa, mikä oli eniten koko liigassa. Seuraavaksi parhaimpaan tulostavoitteeseen pyrki Saimaan Pallo, jonka tulostavoite oli 179 000 euroa. Kaikki seurat pyrkivät tekemään positiivisen tuloksen, lukuun ottamatta nollatulokseen pyrkineitä Rauman Lukkoa ja JYPiä ja Jokereita, jonka tavoite oli yli miljoona euroa negatiivinen. Kärppien tilikauden tulokseksi jäi loppujen lopuksi 8 905 euroa.
Ennen kauden alkua Kärpät ilmoitti, ettei sillä ollut lainkaan korollista velkaa. Seuralla ei ollut kauden päätyttyä pitkäaikaista velkaa.