tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Luettelo kansanedustajista

Luettelo kansanedustajista vuodesta 1907 alkaen. Luettelo on järjestetty eduskuntaryhmittäin. Sama henkilö on voinut olla useammassa ryhmässä, jolloin hänet on merkitty kaikkien edustamiensa ryhmien kohdalle. Nimien perässä suluissa olevat luvut ilmaisevat vuosia, joina kansanedustaja on toiminut otsikon mukaisessa ryhmässä. Mikäli edustaja on vaihtanut ryhmää vaalikauden aikana tai heti vaalikautta seuraavissa vaaleissa, tämä on ilmaistu nuolella (→). Merkinnöillä "aik." ja "myöh." tarkoitetaan tilannetta, jossa edustaja on päässyt eri puolueesta eduskuntaan yksien vaalien yli aiemmin tai myöhemmin. Näiden merkintöjen osalta luettelo on vajaa ja joitakin näitä on vielä merkitty kolmella pisteellä (...).
Eduskuntaryhmä Virtanen.
Puolue: Ekologinen puolue Vihreät / Kirjava "puolue" – Elonkehän puolesta
Kansallinen Kokoomus.
Edustajat on jaoteltu sen mukaan, millä vuosikymmenellä he ovat nousseet ensimmäistä kertaa eduskuntaan (edustajauransa toisessa puolueessa aloittaneet on sijoitettu sen mukaan, minä vuonna he aloittivat toisen puolueen edustajana).
1900- tai 1910-luvulla eduskuntaan nousseet
1920-luvulla eduskuntaan nousseet
1930- tai 1940-luvulla eduskuntaan nousseet
1950- tai 1960-luvulla eduskuntaan nousseet
1970- tai 1980-luvulla eduskuntaan nousseet
1990- tai 2000-luvulla eduskuntaan nousseet
2010- tai 2020-luvulla eduskuntaan nousseet
Maalaisliitto / Keskustapuolue / Suomen Keskusta.
Edustajat on jaoteltu sen mukaan, minä vuonna he aloittivat kansanedustajana.
1900- tai 1910-luvulla eduskuntaan nousseet
1920- tai 1930-luvulla eduskuntaan nousseet
1940- tai 1950-luvulla eduskuntaan nousseet
1960- tai 1970-luvulla eduskuntaan nousseet
1980- tai 1990-luvulla eduskuntaan nousseet
2000- tai 2010-luvulla eduskuntaan nousseet 
2020-luvulla eduskuntaan nousseet 
Suomen Sosialidemokraattinen Puolue.
1900-vuosikymmenellä ensimmäistä kertaa eduskuntaan nousseet:
1910- tai 1920-luvulla ensimmäistä kertaa eduskuntaan nousseet:
1930- tai 1940-luvulla ensimmäistä kertaa eduskuntaan nousseet:
1950- tai 1960-luvulla ensimmäistä kertaa eduskuntaan nousseet:
1970- tai 1980-luvulla ensimmäistä kertaa eduskuntaan nousseet:
1990- tai 2000-luvulla ensimmäistä kertaa eduskuntaan nousseet:
2010- tai 2020-luvulla ensimmäistä kertaa eduskuntaan nousseet:
Vuosina 1958–1959 "Sosialidemokraattisen opposition eduskuntaryhmä"
Nordkapp

Nordkapp (, saameksi "Davvinjárga") on Finnmarkin läänissä Pohjois-Norjassa sijaitseva kunta, jonka asutus on keskittynyt Magerøyan saarelle. Saarelta on tieyhteys mantereelle 6 870 metriä pitkän tunnelin kautta.
Kunnan kuuluisin paikka, jonka mukaan se on myös nimetty, on Nordkapp. Se on Huippuvuoria (Svalbardia) lukuun ottamatta Norjan pohjoisin paikka ja samalla myös pohjoisin Manner-Euroopasta käsin maanteitse saavutettava paikka () Pohjoisen jäämeren rannalla. Nordkappin nimesi englantilaisen "Edward Bonaventure" -aluksen kapteeni Stephen Borough, joka purjehti sen ohi vuonna 1553 etsiessään Koillisväylää. Nimen loppuosa tulee latinan kielen sanasta "caput", joka tarkoittaa päätä.
Kunnan keskustaajama Honningsvåg on yksi maailman pohjoisimmista kaupungeista.
Noin 250 000 turistia vierailee vuosittain Nordkappissa. Hieman vielä Nordkappia pohjoisempana sijaitsee Knivskjellodden, 71°11′08″ N, mutta se ei ole yhtä suosittu vaatimattomamman näköalan ja maantien puutteen vuoksi.
Nordkappin kunta rajoittuu pohjoisessa Jäämereen, ja se sijaitsee Jäämeren saarilla sekä Porsanginvuonon suulla. Idässä Nordkappin kunta rajoittuu Lebesbyn kuntaan, etelässä Porsangin kuntaan ja lounaassa Moseijan kuntaan.
Kyliä ja paikkoja.
Kelviika (Kjelvik), Makaravjo (Magerøya), Makreija (Magerøya), Oppana (Opnan), Riisvuono (Risfjorden), Porsanginvuono (Porsangen)
Media.
Paikallislehti "Finnmarksposten" ilmestyy torstaisin.
Ranvika

Ranvika oli Pohjois-Norjan Etelä-Varangin kunnan suurin lintuvuori. Vuori sijaitsee lähellä Pykeijan kylää, josta sinne on puolentoista tunnin kävelyrupeama. Lintuvuorella pesi vuosittain jopa 10 000 lokinsukuista pikkukajavaparia. Ranvika oli tunnettu lintuharrastajien matkailukohde. Pikkukajavat ovat dramaattisesti vähentyneet 1980-luvun alusta lähtien. Nykyään Ranvikassa ei pesi enää yhtään pikkukajavaa.
FreeDOS

FreeDOS on vapaa DOS-käyttöjärjestelmä (Disk Operating System), joka on kirjoitettu korvaamaan MS-DOS-käyttöjärjestelmä Microsoftin lakattua tukemasta sitä 6.22-version jälkeen, vuonna 1994. FreeDOSin käyttö perustuu komentoriviin ja tavallisten DOS-komentojen käyttöön. Komentotulkki on tosin OpenCOM, command.comin avoin versio. FreeDOSin etuja ovat sen keveys sekä monipuolisuus. FreeDOS tukee FAT32-tiedostojärjestelmää ja siten pitkiä tiedostonimiä, ja sen voi ladata esimerkiksi cd-levyltä. Freedosin mukana tulee myös avoin GEMiin pohjautuva graafinen käyttöliittymä, OpenGEM. Osa Freedosin versioista on suoraan cd-levyltä käynnistettäviä.
FreeDOSin versio 1.0 julkaistiin 3.9.2006. Versio 1.2 julkaistiin 25.12.2016.
Versio 1.4 julkaistiin 6.4.2025.
Strippi

Strippi on lyhyt sarjakuva, jonka pituus on yleensä 2–4 ruutua. Niitä julkaistaan eniten sanomalehdissä ja Internetissä. Sunnuntaistrippi on kaksi- tai kolmirivinen. Monet aikakauslehdetkin julkaisevat tällaisia puolen sivun sarjoja. Suosittuja strippejä kootaan myös sarjakuvakirjoiksi.
Perinteinen strippisarja tehdään nopeasti silmäiltäväksi sanomalehden kevennykseksi. Strippi voi olla yksittäiseen tapahtumaan tai oivallukseen perustuva vitsi tai osa jatkokertomusta. Kun strippejä julkaistaan arkipäivisin, yhden jatkokertomuksen ilmestyminen voi kestää kuukausia.
Suurin osa stripeistä on huumorisarjoja, jotka kuvaavat koomisia arkipäivän tapahtumia (esim. Lassi ja Leevi, Jere, B. Virtanen). Sanomalehtistrippeinä julkaistaan myös poliisi- ja jännityssarjoja (esim. Mustanaamio, Rip Kirby), mutta niiden suosio strippimuodossa on ollut jo pitkään laskussa.
Kauppaoikeus

