Orustin kunta

Orustin kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Bohusläniin. Kunnan keskustaajama on Henån.
Kunnan maapinta-ala on 386,49 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 15 345 henkeä (31.12.2021).
Kuntaan kuuluu Ruotsin kolmanneksi suurin saari Orust ja joitain pienempiä saaria ja luotoja, kuten Flatön, Lyrön, Härmanö, Gullholmen, Käringön ja Malö.
Vuonna 2007 kunnassa oli 56,47 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 14,5 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan alueelle perustettiin 10 maalaiskuntaa, joista jokainen vastasi entistä pitäjää. Vuonna 1886 perustettiin Gullholmenin, Käringönin ja Mollösundin taajaväkiset yhdyskunnat samannimisiin maalaiskuntiin sekä Hälleviksstrand Morlandan maalaiskuntaan. Vuonna 1892 Morlandan maalaiskunnasta erotettiin Skaftön maalaiskunta, joka kuuluu nykyään Lysekilin kuntaan. Ellösin taajaväkinen yhdyskunta perustettiin vuonna 1893. Morlandaan perustettiin vuonna 1910 vielä Edshultshallin ja Stockenin taajaväkiset yhdyskunnat.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Vuonna 1962 Myckleby ja Tegnaby yhdistettiin Östra Orustin maalaiskunnaksi. Taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin vuosina 1956–1970. Niistä Mollösund säilyi pisimpään ja lakkautettiin viimeisten joukossa koko Ruotsissa. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Orustin kunta yhdistämällä Östra Orustin ja Morlandan maalaiskunnat.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 124 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 80 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 188 011 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 180 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 37,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 9 544 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Orustin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.