Irakin kriisi

Irakin kriisi on Isis-järjestön hyökkäyksestä 2014 alkanut sota Irakissa. Vuoden 2017 lopulla Irakin hallinto julisti Isiksen voitetuksi Irakin puolella.
Kapinallinen jihadistijärjestö Isis valtasi nopeasti laajoja alueita Pohjois-Irakissa. Tämä johtui pääosin Irakin armeijan heikkoudesta. Pian Isis uhkasi kukistaa Irakin hallituksen, ja pirstoa maan osiin. Isis pyrki luomaan sunnilaisen kalifaatin sodan ja hirmuhallinnon avulla. Järjestö myös halusi vallata öljykenttiä ja jalostamoja. Öljyn hinta nousi korkealle. Irakiin oli syntymässä suuri terrorismin tukialue. Irakin armeija ei kyennyt kukistamaan Isisiä. Yhdysvallat kokosi liittouman, joka alkoi taistella Isisiä vastaan pääosin ilmaiskuin.
Irakin joukkojen avuksi tuli šiiamilitian lisäksi iranilaisia ja maan sisäisiä shiiataistelijoita.
Vaikka Isis menetti jonkin verran tukialueitaan vuoden 2015 ensimmäisellä puoliskolla, se hallitsi yhä laajaa aluetta. Mutta vuonna 2017 Isisin valvoma alue kutistui huomattavasti Irakissa ja sen naapurimaassa Syyriassa.
Taustaa.
Irakin väestö on jakautunut pääosin kolmeen etniseen ryhmään, joita ovat sunnit, šiiat ja kurdit. Saddam Husseinin sunnienemmistöinen, mutta maallinen poliisivaltio kukisti raa'asti šiiojen ja kurdien kapinat. Kun Yhdysvallat kaatoi Saddam Husseinin diktatuurin, niin radikaalit šiia- ja sunnijärjestöt alkoivat kamppailla aseellisesti keskenään. Šiiat nousivat valtaan, ja radikaalit sunnijärjestöt taistelivat šiiajärjestöjä ja Irakin hallitusta sekä amerikkalaisia miehittäjiä vastaan. Sunneista tuli toisen luokan kansalaisia. Vuonna 2006 al-Qaida valtasi sunnialueesta merkittävän osan, mutta tämäkin kapina kukistettiin. Irakin hallintoa vastustava liike jäi kytemään. Al-Anbarin maakunta oli erityisen levotonta aluetta. Vuonna 2011 alkoivat arabikevään levottomuudet naapurimaassa Syyriassa ajaen maan sisällissotaan. Hallituksen ja kapinallisten välinen taistelu siellä muuttui ajan kuluessa yhä enemmän sunnien, šiiojen ja kurdien väliseksi etniseksi ja uskonsodaksi. Isis laajensi aluettaan merkittävästi Pohjois-Syyriassa ja irtautui al-Qaidasta. Tämä loi uudelleen levottomuuksia myös Pohjois-Irakiin. Isisin tavoite on luoda mahdollisimman suuri šaria-lain ohjaama valtio valtaamilleen alueille.
Isisin synty.
Isisin edeltäjän JTJ:n Jama'at al-Tawhid wal-Jihad perusti vuonna 1999 Jordaniassa Abu Musab al-Zarqawi. Siellä JTJ pyrki kaatamaan luopioina pitämänsä hallinnon. Takfir-aatetta tukevaa islamin suuntausta edustava JTJ alkoi taistella shiioja vastaan.
JTJ levittäytyi Irakiin ja liittyi al Qaidaan. Kun Yhdysvallat valtasi Irakin, järjestö alkoi puolen vuoden sisään tehdä pommi-iskuja shiiojen moskeijoihin.
Irakin al Qaida yhdistyi muutaman muun jihadistijärjestön kanssa "Irakin islamilaiseksi valtioksi" ISI. Vuonna 2011 ISI tunkeutui Syyriaan. Järjestö kiihdytti pommi-iskujaan vuonna 2012. Isis valtasi kapinakaupunki Fallujan vuoden 2013 lopussa.
Irakin armeijan romahdus.