Kauppaoikeus on siviilioikeuden ala, jonka keskeisimpiä alueita ovat yhteisöoikeus, kuluttajaoikeus, kansainvälistä kaupankäyntiä koskevat säännöt (UNIDROIT, CISG) sekä markkinaoikeus. Nykyisin kauppaoikeuteen luetaan vakiintuneesti myös aineettomia oikeuksia käsittelevä immateriaalioikeus, joka aikaisemmin on yleensä mielletty varallisuusoikeuden osaksi. Kauppaoikeuden tehtävänä on myös tutkia yritys- ja elinkeinotoimintaa koskevia lainkäyttö- ja täytäntöönpanonormeja.
Kaiken kaikkiaan kauppaoikeus muodostaa oikeudenalana melko heterogeenisen kokonaisuuden, jonka eri osa-alueiden keskinäiset yhteydet eivät aina ole ilmeiset.
Yhteisöoikeus.
Kauppaoikeuden oikeudenaloista yhteisöoikeus tutkii yritys- ja elinkeinotoiminnan oikeussäännösten sisältöä ja systematiosi niitä. Keskeisimmät ovat säännökset yritys- ja elinkeinomuodoista kuten avoin yhtiö (ay), kommandiittiyhtiö (ky), osakeyhtiö (oy/oyj) ja osuuskunta. Yhteisöoikeuden kannalta mielenkiintoisimpia uudistuksia on valmisteilla oleva osakeyhtiölain uudistus, jonka myötä nykyistä osakeyhtiölakia pyritään selkeyttämään. Yhteisöoikeuden piiriin kuuluvat myös esimerkiksi kirjanpito- ja tilintarkastuslain säännökset.
Kuluttajaoikeus.
Nykyään myös useimmat kuluttajansuojalakia koskevat säännökset kuuluvat kauppaoikeuden alaan. Valitusti systematisointiperusteesta riippuen ainakin niin sanotusta kollektiivista kuluttajaoikeutta käsittelevät kysymykset kuuluvat kauppaoikeuden piiriin. Sen sijaan kuluttajakauppaa käsittelevät oikeussäännöt (erityisesti kuluttajansuojalain 5 luku) on saatettu lukea vaihtoehtoisesti velvoiteoikeuteen. 
Kuluttajaoikeuden tarkoituksena on tarkastella kuluttajan ja elinkeinonharjoittajan välisiä suhteita, jolloin lähtökohtana on suojata heikommaksi osapuoleksi katsottavan kuluttajan etuja ja asemaa. Kuluttajansuojalaki on pakottavaa oikeutta, eli elinkeinonharjoittaja ei voi sopimusehdoilla tms. vapauttaa itseään lain säännöksistä. Esimerkiksi takuuajan rajoittaminen ei näin ollen ole mahdollista, vaan kuluttajalla on oikeus vedota tavaran virheeseen "kohtuullisen ajan" kuluessa ostohetkestä lukien. Tämä oikeus kuluttajalla on riippumatta siitä, minkäpituisen takuun myyjä olisi tuotteelle antanut. Kuluttaja voi myös virheen sattuessa vedota mm. kuluttajariitalautakuntaan, jonka käsittely on maksuton ja jossa kuluttaja voi helposti edustaa itse itseään.
Markkinaoikeus.
Markkinaoikeus tutkii terveitä ja toimivia markkinoita häiritseviä ilmiöitä, joista merkittävimpinä ovat kilpailua rajoittavat toimenpiteet sekä määräävän markkina-aseman väärinkäyttö. EU-oikeuden harmonisointi on vaikuttanut myös Suomessa kansallisen kilpailunrajoituslainsäädännön uudistamiseen, joka astui voimaan uusien jäsenmaiden liityttyä jäseniksi 1.5.2004. Uusien säännösten mukaan muun muassa kilpailuviraston tulee soveltaa mahdollisuuksien mukaan Rooman sopimuksen 81 ja 82 artikloissa säädeltyjä Euroopan kilpailusäännöksiä. Markkinaoikeuteen kuuluu myös tavaroiden vapaan liikkuvuuden turvaaminen EU-maiden välillä.
Kollektivismi

Kollektivismi on yhteisöllisyyttä, yhteisöllisyyslähtöisyyttä ja yhteisön korostamista yksilön kustannuksella. 
Kollektivismi on individualismin eli yksilökeskeisyyden vastakohta, ja näiden yhdistelmä on organisaatio.
Kollektivistiset aatteet.
Poliittista kollektivismia edustavat muun muassa sosiaalidemokratia sekä ja kommunismi. Kollektivismia ovat myös Jean-Jacques Rousseaun vaatimus yksilöiden alistumisesta ”yleistahdolle” ja G.W.F. Hegelin vaatimus yksilön alistumisesta kansallisvaltion instituutioille.
Anarkokollektivismi on sosialistinen aate, jonka perustajana pidetään Mihail Bakuninia, kun taas osa anarkisteista on anarkoindividualisteja. Kollektivismiin voidaan laskea myös muun muassa kansallissosialismi sekä islamismin kaltaiset teokraattiset aatteet.
Arvostelua.
Kollektivismin katsotaan tukahduttavan yksilöllisyyttä ja moniarvoisuutta vaatimalla yhteistä identiteettiä kuten nationalismia tai rotua. Lisäksi, kun poliittista valtaa käytetään kollektivististen päämäärien edistämiseksi, ihmisten itsemääräämisoikeutta rajoitetaan ja statismia edistetään. 
Tunnetuimpia kollektivismin kritiikkejä on Friedrich von Hayekin kirja "Tie orjuuteen" (1944).
Ludwig von Mises kirjoitti: 
”"Kollektivismin perusajatukset johtavat väistämättä sosiaaliseen hajaannukseen ja jatkuvaan aseelliseen konfliktiin. On totta, että kaikki kollektivismin haarat lupaavat ikuista rauhaa siitä hetkestä alkaen, kun kyseinen haara saavuttaa lopullisen voiton ja tuhoaa kaikki muut ideologiat kannattajineen. … Heti kun jokin kollektivismin faktio voittaa haltuunsa valtiovallan, se voi kieltää muilta kaikki ne demokraattiset oikeudet, joiden avulla se aiemmin kamppaili itsensä valtaan."”
Demokraattinen sosialisti George Orwell katsoi kollektivismin johtavan siihen, että jokin ihmisten vähemmistö saa oikeutuksen sortaa enemmistöä vapauden tai jonkin muun ihanteen nimissä.
”"Ei voida sanoa liian usein – mikään sanomisen taajuus ei ole läheskään tarpeeksi usein – että kollektivismi ei ole luonnostaan demokraattista vaan päinvastoin antaa tyrannimaiselle vähemmistölle sellaisen vallan, josta Espanjan inkvisitio ei edes haaveillut."”
GIMP

