Klingonin kieli

Klingonin kieli (klingoniksi "tlhIngan Hol") on yhdysvaltalaisen kielitieteilijän Marc Okrandin 1980-luvun alussa kehittämä keinotekoinen kieli, joka sai alkunsa Star Trek -tieteissarjassa esiintyvän kuvitteellisen klingon-lajin äidinkielenä.
Näyttelijä James Doohan kehitti kielen perusääntämyksen ensimmäistä Star Trek -elokuvaa ' (1979) varten. Elokuvassa klingonien kuultiin ensimmäisen kerran puhuvan omaa kieltään, sillä alkuperäisessä 1960-luvun "Star Trek" -televisiosarjassa klingonit puhuivat aina englantia. Doohanin käyttämien äänteiden pohjalta Okrand suunnitteli ' -elokuvaa (1984) varten kokonaisen klingonin kielen.
Klingonin kielessä on paljon erikoisuuksia, kuten epätavallinen äännevalikoima ja objekti–verbi–subjekti- eli OVS-tyyppinen sanajärjestys. Kielellä voi käydä normaalia keskustelua, mutta koska sen viitekehys on hyvin Star Trek -vaikutteinen, siitä puuttuu monia arkikielen käsitteitä. Klingonissa ei esimerkiksi ole sanaa "suvaitsevaisuus" eikä nimityksiä maapallolla esiintyville todellisille kasveille tai eläimille. 
Klingonin kieli on lähes säännöllinen mutta ei epärealistisessa määrin. Sen kieli- ja äänneopissa esiintyy amerikkalaisille intiaanikielille tyypillisiä piirteitä, esimerkiksi kielen nimen alussa esiintyvä konsonantti "tlh" on melko tavallinen pohjoisamerikkalaisissa alkuperäiskielissä. Intiaanikielille ominaista on myös se, että adjektiivin ja verbin raja ei ole selvä, kuten klingonissa. OVS-sanajärjestys sitä vastoin on erittäin epätavallinen myös Amerikan alkuasukaskielissä. Kielen kehittäjä Okrand on tutkinut erityisesti kadonnutta mutsun-intiaanikieltä.
Klingonin kielen ISO 639 -koodi on tlh. Klingon on saavuttanut sellaisen aseman, että esimerkiksi Googlen hakukonetta voi käyttää klingonin kielellä. Klingonin kielestä on sarjoissa ja kirjoissa käytetty englanniksi myös nimitystä "Klingonese" tai "Klingonaase", mutta tämän on selitetty olevan toinen klingonien Qo'noS'- eli Kronos-kotiplaneetalla puhuttu kieli.
Historia.
Vaikka klingonin kieli mainittiinkin alkuperäisessä Star Trek -sarjassa, sitä käytettiin ensimmäisen kerran vasta ensimmäisessä Star Trek -elokuvassa (1979) – kolmatta elokuvaa "Star Trek III: Spockin paluu" (1984) varten Marc Okrand laajensi kieltä ja kehitti sille kieliopin James Doohanin kehittämien äänteiden pohjalta. Kieltä käytettiin myöhemmissäkin elokuvissa sekä televisiosarjoissa.
Vuonna 1987 alkoi uusi Star Trek -televisiosarja, "Star Trek – uusi sukupolvi", jossa yksi päähenkilöistä, Worf, oli klingoni. Hän siirtyi myöhemmin ' -sarjaan (1992), jossa vieraili monia muita klingoneja ja klingonin kieltä käytettiin useissa jaksoissa. ' -sarjassa (1995) U.S.S. Voyagerin käyttöpäällikkö B'Elanna Torres oli klingonin ja ihmisen hybridi.
"" -sarjan pilottijaksossa (2001) kerrottiin klingonin kielessä olevan ”kahdeksankymmentä monikurkkuäänteistä mukautuvaan kielioppiin pohjautuvaa murretta”.
Kieli.
Klingonin kieltä käsitteleviä kirjoja ja julkaisuja on ilmestynyt useita. Kielen perusteos on Pocket Booksin julkaisema Marc Okrandin "The Klingon Dictionary" (1985). Muita merkittäviä teoksia ovat "The Klingon Way" (sanontoja ja vertauskuvia klingoniksi) sekä kielikasetit "Conversational Klingon" ja "Power Klingon".
Kielelle on myös käännetty kirjoja: "ghIlghameS" (Gilgameš), "paghmo' tIn mIS" ("Paljon melua tyhjästä") ja "The Klingon Hamlet" ("Hamlet"). Kaksi viimeistä saivat vaikutteita kansleri Gorkonin kommentista ”Shakespearea on parasta lukea alkuperäisenä klingoninkielisenä laitoksena” elokuvassa "Star Trek VI – Tuntematon maa".
Klingonin sanavarastosta ei juuri löydy kohteliaisuuksia, joten klingonia osaavien Star Trek -fanien voi kuulla tervehtivän toisiaan sanomalla "nuqneH", jonka sanatarkka käännös on ”mitä haluat?” Toinen yleinen tervehdys on "Qapla’" eli ”menestystä!”
Paramount Pictures omistaa tekijänoikeudet kielen viralliseen sanastoon ja muihin kieltä keskeisiin teoksiin. Yritys myös väittää omistavansa oikeudet kieleen itseensä, mutta joidenkuiden mielestä tämä on ristiriidassa Yhdysvaltain korkeimman oikeuden päätöksen kanssa, jonka mukaan kieltä ei voi suojata tekijänoikeudella.
On yleisesti arveltu, että monet klingonin kielen piirteet ovat peräisin oikeista kielistä, joita Okrand on tutkinut, erityisesti Pohjois-Amerikan intiaanien kielistä. On kuitenkin tiedossa, että kielen suunnittelun lähtökohta Okrandilla oli saada se kuulostamaan erilaiselta kuin olemassa olevat luonnolliset kielet.
Hyväksytyt lähteet.
Olennaista puhutussa ja kirjoitetussa klingonissa on, että se perustuu Okrandin kehittämiin sääntöihin. Ainoastaan hänen laatimaansa sanastoon ja kielioppiin nojaava kieli on aitoa, virallista klingonia. Kielen harrastajien kesken on jonkin verran erimielisyyttä siitä, minkä verran tästä periaatteesta voidaan poiketa. 
Lähteisiin viitatessa käytetään usein lyhenteitä, jotka on seuraavassa luettelossa ilmoitettu lähteen perässä.
Kielinäyte.
”tlh’a’ HoD, nImbuS wej yIghoS. vubpu’ jonta’ HeSwI’. wa’ vub ghaH tlhIngan gharwI’’e’. wa’ ghaH tera’ngan’e’. mImQo’. DaH Heraj yIchoH. batlh tlhIngan Segh yIHub. Qapla’!”
Tarkoittaa:
”Kapteeni Klaa, menkää Nimbus III:lle. Rikollinen on ottanut panttivankeja. Yksi vangeista on klingon-diplomaatti. Yksi on maapallolainen. Älkää viivytelkö. Muuttakaa kurssianne heti. Puolustakaa klingonien lajia kunnialla. Onnea!”