Joulun julkinen asema

Joulun julkinen asema koskee joulun asemaa virallisissa yhteyksissä ja julkisuudessa ja sitä, että joulun kristillinen harjoittaminen koskisi myös muiden uskontojen kannattajia tai uskonnottomia. Joulukuussa vietetään useita erilaisia juhlia eri maissa ja joulua vietetään eri syistä. 
Suomessa tämä on koskenut ennen muuta koulujen joulujuhlia, joissa on luterilaisen kirkon aseman vuoksi ollut uskonnollisia ohjelmia. Opetushallituksen ohjeiden mukaan kristillisiä elementtejä kuten virsiä sisältävää ohjelmaa ei katsota koulun yhteiseksi. Opetushallitus on todennut, että kaikkien oppilaiden tulee voida osallistua juhlaan. Tällöin joulujuhla on kaikille oppilaille ja joulukirkkoon menevät ne lapset, jotka kuuluvat samaan kirkkokuntaan.
Historia.
Joulu on vuosittainen 25. joulukuuta vietettävä juhla, jota kristityt viettävät Jeesuksen syntymän muistojuhlana. Joulun ajankohta on muinaisen roomalaisen kalenterin talvipäivänseisauksen päivämäärä. 
Kristillinen kirkko yhdisti Jeesuksen syntymäjuhlan tähän päivään 300-luvun puolivälissä. 
Suomen kielen sana "joulu" ja "juhla" ovat ruotsalaisia tai skandinaavisia lainasanoja. Sana joulu tulee alun perin ennen kristinuskoa vietetyn talvipäivänseisauksen juhlan muinaisgermaanisesta nimestä. Monet kansat ovat vanhoista ajoista viettäneet vuotuista juhlaa keskitalvella. Joulussa ovat yhdistyneet kristillinen juhla, muinainen roomalainen saturnalia-juhla sekä Euroopan pohjoisten kansojen maatalousvuoden päättäjäis- ja keskitalven juhla, Suomessa vanha vuodenvaihteenjuhla kekri.
Muinaisten germaanien talvijuhla tunnetaan nykyisin sen englanninkielisellä nimityksellä "Yule". Kristinuskon leviämisen myötä yule yhdistettiin kristilliseen jouluun. Roomalaiset viettivät saturnalia-juhlaa 17. ja 23. joulukuuta välisenä aikana. Talvipäivänseisauksena 25. joulukuuta oli Sol Invictuksen eli Voittamattoman auringon päivä.
Reformaation jälkeen puritaanien kaltaiset ryhmät vastustivat joulun viettoa. 1600-luvulla joulun vietto oli ajoittain kiellettyä Englannissa ja Bostonin siirtokunnassa Pohjois-Amerikassa.
Neuvostoliitossa joulun viettäminen kiellettiin 1920-luvun lopulla. Vuonna 1936 joulu kuitenkin muokattiin Neuvostoliiton kommunistisen puolueen määräyksestä uudenvuodenjuhlaksi, ja joulukuusi liitettiin siihen. Joulupukin tilalle nostettiin Pakkasukko, joka oli jakanut Venäjällä lahjoja jo 1800-luvulla. Neuvostoliiton diktaattori Josif Stalin valitsi Pakkasukolle sinisen nutun, jotta se eroaisi lännen kapitalistisesta Joulupukista. Pakkasukon avustajana toimi Lumityttö eli Lumikeiju. Pakkasukko, Lumityttö ja Lumiukko ovat edelleen merkittävä osa venäläistä uudenvuodenjuhlaa.
Nykyaika.
Amerikan ateistien johtaja Madalyn Murray O’Hair ehdotti, että maailman valtiot pitäisivät juhlapäivinä koko maapallolle yhteisiä luonnonkierron tapahtumia: kevätpäiväntasausta ja syyspäiväntasausta sekä talvipäivänseisausta ja kesäpäivänseisausta.
Ateistien etujärjestön Vapaa-ajattelijain liiton mielestä kirkolliset juhlapäivät virallisessa kalenterissa loukkaavat valtion puolueettomuutta uskontojen suhteen eli kirkon ja valtion eroa.
Koulujen joulujuhlissa on vanhastaan ollut Suomen evankelis-luterilaisen kirkon aseman vuoksi uskonnollista ohjelmaa. Opetushallitus sanoo, että kaikkien oppilaiden tulee voida osallistua juhlaan. Nykyisin moni koulu on erottanut uskonnollisen juhlan erilliseksi kokonaisuudeksi. Joulujuhla järjestetään kaikille kun taas joulukirkkoon menevät vain ne lapset, jotka kuuluvat samaan kirkkokuntaan. Opetushallituksen mukaan selkeintä on järjestää kristillinen jouluperinne, esimerkiksi joulukirkko jouluvirsineen ja joulukuvaelmineen, erikseen uskonnottomasta joulujuhlasta.
Nimitykset.
Suomessa kaikki keskitalven juhlaperinteet sisältyvät neutraaliin joulu-sanaan. Englannin kielessä toisinaan sanaa "yule" käytetään nimityksen "Christmas" (”Kristus-messu”) rinnalla tai asemasta. Yhdysvalloissa on liikekumppanien kesken lähetetty joulun alla kirjallinen tervehdys "Season’s Greetings". Monikielisissä tervehdyksissä voidaan esittää yleisiä hyvän toivotuksia tai hyviä juhlia. Suomessa hyvän joulun toivottaminen on yleistä sekä virallisissa että yksityisissä yhteyksissä. Suomeksi voidaan tarvittaessa toivottaa myös hyviä juhlia, hyvää juhlakautta tai hyvää talven juhla-aikaa. Hyvän uuden vuoden toivottaminen on yleinen hyvän tulevaisuuden toivotus.