GIMP (akronyymi sanoista GNU Image Manipulation Program) on avoimeen lähdekoodiin perustuva monipuolinen kuvankäsittelyohjelma, joka on tarkoitettu rasterikuvien muokkaamiseen. Ohjelma toimii useissa käyttöjärjestelmissä, kuten Unixeissa, Linuxissa, Windowsissa ja macOS:ssä.
Historia.
Kalifornian yliopiston opiskelijat Spencer Kimball ja Peter Mattis aloittivat projektin 1995 Berkeleyssä. Kuukausien työn tuloksena he julkaisivat ensimmäisen jo täysin toimivan version 0.54 tammikuussa 1996. Ohjelman nimi GIMP tuli alun perin sanoista "General Image Manipulation Program", yleiskuvankäsittelyohjelma, mutta myöhemmin sen nimeksi muutettiin "GNU Image Manipulation Program". Valmistuttuaan 1997 Kimball ja Mattis lähtivät projektista, ja projektin johtoon nousi vähäksi aikaa Federico Mena Quintero. Uutta vapaaehtoista kehittäjäyhteisöä auttoi syntymään 1997 perustettu IRC-kanava #gimp. GIMPiä varten kehitetty käyttöliittymäkirjasto GTK levisi odottamatta laajemmallekin, kun GNOME-projekti otti sen käyttöönsä. GNOME-työpöytää voidaan näin pitää epäsuorasti GIMPin sivutuotteena.
Yleiskatsaus.
Ohjelmaa voi käyttää digitaaligrafiikan ja valokuvien käsittelyyn. Tavallisimmat käyttötavat ovat grafiikan ja logojen luominen, kuvakoon muuttaminen, värien vaihtaminen, kuvien yhdistäminen tasojen avulla, kuvanparannus sekä kuvaformaattien väliset muunnokset. GIMPin avulla voidaan luoda myös yksinkertaisia animoituja kuvia.
GIMP on todennäköisesti ensimmäinen loppukäyttäjille suunnattu suurikokoinen sovellus, joka luotiin vapaan lähdekoodin periaatteella. Aikaisemmat avoimella lähdekoodilla julkaistut ohjelmat olivat ohjelmoijille tarkoitettuja (kuten GCC ja Linux-ydin). GIMP osoitti, että avoimella lähdekoodilla voi luoda ohjelmia, joita tavalliset ihmiset voivat käyttää luovasti. Tämä tasoitti myöhemmin tietä KDE:n, GNOMEn, Mozillan ja OpenOfficen kaltaisille sovelluksille.
Ominaisuudet.
Skriptikielet.
GIMPin toimintoja voi automatisoida makro-ohjelmien avulla. GIMP ymmärtää Scheme-ohjelmointikieltä, ja vaihtoehtoisesti voidaan käyttää Perliä, Pythonia, TCL:ää tai Rubyä.
Kehitys.
GIMP suunniteltiin markkinajohtaja Adobe Photoshopin vapaaksi korvaajaksi.
GIMPin käyttöliittymäkirjastona toimii GTK+. Se kehitettiin suljetun Motif-kirjaston korvaajaksi, josta GIMP oli alun perin riippuvainen. GIMP ja GTK+ suunniteltiin Unixilla ajettavaa X Window Systemiä varten, mutta molemmista on sittemmin käännetty Windows-, OS/2- ja SkyOS-versiot.
Versiohistoria.
Ensimmäinen GIMP-versio (0.54) ilmestyi vuoden 1996 helmikuussa. Sen jälkeen ilmestyi useita versioita, joista tärkein, GIMP 1.0, julkaistiin 5. kesäkuuta 1998.
Versio 2.10.32 ohjelmasta ilmestyi kesäkuussa 2022. GIMP 2.x käyttää GTK+ 2 käyttöliittymäkirjastoa.
Versio 3.0 julkaistiin maaliskuussa 2025. Uutta on muun muassa tuhoamaton muokkaus eniten käytetyissä suodattimissa. GIMP 3.x käyttää GTK+ 3 käyttöliittymäkirjastoa.
Porttiteoria

Porttiteoria on käsitys, jonka mukaan laillisten tai ”mietojen” päihteiden käyttö toimii ”porttina” kovempiin aineisiin, eli johtaa ennen pitkää siihen, että niiden käyttäjä alkaa käyttää vaarallisempia huumeita. Tyyppiesimerkkeinä pidetään yleensä alkoholia, tupakkaa ja kannabista, sekä usein ylipäätään kaikkia riippuvuutta aiheuttavia aineita.
On esitetty, että erilaiset riippuvuutta aiheuttavat aineet herkistävät aivojen mielihyväkeskusta ja saavat ne ”kaipaamaan” kovempia päihteitä. Porttiteoriaa on usein kritisoitu siitä, että se jättää huomioimatta lukuisia päihteidenkäytölle altistavia tekijöitä, kuten geenien ja ympäristötekijöiden vaikutukset. Tutkimusten mukaan siihen päätyykö nuori kovien huumeiden käyttäjäksi vaikuttaa enemminkin sosiaalinen ympäristö ja työllisyystilanne, kuin kannabiksen käyttö.
Tutkimukset.
Tutkimustulokset porttiteoriasta ovat ristiriitaisia. Muun muassa hiirikokeissa on todettu geenien muuttumiseen perustuva mekanismi, joka tukee porttiteoriaa nikotiinin kohdalla. Ihmisellä tätä ei ole vahvistettu. 
Yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa ne nuoret, joilla ei ollut havaittu muita käytöshäiriöitä ja jotka olivat käyttäneet alkoholia tai tupakkaa viimeisen kuukauden aikana käyttivät 30 kertaa todennäköisemmin kannabista. Ne jotka olivat kokeilleet myös kannabista käyttivät 17 kertaa todennäköisemmin kokaiinia, heroiinia tai LSD:tä.
Suomen akatemian tutkimuksen mukaan nuorilla, jotka ovat aloittaneet tupakoinnin varhain oli moninkertainen riski aloittaa myöhemmin myös kannabiksen käyttö. Tutkijoiden mukaan tulokset tukevat porttiteoriaa, jonka mukaan lailliset päihteet, kuten tupakka ja alkoholi, toimivat porttina laittomien huumeiden käytön aloittamiseen. Muita kannabiksen käyttöön vaikuttavia tekijöitä olivat nuoren impulsiivisuus ja toisen vanhemman alkoholinkäyttö.
Vuonna 2012 julkaistussa yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa selvitettiin alkoholin, tupakan ja kannabiksen käytön vaikutusta lukioikäisten päihdekokeiluihin. Tutkimuksen mukaan varhainen alkoholin käytön aloittaminen lisää kaikkein selvimmin todennäköisyyttä käyttää myöhemmin tupakkaa, kannabista ja muita päihteitä. Täten ennalta ehkäisevä päihdetyö tulisi kohdistaa alkoholin käytön aloittamisen välttämiseen ja myöhäistämiseen.
Rayman (pelisarja)

Rayman on Ubisoftin tasohyppelypelisarja, jonka pääosassa on Rayman-hahmo.
Sarjan pelit.
"Rayman" on pelisarjan ensimmäinen osa, joka julkaistiin vuonna 1995. Se on kaksiulotteinen tasohyppelypeli. ' on pelisarjan toinen osa, joka julkaistiin vuonna 1999. "Rayman 2" on kolmiulotteinen peli. Siinä Raymanin tehtävä on pelastaa maailma ilkeiden robomerirosvojen käsistä. ' -pelissä Raymanin pitää pelastaa maailma ilkeiltä Hoodlumeilta, jotka ovat muuttaneet punaiset Lum-oliot Hoodlumeiksi. "" sijoittuu "Hoodlum Havocin" tapahtumien jälkeen. Peli on julkaistu vain Game Boy Advancelle. "Rayman Origins"
-pelissä pelaajan täytyy auttaa Raymania, Globoxia ja muutamia Teensies-olentoja pelastamaan Raymanin maailma ja kaikki vaaleanpunaisen väriset Electoonit ilkeiltä Darktoon-nimisiltä olennoilta.
Hiilivoima

Hiilivoima on sähköntuotantoa voimalaitoksella, jossa lämpöenergia muunnetaan kineettiseksi energiaksi kivihiiltä polttamalla .
Yleistä.
Maailman energian kokonaiskulutuksesta vuonna 2022 hiillellä tuotetun energian osuus oli öljyn jälkeen toiseksi suurin. Hiilivoiman tuotannon suuruus oli 44 854 TWh. Suomessa hiilivoimalla tuotettiin 3,252 TWh energiaa ja hiilivoima oli neljänneksi suurin energian lähde vuonna 2022.
Voimalaitoksen toimintaperiaate.
Hiilivoimalan toimintaperiaate on seuraava: hiiltä poltettaessa lämpö höyrystää valtavassa kattilassa olevan veden. Paineistettu höyry pyörittää puolestaan turbiinia, jonka liike-energian generaattori muuttaa sähköenergiaksi. 
Haitat.
Hiilivoiman haittoja ovat suuret rikki- ja hiilidioksidipäästöt sekä erilaisten typen oksidien pääsy ilmakehään. Jatkuvat päästöt aiheuttavat ympäristövahinkoja ja saastuneilla alueilla terveyshaittoja.
Health and Environment Alliancen raportin mukaan hiilivoima aiheuttaa Euroopassa vuosittain yli 18 000 kuolemaa ja 43 miljardin euron terveysmenot. Saksassa näitä kuolintapauksia olisi 2 700 vuodessa ja kustannukset olisivat 2–6 miljardia euroa.
Hiilivoimaloiden ollaan todettu olevan Shanghaissa hiilivoimaloiden lähellä asuneilla lapsilla merkittävä lyijyaltistuksen lähde verenkierrossa. Lyijyä voidaan pitää terveyshaittana ihmiselle.
Kiinnitys

