Avoin tieto

Avoimella tiedolla () viitataan digitaalisessa muodossa oleviin sisältöihin ja dataan, joita kuka tahansa voi vapaasti ja maksutta käyttää, muokata ja uudelleenjakaa mihin tahansa käyttötarkoitukseen. Esimerkiksi Wikipedia-tietosanakirjan sisältö on avointa tietoa. Avoin tieto lisensoidaan avoimella lisenssillä.
Avoin tieto vaikuttaa esimerkiksi viestintään ja tieteenharjoittamiseen helpottamalla esimerkiksi toimittajien ja tutkijoiden tiedonhankintaa ja vähentämällä kuluja.
Avoimuus poistaa organisaatioiden välisiä transaktiokustannuksia ja sallii kansalaiselle pääsyn kulttuuriperintöönsä. Avoimuus kiihdyttää taloudellista ja teknologista kehitystä sekä edistää kulttuurin kehittymistä. Avoimuuden kriteerit täyttävän tiedon jakaminen käynnistää spontaaneja prosesseja jotka lisäävät tiedon määrää, parantavat sen laatua ja lisäävät tiedon arvoa.
Suomessa avointa tietoa edistää Open Knowledge Finland ry, joka on kansainvälisen Open Knowledge -organisaation verkoston jäsen.
Avoimen tiedon määritelmä.
Avoimen tiedon määritelmän mukaisesti aineiston tulee olla kokonaisuudessaan saatavilla käyttökelpoisessa ja muokattavassa muodossa Internetin kautta ja sen tulee olla lisensoitu niin, että sen käyttöä, muokkausta ja uudelleenjakelua ei rajoiteta. Pääperiaatteet ovat:
Avoin julkishallinnon data.
Julkishallinnon datan avaaminen on kansainvälinen, Yhdysvalloista ja Isosta-Britanniasta käynnistynyt ilmiö, joka on levinnyt nopeasti. Avoin julkinen data on ajatusmalli, jossa julkissektorin, kansalaisten, verkkopalveluiden kehittäjien ja muiden datan käyttäjien vuorovaikutusta pyritään lisäämään sekä automatisoimaan yhteiskunnallisen hyvän lisäämiseksi.
Mahdollistamalla ja lisäämällä julkisten tietojen uudelleenkäyttöä pyritään lisäämään hallinnon läpinäkyvyyttä ja sisäistä tehokkuutta, sekä luomaan uusia markkinoita ja innovaatioita tarjoamalla tietoa niiden materiaaliksi. Avoimen tiedon tarjoamiseen ja käyttöön liittyvät juridiset kysymykset mm. tiedon julkisuudesta, viranomaisten tuottaman tiedon maksullisuudesta, tiedon käyttöoikeuksista (tekijänoikeuksista) sekä julkisen tiedon tarjonnan vaikutuksesta kilpailuun. Lisäksi on ratkaistava tiedon tarjontaan ja käyttöön liittyviä teknisiä kysymyksiä.
Julkishallinnon datan avaamisella pyritään saattamaan laajempaan käyttöön sellaisia aineistoja, jotka ovat julkisia, mutta aiemmin ovat olleet lisensointikäytäntöjen, maksullisuuden tai teknisten rajoitteiden ansiosta vain rajatussa käytössä. Esimerkiksi Maanmittauslaitos avasi maastotiedot vuoden 2012 toukokuun alussa kansalaisten ja yritysten ilmaiseen ja vapaaseen käyttöön, kun aiemmin samasta aineistosta oli peritty käyttömaksuja . Julkishallinnon avattaviin tietoaineistoihin ei sisälly yksilöihin liittyviä henkilökohtaisia tietoja tai muusta syystä ei-julkisiksi luokiteltavia aineistoja.
Avoin tieteellinen tieto.
Tieteellisen tiedon ja tutkimustulosten avoimen julkaisemisen kohdalla puhutaan niin sanotusta open access -julkaisemisesta, jolla taataan, että tutkimustulokset julkaisut ja tausta-aineistot – ovat tiedeyhteisön ja kaikkien muidenkin vapaasti saatavissa. Yhä useampi tutkimusorganisaatio tai tutkimuksen rahoittaja asettaa omia suosituksiaan ja ehtojaan tutkimustulosten avoimesta saatavuudesta.