Ilta-Sanomat

Ilta-Sanomat (lyh. IS) on suomalainen linjaltaan liberaali iltapäivälehti. Ilta-Sanomat on Suomen suurin iltapäivälehti. Ilta-Sanomien vastaavana päätoimittajana on toiminut vuodesta 2019 lähtien Johanna Lahti. Lehti ilmestyy kuutena päivänä viikossa. Ilta-Sanomien verkkosivusto oli vuonna 2020 Suomen suosituin verkkomedia.
Ilta-Sanomat perustettiin vuonna 1932 Mäntsälän kapinan seurauksena, jossa lapuanliike yritti kaataa hallituksen. Vuoteen 1949 saakka se seurasi uutisoinnissaan "Helsingin Sanomien" linjaa, joka on saman kustantajan lehti. Nykyään Ilta-Sanomat muistuttaa ulkoasultaan ja sisällöltään vahvasti "Iltalehteä".
Lehden julkaisija on Sanoma-konserniin kuuluva Sanoma Media Finland, joka on Suomen mediamarkkinan markkinajohtaja. Ilta-Sanomat tavoitti vuonna 2022 viikoittain IS.fi:n ja painetun lehden kautta 3 109 000 lukijaa. IS:n päivätavoittavuus on 2 238 000 lukijaa.
Historia.
"Ilta-Sanomat" perustettiin vuonna 1932 Mäntsälän kapinan yhteydessä. "Helsingin Sanomien" silloinen päätoimittaja Eljas Erkko arvioi kapinan olevan niin iso tapahtuma, että sen uutisoimiseksi ei pelkkä kaupungilla leviävä sähkösanoma riittänyt. Tarvittiin uusi lehti. "Ilta-Sanomien" alkuperäinen idea oli toimia "Helsingin Sanomien" iltapainoksena, ja se vastasi myös sisällöltään pitkään "Helsingin Sanomia". Sekä "Ilta-Sanomat" että "Helsingin Sanomat" olivat edistyspuolueen äänenkannattajia. Mäntsälän kapinan aikaan "Ilta-Sanomat" ilmestyi kuuden päivän ajan. Seuraavan kerran lehti ilmestyi samana syksynä kahdeksan päivän ajan kertoen Los Angelesin olympialaisista. Lehden säännöllinen ilmestyminen alkoi 15. lokakuuta 1932. "Helsingin Sanomista" lehti itsenäistyi vuonna 1949. Vuonna 1969 "Ilta-Sanomat" muuttui irtonumerolehdeksi. Aamupainoksesta, josta iltapäivälehtinimitys tulee, luovuttiin 1990-luvun taitteessa.
Yhtyneet Kuvalehdet yritti "Ilta-Sanomien" kilpailijaksi 1970-luvulla "Iltaset"-nimistä lehteä, joka jäi kuitenkin lyhytikäiseksi. "Uuden Suomen" perustama "Iltalehti" onnistui paremmin.
"Ilta-Sanomien" vastaava päätoimittaja Antti-Pekka Pietilä erosi tehtävästään 25. syyskuuta 2006 epätyydyttävän levikki- ja markkinaosuuskehityksen vuoksi, ja hänen seuraajanaan toimi lehden pitkäaikainen uutispäätoimittaja Hannu Savola. Savola jäi loppuvuodesta 2006 sairauslomalle ja kuoli sairauskohtaukseen 13. helmikuuta 2007. Virkaa tekevänä vastaavana päätoimittajana toimi tammikuusta 2007 alkaen uutispäätoimittaja Tapio Sadeoja, joka nimitettiin 29. toukokuuta 2007 vastaavaksi päätoimittajaksi.
Sadeoja jätti kustantajan ja vastaavan päätoimittajan tehtävät jäätyään eläkkeelle 38 vuoden jälkeen marraskuussa 2019. Hänen tilalleen nimitettiin Johanna Lahti.
Levikki.