Kiinnitys on järjestely, jolla omaisuutta käytetään velan esinevakuutena, panttina. Kiinnitys voi kohdistua kiinteään omaisuuteen tai irtaimeen omaisuuteen. 
Kiinnitys Suomessa.
Kiinteistökiinnitys.
Kiinnitystä tarvitaan kiinteistön panttaamista varten, kun omaisuutta halutaan käyttää luoton vakuutena. Vain lainhuudon saanut omistaja voi pantata kiinteistön. 
Kiinteistökiinnityksen kohteena voi olla kiinteistö kuten tila tai tontti. Kiinnitys voidaan vahvistaa myös määräalaan ja kiinteistön määräosaan. Edellytyksenä on, että kohteeseen voidaan myöntää lainhuuto. 
Kiinnityksen kohteena voi olla myös toisen omistamaan maahan kohdistuva maanvuokraoikeus tai muu käyttöoikeus. Tällaista kiinnitystä kutsutaan "käyttöoikeuskiinnitykseksi" tai vanhahtavasti "laitoskiinnitykseksi". Maa-alueen omistaa esimerkiksi kaupunki, mutta vuokralainen hallitsee aluetta vuokrasopimuksen perusteella. Alueella sijaitsee usein myös vuokralaisen omistamia rakennuksia. 
Ennen kiinnityksen hakemista kiinteistölle on haettava lainhuuto, jolla varmennetaan, että kiinnityksen hakija on todella kiinteistön omistaja. 
Kiinnitys ja siitä todistukseksi annettu panttikirja ovat voimassa pysyvästi, ellei kiinnitystä erikseen kuoleteta. Kiinteistön kiinnitykset rekisteröidään Maanmittauslaitoksessa, ja voimassa olevat kiinnitykset selviävät rasitustodistuksesta.
Kulkuneuvokiinnitys.
Kiinnityksen kohteeksi kelpaavia ajoneuvoja ovat esimerkiksi linja-auto, kuorma-auto, traktori, moottorityökone ja moottorikäyttöinen laite.
Kiinnitys voidaan tehdä alusrekisteriin merkittyyn alukseen kuten laivaan. Myös rakennusvaiheessa oleva laiva voidaan kiinnittää.
Ilma-alus voidaan kiinnittää. Ilma-aluksen kiinnitys merkitään ilma-alusrekisteriin.
Yrityskiinnitys.
Yrityskiinnitys mahdollistaa sen, että elinkeinotoimintaan kuuluva irtain omaisuus pantataan ilman, että sen hallinta luovutetaan toiselle.
Avaruusluotain

Avaruusluotain on mikä tahansa Maasta Maan kiertorataa edemmäs avaruuteen laukaistu miehittämätön avaruusalus, jonka on tarkoitus suorittaa mittauksia. Sitä ohjataan Maassa olevasta lennonohjauskeskuksesta mutta jo pelkästään väistämättömän viiveen takia niissä on myös runsaasti autonomista toimintakykyä. Luotain on tyypillisesti ohilento-, kiertolais- (ts. satelliitti) iskeytymis- tai laskeutumisluotain tai jokin näiden yhdistelmä.
Kun avaruusluotain laukaistaan avaruuteen, saa se raketilta tarpeeksi suuren pakonopeuden pystyäkseen poistumaan Maan painovoimakentästä. Avaruusluotaimet lähetetään yleensä tutkimaan yhtä tai muutamaa tiettyä kohdetta avaruudessa, joista tieteilijät haluavat lisää tietoa. 
Ohilennon, kiertoradalle asettumisen ja iskeytymisen lisäksi luotain voi myös laskeutua tai sisältää erillisen laskeutuja-osan, joka kohteen lähellä irtoaa muusta luotaimesta ja laskeutuu tutkittavan kohteen pinnalle. Pinnalle laskeutunut tutkimuslaite yleensä välittää tietonsa kiertoradalle jääneeseen luotaimeen, joka edelleen välittää tiedon Maahan. Laskeutujan oma radiolähetin ei yleensä ole tarpeeksi voimakas välittämään tietoa suoraan Maahan. Hyvä esimerkki tällaisesta yhteistyöstä on Saturnusta ja sen kuuta Titania tutkimaan lähetetty "Cassini-Huygens". Marsiin lähetetyt kulkijat "Spirit" ja "Opportunity" voivat viestiä Maahan jo aikaisemmin Marsin kiertoradalla lähetetyn "Mars Global Surveyor" -kiertolaisen kautta.
Avaruusluotaimia on lähetetty tutkimaan useita Aurinkokunnan planeettoja, pikkuplaneettoja, asteroideja sekä komeettoja. Ensimmäinen Aurinkokunnasta poistuva luotain on Voyager 1.
Avaruusluotainten perustyypit.
Näiden yhdistelmät ovat tavallisia. Esimerkiksi Saturnusta kiertävä Cassini-Huygens on kiertolais-laskeutumisluotain.
Braunschweig

Braunschweig on kaupunki Ala-Saksin osavaltiossa Saksassa. Kaupunki sijaitsee Harz-vuoristosta pohjoiseen Okerjoen varrella. Vuoden 2011 väestönlaskennassa siellä oli 242 537 asukasta. 
Braunschweig lienee perustettu vuoden 1000 tienoilla mutta tuli kuuluisaksi Baijerin ja Saksin herttuan Henrik Leijonan tehtyä siitä Saksin herttuakunnan pääkaupungin. Henrik rakennutti kaupunkiin myös Braunschweigin katedraalin sekä itselleen linnan. Molemmat ovat edelleen kaupungin nähtävyyksiä.
Kaupungista tuli Hansaliiton jäsen 1200-luvulla.
Braunschweig on rautateiden risteysasema ja siellä on lentoasema.
Lähijuna