Nykyisin "Ilta-Sanomat" ilmestyy kuutena päivänä viikossa, maanantaista lauantaihin joka aamu. Lauantain lehti on myynnissä koko viikonlopun ja sisältää "Plus"-liitteen. Keskiviikkoisin ilmestyy maksullinen "Ilta-Sanomat Tv-lehti", jota ei voi ostaa ilman päälehteä. Arkilehden hinta on nykyisin 1,80 euroa ja viikonvaihdelehden 2,90 euroa. Vuodesta 2009 lähtien on julkaistu myös historian eri teemoihin liittyviä päälehden ohella myytäviä erikoislehtiä, joiden aiheina ovat olleet muun muassa talvisota, jatkosota ja Mannerheim-ristin ritarit.
"Ilta-Sanomien" keskilevikki vuonna 2014 oli 110 226 ja viikonvaihteen levikki 134 464. Lehti tavoittaa noin 2,5 miljoonaa lukijaa (KMT 2017, Kokonaistavoitettavuus).
"Ilta-Sanomien" verkkopalvelussa on noin 3,1 miljoonaa eri kävijää viikossa, ja se on tällä mitattuna Suomen suosituin verkkosivusto (tilanne viikolla 4/2015). Kaikkien aikojen myydyin "Ilta-Sanomien" numero on ollut vuoden 1997 juhannuslehti, jota ostettiin 436 881 kappaletta.
Kansallisen mediatutkimuksen vuonna 2010 tekemän tutkimuksen mukaan iltapäivälehdet menettivät kahdessa vuodessa lukijoita maakuntalehtiä enemmän. "Ilta-Sanomien" painettu lehti menetti kahdessa vuodessa 56 000 lukijaa, ja sen kilpailijan "Iltalehden" lukijamäärä putosi 49 000:lla. Vuonna 2013 julkaistun tutkimuksen mukaan "Ilta-Sanomat" oli kuitenkin paperilehden ja verkkolehden lukijamäärien mukaan Suomen suurin lehti.
Vuonna 2019 "Ilta-Sanomien" verkkosivustoa luetaan selvästi enemmän kuin paperilehteä.
Vuonna 2020 paperilehdellä oli keskimäärin 316 000 lukijaa ja lehden verkkopalvelulla 2 835 000 lukijaa viikossa.
Lähteet: 
Imago.
Kyselytutkimuksen mukaan "Ilta-Sanomien" verkkosivusto on suomalaisten kolmanneksi tärkein uutislähde Ylen nettisivujen ja Ylen tv-uutisten jälkeen. Suomalaiset pitävät iltapäivälehtiään vähemmän luotettavina kuin muita medioita, mutta "Ilta-Sanomat" on kuitenkin heidän mielestään luotettavampi kuin "Iltalehti". Samaan tapaan iltapäivälehtiä pidetään vähemmän riippumattomina kuin muita medioita, mutta "Ilta-Sanomia" pidetään kuitenkin hieman "Iltalehteä" riippumattomampana.
"Ilta-Sanomien" journalismia käsiteltiin Julkisen sanan neuvostossa vuosina 2014–2023 yhteensä 56 kertaa. Näistä tapauksista lehti sai 24 langettavaa päätöstä, kolmanneksi eniten "Iltalehden" (86 käsittelyä, 35 langettavaa päätöstä) ja Ylen (83 käsittelyä, 27 langettavaa päätöstä) jälkeen.
Sarjakuvaliite.
"Ilta-Sanomissa" julkaistiin lauantaisin ilmestyvän viikonloppunumeron keskiaukeamalla vuosina 1986–1997 nelisivuista sarjakuvaliitettä. Liitettä julkaistiin nimillä "IS sarjis", "IS sarjat" ja "Sarjat". Liitteen ensimmäinen numero oli nimeltään "IS sarjis", mutta liitteen nimi muuttui jo toisessa numerossa muotoon "IS sarjat". Lauantaina 12. marraskuuta 1988 liitteen nimi muuttui jälleen ja nyt muotoon "Sarjat". Lauantaina 13. tammikuuta 1990 liitteen nimeksi tuli jälleen "IS sarjat". "Ilta-Sanomien" sarjakuvien julkaiseminen erillisenä liitteenä päättyi 24. toukokuuta 1997.