Lähijuna on Suomessa käytetty nimitys paikallisjunasta, joka liikennöi pääasiassa suurten kaupunkiseutujen sisällä tai välillä. Lähijunaliikennettä harjoittaa VR. Lähijunaliikennettä ajetaan pääosin Sm2-, Sm4- ja Sm5-sähkömoottorijunilla, mutta myös veturivetoisia lähiliikennevaunuista koostuvia junia ajetaan.
Liikennöinti.
Lähijunaliikennettä liikennöidään Suomessa viidellä alueella:
Historia.
Lähiliikenteen edeltäjänä toimivat höyry- ja dieselkalustolla liikennöidyt paikallisjunat vuodesta 1886, jolloin liikenne alkoi neljällä junaparilla Helsinki–Järvenpää-reitillä.
1960-luvun puolessavälissä Valtionrautatiet teki periaateratkaisun, jonka mukaan paikallisjunaliikenne lukuun ottamatta pääkaupunkiseudun lähiliikennettä oli kannattamatonta ja tulisi pääosin lakkauttaa. Lähijunaliikennettä alettiin karsia. Lakkautukset kohtasivat kovaa kritiikkiä, minkä seurauksena vuonna 1973 päätettiin, että VR sai valtion tukea kannattamattoman paikallisliikenteen ylläpitoon. Lopulta lähiliikenne lakkautettiin muualta kuin Helsingin seudulta.
Varsinaisesti lähiliikenne-termin käyttö alkoi vuonna 1969 sähköjunaliikenteen alkaessa. Vuoden 1975 reittikaaviossa otsikkona on ”Rautateiden lähiliikenne”.
1960-luvun lopulla tehtiin myös päätökset pääkaupunkiseudun lähiliikenteen kehittämisestä Saksan S-Bahn-järjestelmien, Espanjan Cercaníasin (Barcelonassa Rodalies), Kööpenhaminan S-togin ja Tukholman Pendeltåg-järjestelmän kaltaiseksi nopean kaupunkiliikenteen sähköradaksi. Ensimmäinen modernisoitu ja sähköistetty rataosuus, Helsinki–Kirkkonummi, valmistui vuonna 1969.
1980-luvun jälkeen Helsingin seudun lähiliikenne pysyi maan ainoana lähijunajärjestelmänä kesäkuuhun 2017, jolloin Riihimäen ja Lahden välinen lähiliikenne aloitettiin ja junat saivat oman linjatunnuksen. Tampereen seudulla lähiliikenne alkoi joulukuussa 2019. Lahden ja Kotkan välinen taajamajunaliikenne muuttui lähijunaliikenteeksi tammikuussa 2022. Hangon radan henkilöliikenne muuttui lähiliikenteeksi tammikuussa 2024 radan sähköistyksen valmistumisen myötä.
Kehitysmahdollisuudet.
Turun kaupunkiseudulla on useaan otteeseen vaadittu paikallisjunaliikenteen palauttamista eri rataosille. Liikenteen palauttamista on esitetty ainakin reiteille Uusikaupunki–Turku–Tampere. Yksityisomisteinen Suomen Lähijunat -yhtiö on aloittamassa Turun seudun lähijunaliikennettä vuonna 2024. Oulun seudulla lähijunaliikennettä on ehdotettu reitille Liminka–Oulu–Ii. Lisäksi ainakin Kuopiossa lähijunaliikennettä on esitetty.
Lähijunien vaihtoehdoksi on esitetty duoraitiovaunuja. Kuopio aloitti vuonna 2019 selvityksen duoraitiovaunujen suunnittelusta Pohjois-Savon alueella.
Paradigma

Paradigma on jonkin tieteenalan kulloinkin yleisesti hyväksytty oppirakennelma, ajattelutapa, suuntaus. Yleensä paradigma viittaa tieteellistä toimintaa ohjaaviin ajatuskulkuihin tai muihin tietoteoreettisiin näkökulmiin. Selkokielellä paradigma tarkoittaa oikeana pidettyä, yleisesti hyväksyttyä ja auktoriteetin asemassa olevaa teoriaa tai viitekehystä, kuten evoluutioteoriaa tai suhteellisuusteoriaa. Laajasti ajateltuna paradigma voi tarkoittaa sitä miten tietoa saadaan (ennen esimerkiksi uskonnot, nykyään esimerkiksi empirismi). Suppeammin ajateltuna paradigma voi tarkoittaa jonkin tieteenalan – kuten biologian – jotakin keskeistä teoriaa. Termi ”paradigma” tulee muinaiskreikan sanasta "paradeigma" (), ”malliesimerkki”, ”esimerkki”, ”näyte”.
Paradigman sisältö.
Sanan ’paradigma’ merkitys on joskus epäselvä, mutta sen yleisin merkitys on peräisin Thomas Kuhnin tieteenfilosofiasta. Kuhn käytti sitä teoksessaan "Tieteellisten vallankumousten rakenne" kuvaamassa tiettyjä vakiintuneita tieteen toiminnan tapoja:
Kuhnin mukaan tiede ei niinkään esiinny yksittäisten teorioiden kehityksenä vaan paradigman vaihdoksina. Paradigman käsitteen sekaantuessa hän itse alkoi käyttää muun muassa termiä normaalitiede. 
Paradigman muutoksen seurauksia.
Uusi paradigma sisältää yleensä vanhan erikoistapauksena. Uusi tapa tehdä tiedettä on siis laajempi: se selittää enemmän ja paremmin. Eräs esimerkki on kvanttimekaniikka suhteessa klassiseen mekaniikkaan. Teorioiden korvautuminen paremmilla on yleistä tieteen perusolemusta, tieteen täydentymistä. Uudesta teoriasta tulee paradigma vasta silloin, kun se on perustavanlaatuinen muutos tieteellisessä selityksessä ja se edustaa laajempaa muutosta ajattelussa.
Koska vanhassa paradigmassa on taustalla suuri määrä valtaa ja yhteiskunnallisia suhteita ja erilaisten tieteellisten organisaatioiden olemassaolo voi olla kiinni jostain paradigmasta, paradigman vaihtumisen tunnustaminen ei ole aina helppo ja nopea tapahtuma. Lopulta uusi paradigma muuttaa kuitenkin tiedettä, sitten teknologiaa ja lopulta ihmisten elämää ja yleistä näkemystä olemassaolosta. Esimerkiksi Galileo Galilein voidaan katsoa romuttaneen tai asettaneen epäilyksenalaiseksi ihmisten uskon kirkon erehtymättömyyteen ja ihmisen ainutlaatuiseen asemaan luonnossa. Samaa tekivät Charles Darwin ja DNA:n löytäjät.
Deduktiivinen päättely

Deduktiivinen päättely eli validi päättely on päättelytapa, jossa tosista premisseistä seuraa välttämättä tosi johtopäätös. Toisinaan deduktiivinen päättely määritellään esittämällä, että päättely etenee johtamalla yleistyksestä yksittäistapausta koskeva johtopäätös. Sana 'deduktio' tulee latinankielen sanasta "deduco", joka tarkoittaa "esiin johtaa". Nimensä mukaisesti deduktiivinen päättely ei anna uutta tietoa, vaan "johtaa esiin" oletuksen, joka sisältyy annettuihin premisseihin. Tällä tarkoitetaan sitä, että deduktiivinen päättely on päättelyä tunnetuista tapauksista toisiin tunnettuihin tapauksiin. 
Esimerkki 1
Selitys: Ensimmäisessä premisissä tehdään yleistys kaikkien ihmisten kuolevaisuudesta. Toisessa premisissä esitetään väite, että Sokrates kuuluu ihmisten luokkaan. Näistä perusteista päätellään, että Sokrates, joka on ihminen, on myös kuolevainen. Johtopäätös ei lisää tietoamme, sillä kaikki siinä esitetty tieto sisältyy jo premisseihin. 
Deduktiivisessa päättelyssä tosista premisseistä ei voi koskaan seurata epätotta johtopäätöstä. Deduktiivinen päättely ja rationalismi liitetään usein yhteen. Rationalismilla tarkoitetaan tietoteoreettista näkemystä, joka pitää tiedon lähteen pätevyyden ratkaisijana järkeä, ei kokemuspohjaista havainnointia.
Seurustelu

Seurustelu on vakituinen rakkauteen ja yhdessäoloon perustuva suhde. Nimitystä seurustelu käytetään myös ihmisten välisestä yhdessä oleskelusta ja keskustelusta.
Seurustelusuhde voi johtaa kihlautumiseen tai avo- tai avioliittoon. Länsimaissa avoliittoa tai avioliittoa edeltääkin yleensä seurustelu. 
Nykyään on silti hyvin yleistä, että seurustelu ei johda ja tavoite ei ole johtaa kihlautumiseen, avo- tai avioliittoon.
Seurustelun aloittaminen.
Suomalainen mies aloittaa seurustelun keskimäärin 17,5-vuotiaana, nainen 16,5-vuotiaana. Viidesosa aloitti alle 15-vuotiaana ja kolmasosa alle 16-vuotiaana. Ennen 1960-lukua seurustelu aloitettiin pari vuotta myöhemmin. Yhdynnän aloittamisikä on pudonnut vastaavasti ja on vain hieman korkeampi.
Methodenstreit

Methodenstreit (saksaa, ) oli itävaltalaisten ja saksalaisten taloustieteilijöiden kiista tieteellisistä metodeista, joilla taloustiedettä tulisi tutkia, sekä yleisesti ottaen ihmisten toiminnan selittämisen epistemologisesta muodosta.
Gustav von Schmoller ja historiallinen koulukunta uskoivat, että taloustieteilijät kykenivät päättelemään uusia ja parempia sosiaalisia lakeja tilastoista ja historiallisesta materiaalista. He eivät luottaneet taloustieteellisiin teorioihin, jotka eivät pohjautuneet historiallisiin tutkimuksiin.
Carl Menger ja muut itävaltalaiset taas uskoivat, että ihmisten toiminta on palautettavissa filosofiseen logiikkaan eikä niinkään monimutkaista asiaa kuin ihmisten motiiveja ja sosiaalista yhteistyötä voi tutkia laveista yleisistä tilastoista.
Yleisesti ottaen käsite "itävaltalaisen taloustieteen koulukunta" syntyi Schmollerin käytettyä sitä kriittisessä kirja-arviossaan. Hän tarkoitti käsitteellä lähinnä hämäryyttä ja takaperoisuutta.
Lateksi

Lateksi on joidenkin kasvien kuten kumipuun ("Hevea brasiliensis") tuottamaa maitiaisnestettä, suoja-ainetta, josta valmistetaan luonnonkumia. Lateksi on valkoista pihkamaista nestettä, joka kulkee lateksitiehyissä heti puun kuoren alla. Lateksi kerätään puusta tekemällä runkoon viiltoja noin 25 asteen kulmassa, ja nesteen annetaan valua rungolle ripustettuun kulhoon. Kulhot tyhjennetään isoon keräysastiaan, johon lisätään säilöntaineeksi 0,3 prosenttia ammoniakkia. Hyväkuntoisesta puusta voidaan kerätä lateksia päivässä 30–35 grammaa.
Vasta kerätty lateksi sisältää noin 30 prosenttia polyisopreenia, jonka lisäksi siinä on muun muassa vettä, proteiineja ja lipidejä. Jotkin lateksin ainesosat saattavat aiheuttaa allergisia reaktioita kumia käytettäessä. Luonnonkumiksi jalostetussa lateksissa polyisopreenin osuus on 95–96 prosenttia. Jatkojalostuksessa lateksiin lisätään muurahais- tai etikkahappoa, joilla aineen happamuus asettuu hieman alle viiden.
Eräät pygmikansat ovat oppineet lateksin juottamisen menetelmän jo hyvin varhain. Vuonna 1938 tutkijat löysivät lateksijäämiä Liberiasta Benen kylän liepeiltä, ja radiohiiliajoituksen perusteella niiden arvioidaan olevan peräisin neljänneltä vuosituhannelta eaa. Nämä löydöt tunnetaan nimellä Benen lateksi. Tutkijat havaitsivat myös pygmeiltä peräisin olevia luita löytöpaikan välittömästä läheisyydestä, jonka perusteella pääteltiin, että useat pygmit menehtyivät lateksin aiheuttamiin allergisiin komplikaatioihin. Lateksi oli pitkään yleisimpiä kuolinsyitä pygmien keskuudessa, sillä sen vaaroja ei tiedostettu.
Kesäolympialaiset 1972

Vuoden 1972 kesäolympialaiset järjestettiin Münchenissä Saksan liittotasavallassa 26. elokuuta 1972 – 11. syyskuuta 1972.
Olympialaisiin osallistui 121 kansakunnan 7 123 urheilijaa, jotka kilpailivat 23 urheilumuodossa. Urheilullista sisältöään paremmin kisat muistetaan Münchenin verilöylystä: palestiinalaiset Musta syyskuu -järjestön terroristit ottivat 5. syyskuuta 11 israelilaista olympiaedustajaa panttivangiksi. Epäonnistunut vapautusyritys johti kymmenen panttivangin sekä viiden terroristin ja yhden poliisin kuolemaan. Kansainvälisen olympiakomitean päätöksellä kisoja jatkettiin surmansa saaneiden urheilijoiden muistotilaisuuden jälkeen.
Kansainvälinen politiikka oli mukana Münchenin olympialaisissa jo ennen niiden alkamista. 12 Afrikan maata uhkasi vetäytyä kisoista, mikäli Rhodesian sallittaisiin osallistua niihin. Rhodesia puolestaan ei hyväksynyt Kansainvälisen olympiakomitean 9. elokuuta esittämää kompromissiratkaisua, jonka mukaan rhodesialaiset urheilijat saisivat olla mukana Britannian kansalaisina eivätkä oman maansa nimellä. Rhodesian 52-jäseninen olympiajoukkue saapui Müncheniin 11. elokuuta, ja maan urheilijat olivat kirjoittaneet passeihinsa omakätisesti "Britannian kansalainen". KOK taipui äänestyksen jälkeen boikotilla uhanneiden maiden painostukseen ja päätti vain neljä päivää ennen kisojen avajaisia, 22. elokuuta, sulkea Rhodesian olympiajoukkueen kisojen ulkopuolelle.
Urheilullisella puolella Yhdysvaltain Mark Spitz voitti uinnissa seitsemän kultaa. Suomen Lasse Viren voitti 10 000 metrin juoksun maailmanennätysajalla sekä myöhemmin vielä 5 000 metrin kilpailun. Neuvostoliiton Olga Korbut aloitti voimistelussa "lapsinaisten" aikakauden. Koripallossa Neuvostoliitto katkaisi Yhdysvaltojen voittokulun dramaattisessa ja suorastaan skandaalinkäryisessä finaalissa. Kaikkiaan Münchenin olympialaisissa tehtiin 50 maailmanennätystä ja 164 olympiaennätystä.
Valintaprosessi.
München valittiin kisojen pitopaikaksi ennen Madridia ja Montrealia.
Lajit.
Münchenin kesäolympialaisten ohjelmassa oli 195 kilpailutapahtumaa 23 urheilulajissa.
Osallistuneet maat.
Vuoden 1972 kesäolympialaisiin osallistui 121 maata.
Mitalitaulukko.
Kisojen selvästi menestyksekkäimmät maat olivat Yhdysvallat ja Neuvostoliitto.
Kesäolympialaiset 1976

Vuoden 1976 kesäolympialaiset pidettiin Montrealissa, Kanadassa 17. heinäkuuta — 1. elokuuta 1976. Turvatoimet olivat ennennäkemättömät edellisissä kesäolympialaisissa koetun Münchenin verilöylyn vuoksi.
Valintaprosessi.
Montreal valittiin kisojen isäntäkaupungiksi ennen Moskovaa ja Los Angelesia, jotka saivat järjestettäväkseen kahdet seuraavat olympialaiset.
Lajit.
Montrealin kesäolympialaisten ohjelmassa oli 198 kilpailutapahtumaa 23 urheilulajissa.
Osallistuneet maat.
Boikotti.
Vuoden 1976 kesäolympialaisiin osallistui 92 maata. 31 Afrikan maata boikotoi kisoja Uuden-Seelannin osallistumisen vuoksi, koska se oli kisannut Etelä-Afrikan kanssa rugbyssä samana vuonna. Kansainvälinen olympiakomitea (KOK) ei katsonut voivansa sulkea Uutta-Seelantia kisoista, koska rugby oli tuolloin olympialaisten ulkopuolinen laji. Kisoja boikotoineet Afrikan maat olivat Algeria, Kamerun, Keski-Afrikan tasavalta, Tšad, Kongon kansantasavalta, Egypti, Etiopia, Gabon, Gambia, Ghana, Kenia, Libya, Lesotho, Madagaskar, Malawi, Mali, Marokko, Niger, Nigeria, Sudan, Swazimaa, Tansania, Togo, Tunisia, Uganda, Ylä-Volta ja Sambia. Samasta syystä kisoja boikotoi myös Irak ja Etelä-Amerikan maista Guyana.
Egypti, Tunisia, Kamerun ja Marokko boikotoivat myös kisoja, mutta muutama näiden maiden urheilija ehti osallistua kilpailuihin ennen boikottipäätöstä.
Taiwan boikotoi kisoja, sillä isäntämaa Kanadan hallitus ei ollut tunnustanut maata ja taiwanilaisia ei aluksi päästetty maahan. Monet maat, mukaan lukien Yhdysvallat, uhkasi myös boikotoivansa kisoja tukeakseen Taiwania. Taiwanin sallittiin lopulta osallistua kisoihin, mutta maa päätti kuitenkin boikotoida Kanadassa pidettyjä olympialaisia.
Kisoja boikotoi myös Kiinan kansantasavalta pitkään jatkuneen nimikiistan takia. Manner-Kiina ei tunnustanut Kiinan tasavaltaa ja jäi pois olympialaisista 1950-luvulta lähtien, aina 1980-luvulle asti, protestina Taiwanin osallistumiselle.
Mitalitaulukko.
Kisojen menestyksekkäin maa oli Neuvostoliitto.
Luettelo paaveista

Tämä on luettelo paaveista Vatikaanin virallisen vuosikatsauksen, "Annuario Pontificion", mukaan. Varhaiset vuosilukutiedot ovat suuntaa-antavia. Katolinen kirkko on ajoittain muuttanut virallista kantaansa siitä, ketkä henkilöt on laskettu paaveiksi minäkin aikoina.
Aiheesta muualla.
Catholic Encyclopedia:
Luettelo vaalikauden 2003–2007 kansanedustajista

Tämä on luettelo vaalikauden 2003–2007 kansanedustajista eduskuntaryhmittäin. Tässä luettelossa on eduskunnan kokoonpano sellaisenaan, kuin se oli ennen vaalikauden päättymistä. Luettelon lopuksi on luetteloituna edustajanvaihdokset. Suurin osa edustajista valittiin vaaleissa 2003, mutta osa nousi eduskuntaan varaedustajan paikalta. Eduskunnan toimikauden aikana toimi kolme hallitusta: Jäätteenmäen ja Vanhasen I hallitus ja lisäksi alussa toimitusministeristönä Lipposen II hallitus.
Eduskunnan keski-ikä oli 3. helmikuuta 2007 51 vuotta. Nuorimmat kansanedustajat olivat vihreillä, joiden 11 kansanedustajan keski-ikä oli 39 vuotta. Korkein keski-ikä oli Ruotsalaisen kansanpuolueen edustajilla, 53 vuotta. Nuorin kansanedustaja oli vihreiden Oras Tynkkynen, 29 vuotta, ja vanhin RKP:n Jörn Donner, 74 vuotta. Ennen häntä ikäpuhemies oli kauden aikana kokoomuksen Kalevi Lamminen.
Vuonna 2003 järjestetyissä eduskuntavaaleissa valittiin Suomen eduskuntaan 200 kansanedustajaa 15 vaalipiiristä. Valituista 62 ei ollut aiemmin toiminut kansanedustajana. Eduskuntaan palasivat Arto Bryggare ja Sinikka Hurskainen. Suurimman äänimäärän keräsi SDP:n puheenjohtaja Paavo Lipponen. Vähiten ääniä valituista sai Pertti Salovaara.
Uuden eduskunnan valtakirjat tarkastettiin maanantaina 24. maaliskuuta ja ensimmäinen täysistunto pidettiin seuraavana päivänä. Valtiopäivät 2003 avattiin keskiviikkona 26. maaliskuuta.
Muutokset kokoonpanossa.
Lähde:
Anneli Taina

Anneli Kristiina Taina (o.s. Jussila, s. 21. kesäkuuta 1951 Imatra) on suomalainen maaherra, joka on Etelä-Suomen aluehallintoviraston ylijohtaja vuodesta 2010 lähtien.
Taina on syntynyt Imatralla, mutta asunut pitkään Tampereella. Hän toimi kokoomuksen kansanedustajana Hämeen läänin pohjoisen/Pirkanmaan vaalipiirin edustajana vuosina 1987–1999. Taina oli lyhyen aikaa asuntoministerinä Ahon hallituksessa vuonna 1995. Vuoden 1995 eduskuntavaalien jälkeen Tainasta tuli Suomen toinen naispuolinen puolustusministeri Elisabeth Rehnin jälkeen Lipposen I hallitukseen 1995–1999.
Jätettyään eduskunnan Taina valittiin Etelä-Suomen läänin maaherraksi vuonna 2004. Läänien lakkauttamisen myötä valtioneuvosto nimitti Tainan Etelä-Suomen läänin tilalle perustetun Etelä-Suomen aluehallintoviraston ylijohtajaksi vuonna 2009.
Tainalle myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi toukokuussa 2023.
Ykkösliiga

Ykkösliiga on miesten jalkapallon toiseksi korkein sarjataso Suomessa. Sarjataso perustettiin 1973 ja se on valtakunnallinen. Alun perin sarjan nimi oli "I-divisioona". Vuonna 1994 nimeksi muutettiin "Ykkönen". Nykyisen nimensä sarja sai kaudeksi 2024.
Kaudeksi 2006 otettiin sarjassa käyttöön olosuhdeohjelma Veikkausliigan malliin.
Historia.
I-divisioona syntyi 1973, kun Suomeen päätettiin luoda mestaruussarjan alapuolelle maanlaajuinen sarjataso. Aiemmin mestaruussarjan alapuolella oli alueellinen Suomensarja (1970–1972 nimeltään "II-divisioona"). Uuteen sarjaan otettiin mestaruussarjasta pudonneet kolme joukkuetta ja sijoille 2–4 sijoittuneet joukkueet kolmesta II-divisioonan alueellisesta lohkosta.
Sarjaa pelattiin vuosina 1973–1995 yhdessä koko maan kattavassa lohkossa. Alkujaan joukkueita oli 12 ja vuonna 1994 määrä kasvoi 14 joukkueeksi. Kausina 1996–2002 Ykkönen pelattiin kahdessa lohkossa, etelä- ja pohjoislohkossa, joissa oli molemmissa yleensä 10 joukkuetta. Kausina 2003–2010 sarjaa pelattiin yhtenä koko maan kattavana 14 joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Voittaja nousi suoraan Veikkausliigaan ja toiseksi sijoittunut karsi Veikkausliigassa toiseksi viimeiseksi sijoittuneen joukkueen kanssa (poikkeuksena kausi 2006). Kausina 2007–2010 kolme viimeistä putosivat Kakkoseen. Kaudella 2011 sarja pelattiin poikkeuksellisesti 13 joukkueella ja kaudesta 2012 lähtien se pelattiin 10 joukkueen kolminkertaisena sarjana kauteen 2019 asti. Kaudella 2020 sarja pelattiin 12 joukkueen kaksinkertaisena sarjana ja kaudesta 2021 lähtien on pelattu kaksinkertainen 12 joukkueen sarja, jonka lisäksi pelataan yksinkertaiset kuuden joukkueen ylemmät ja alemmat loppusarjat.
Kaudeksi 2024 Ykkösen nimi muutettiin Ykkösliigaksi ja sen alapuolelle perustettiin uusi valtakunnallinen sarjataso, joka sai vanhan nimen Ykkönen. Kaudella 2024 Ykkösliigassa pelaa 10 joukkuetta.
Tilastoja.
Ykkösen voittajat 1973-2023.
Eniten sarjavoittoja ovat saavuttaneet Kuopion Palloseura ja Mikkelin Palloilijat, joilla on kummallakin neljä mestaruutta.
Modaalilogiikka

Modaalilogiikka ("aleettinen modaalilogiikka") on logiikan alue, jolla tutkitaan aleettisten modaliteettien eli välttämättömyyden ja mahdollisuuden loogisia piirteitä. Usein termi "modaalilogiikka" ymmärretään kokonaisnimityksenä kaikkien modaliteettien logiikoille. Muita modaliteetteja ovat muun muassa episteeminen, temporaalinen ja deonttinen.
Alla esitellään esimerkinomainen aleettinen modaalilogiikka.
Modaalilauselogiikka.
Modaalilauselogiikan syntaksi.
Modaalipropositiologiikka sisältää normaalien propositiologiikan
symbolien lisäksi merkinnät välttämättömyydelle (on välttämätöntä, että
p) ja mahdollisuudelle (on mahdollista, että p).
Seuraavassa rekursiivisessa määritelmässä määritellään kaikki
modaalipropositiologiikan lauseet.
"Määritelmä 1"
Muita modaalilogiikoita.
Muita modaalilogiikoita ovat muun muassa episteeminen logiikka,
temporaalinen logiikka, deonttinen logiikka ja doksastinen logiikka .
Ihmisen ja tietokoneen välinen vuorovaikutus

Ihmisen ja tietokoneen välinen vuorovaikutus tai HCI () tarkoittaa ihmisen ja tietokoneen välistä vuorovaikutusta ja sen tutkimusta. Kyseessä on monitieteinen tutkimusalue, jossa ihmisen ja tietokoneen toimintaa tarkastellaan useista eri näkökulmista. Tällaisia ovat esimerkiksi kognitiivinen psykologia, tietojenkäsittelytiede, käyttöliittymät, käytettävyys, käyttäjäkokemus ja ohjelmistot. Aihealueen perusoppikirjoissa jaotellaakin sisältöä esittelemällä ihmisen toiminta (esimerkiksi havaitsemisen ja ymmärtämisen perusrakenteet), tietokoneen tapa tarjota vuorovaikutuksellisia rakenteita vuorovaikutusvälineineen, sekä vuorovaikutuksen mallittaminen. Ihmisen ja tietokoneen välisen vuorovaikutuksen tutkimuksen tavoitteena on kehittää yhä luontevampia ja luonnollisempia vuorovaikutustekniikoita ja -rakenteita luomaan yhä helpompia ja monipuolisemmin ihmisen piirteitä huomioon ottavia vuorovaikutusratkaisuja.
Ihmisen ja tietokoneen vuorovaikutusta on tutkittu aktiivisesti 1970-luvulta alkaen, vaikka jo aiemminkin ihmisen ja tietokoneen vuorovaikutuksesta on esitetty vahvoja ajatuksia (esimerkiksi J. C. R. Licklider vuonna 1960 kirjassaan Man-Computer Symbiosis). 1980-luvun alussa ACM:n puitteissa perustettiin aihealuetta tarkasteleva ryhmä SIGCHI (CHI = Computer-Human Interaction), jolla on nyttemmin myös suomalainen vuonna 2001 perustettu paikallisyhdistys.
1990-luvulla itsenäiseksi käsitteeksi muodostuneella käytettävyydellä on vahvaa taustaa ihminen-tietokone-vuorovaikutuksen tutkimuksessa.
Suomessa alan tutkimusta tehdään muun muassa Aalto-yliopistolla , Tietotekniikan tutkimuslaitos HIITillä, Oulun yliopistolla , Jyväskylän yliopistolla , Tampereen yliopistolla . Teollisuudessa tutkimusta tehdään esimerkiksi Nokian tutkimuskeskuksessa.
Läheisyysperiaate

Läheisyysperiaate tai subsidiariteettiperiaate on periaate, jonka mukaan julkisen vallan päätökset tulisi tehdä mahdollisimman lähellä ihmisiä ja byrokratiassa käsitellä alhaisimmalla mahdollisella tasolla. Ylemmille tasolle tulisi viedä vain sellaiset päätökset, joita ei alemmilla tasoilla voida tehdä.
Subsidiariteettiperiaate on yksinkertaisesti byrokratian vähentämistä, ja sitä pidetään yleisellä tasolla julkisissa virastoissa toivottavana asiana. Subsidiariteettiperiaatteen mukainen uudistus Suomessa olisi esimerkiksi Kelan päätösten tekemistä konttorikohtaisesti.
Julkisen valinnan teorian mukaan ihmisten läheisyydestä kauemmas karkaavalla vallalla on tapana byrokratisoitua. Vallan toimiessa kunnallistasolla ihmisillä on vielä mahdollisuus jopa äänestää jaloillaan vaikkapa ikävien kaupunginsääntöjen tapauksessa.
Lisäksi läheisyysperiaatetta perustellaan usein hajautetun ja hiljaisen tiedon idealla, jonka mukaan päätös tulee tehdä mahdollisimman lähellä sitä koskevaa ympäristöä, jotta päätöksentekijöillä on mahdollisimman paljon paikallista tietoa ja mahdollisimman hyvät mahdollisuudet tutustua paikallisiin olosuhteisiin.
Euroopan unionissa on subsidiariteettiperiaatteen mukaisesti "alueiden komitea". EU:n sääntely koskee vain sellaisia yhteisön tavoitteiden toteuttamiseen liittyviä asioita, joita ei voida säädellä jäsenmaiden tasolla.
Subsidiariteettiperiaate on ”persoonan” ja ”solidaarisuuden” ohella yksi katolisen kirkon sosiaalietiikan kolmesta periaatteesta. Nämä kolme periaatetta määritteli paavi Pius XI sosiaaliensyklikassa "Quadragesimo anno" vuonna 1931. Subsidiaarisuuden periaatteen mukaan valtion tulisi hajauttaa valtaansa pienille paikallisille ja toimialaltaan rajatuille kansalaisjärjestöille. Tämä ”lähipäätösperiaate” oli myös suunnattu totalitaarisia järjestelmiä, erityisesti kommunismia vastaan.
Jarkko Oikarinen

Jarkko ”Wiz” Oikarinen (s. 16. elokuuta 1967 Kuusamo), IRC:ssä "WiZ", on ensimmäisen internetin keskusteluverkon, IRC:n ("Internet Relay Chat"), kehittäjä. Hän loi ensimmäisen palvelimen ja asiakasohjelman ("client") elokuussa 1988. Aluksi sen tarkoituksena oli korvata ohjelma nimeltä MUT ("MultiUser Talk") OuluBox-nimisellä BBS:llä ("Bulletin Board System"). Oikarinen sai inspiraation IRC:n luomiseen Bitnet Relay Chatista, jota käytettiin Bitnet-verkossa.
Jarkko Oikarinen väitteli filosofian tohtoriksi Oulun yliopistosta vuonna 1999. Hän on tehnyt tutkimuksia pääasiassa tietokonegrafiikasta ja lääketieteellisestä kuvantamisesta. Hän on nykyään Googlen palveluksessa ja osallisena Google Hangouts -palvelun kehittämisessä.
Oikarinen on saanut vuonna 2005 Millennium-säätiön erikoistunnustuksen IRC:n kehittämisestä ja vuonna 1997 Dvorak-palkinnon.
Kielikello

Kielikello: Kielenhuollon tiedotuslehti on Kotimaisten kielten keskuksen kielitoimiston julkaisu, jossa käsitellään kieleen liittyviä ilmiöitä. Lehteä on julkaistu vuodesta 1968 alkaen. Sen alkuperäinen alaotsikko oli ”Suomen Akatemian kielitoimiston tiedotuslehti”. Lehden ensimmäinen päätoimittaja Matti Sadeniemi kuvasi "Kielikellon" tavoitteita lehden ensimmäisessä numerossa seuraavasti:
Painetun "Kielikellon" rinnalle avattiin vuonna 2001 sähköinen Verkko-Kielikello. Verkkoversio oli aluksi maksullinen, mutta huhtikuussa 2014 lehden arkisto avattiin vapaasti käytettäväksi internetissä aina edeltävän julkaisuvuoden viimeiseen numeroon saakka.
Painetun lehden julkaiseminen päättyi numeroon 4/2017. Vuodesta 2018 lähtien lehti on ilmestynyt ainoastaan verkossa. Se on luettavissa ilmaiseksi.
Historisismi (relativismi)

Historisismi on Saksasta lähtöisin olevan historiantutkimuksen filosofinen suuntaus, jonka mukaan kutakin aikakautta tulisi tutkia nimenomaan sen omien arvojen, ideoiden ja kontekstin mukaan, eikä yleispätevistä laeista lähtien. 
Samantapaisessa merkityksessä "historisismi" (tai "uusi historisismi") esiintyy myös postmodernissa kirjallisuudentutkimuksessa ja filosofiassa suuntauksena joka korostaa ettei ole olemassa ikuisia objektiivisia totuuksia, vaan ainoastaan historiallisia ajatuksia, teorioita ja uskomuksia.