Yhdysvallat oli uhrannut Irakin sodan aikana kymmeniä miljoonia dollareita Irakin armeijan rakentamiseen. Irakin armeija pysyi melko taistelukyvyttömänä. Kun Isis hyökkäsi, pakenivat sotilaat jättäen paljon kalustoaan ja aseitaan Isis:n käsiin. Ehkä vain 800 Isis:in taistelijaa ajoi Mosulista pakoon 30000 Irakin armeijan sotilasta. Mosul romahti neljässä päivässä. Isisin kaupungissa toimivat "nukkuvat asiamiehet" auttoivat tahollaan. 10. kesäkuuta 2014 Mosul oli Isisillä.
Isis tunnetaan siitä, ettei se pidä kauan vankeja, vaan teloittaa ne raa'asti. Järjestö mainostaa internetissä itseään vastustajiaan kohtaan julmana.
Innottomat ja Isisiä pelkäävät irakilaiset sotilaat eivät halunneet sotia fundamentalistitaistelijoita vastaan. Tämä johtui osin siitä, että sunnit eivät luottaneet Irakin šiiojen ohjaamaan keskushallintoon, joka ajoi heidän mielestään vain šiiojen asioita. Monet Irakin hallituksen upseereista tukivat Saddamin aikaista Baath-puoluetta, ja vastustivat šiiojen hallitusta. Kun Mosuliin hyökkäävissä kapinallisissa ja Mosulia puolustavien joukkojen kenraaleissa oli molemmissa baathistien tukijoita, johti tämä Irakin armeijan halvaantumiseen.
Isis kohteli ensimmäisinä viikkoina siviilejä yleensä ystävällisesti.
Sunnisiviilit eivät yleensä pitäneet Isis:tä, mutta vielä vähemmän šiiahallinnosta ja armeijasta, jonka katsoivat pönkittävän šiia Nuri al Malikin hallitusta. Myöskään Irakin armeijan kurdit eivät halunneet taistella Isis:iä vastaan. Kurdit käyttivät Isis:in hyökkäystä, kun Irakin sotilaiden paettua miehittivät kiistellyn Kirkukin öljykaupungin. Eräs Irakin armeijan šiia kertoi upseerien lähteneen Mosulista vaivihkaa pakoon. Hänkään ei halunnut jäädä puolustamaan kaupunkia, jossa oli ollut talvella 2012-2013 šiiojen vastaisia mielenosoituksia.
Taistelut.
13. kesäkuuta Isis oli alle 100 km:n päässä Bagdadista. Nyt Isisin eteneminen hidastui ja pysähtyi.
Monet siviilit pakenivat Isis:iä, mutta jotkut tervehtivät heitä vapauttajina. Isis surmasi satoja siviilejä Mosulissa. Šiiojen puolisotilaalliset joukot tulivat Irakin armeijan avuksi, muun muassa puolustamaan Aamarran pyhää kaupunkia. Irakin armeija valtasi joitain Isisin miehittämiä kohteita takaisin. Mutta 17. kesäkuuta 2014 Isis taisteli 50 km:n päässä Bagdadista, Baquban kaupungissa missä šiiataistelijat teloittivat sunnivankeja. Isis valvoi vielä lähempänä Bagdadia olevia Fallujan ja Karman kaupunkeja. Irak pyrki sulkemaan pääsyn internetiin, jossa levisivät kuvat Isis:n tekemistä Irakin sotilaiden joukkoteloituksista. 18. kesäkuuta 2014 Irakin hallitus pyysi Yhdysvalloilta ilmaiskuja Isis:tä vastaan.
Ulkomaiden väliintulo.
Syyrian ilmavoimat iskivät Irakin puolella oleviin kapinallisten tukikohtiin useasti kesäkuussa. Iran lähetti kesäkuussa 2 000 miehen yksikön Irakiin taistelemaan islamisteja vastaan. Yhdysvallat aloitti ilmaiskut islamistien asemiin elokuussa.
Ulkomaiden reaktio.
Monet maailman valtiot vastustavat jyrkän sunnifundamentalistista Isis:iä, joka tekee terrori-iskuja. Isis uhkasi Yhdysvaltojen etuja siten, että se rakensi terrorismin tukialuetta ja pyrki kaappaamaan itselleen ainakin merkittävän osan Irakin öljystä. Irakin öljyn joutuminen osittain Isis:n käsiin ja siihen liittyvä pelko jopa koko Irakin öljyn joutumisesta Isis:n vallan alle nostivat öljyn hintoja.
Yhdysvaltain presidentti Barack Obama sanoi, ettei maa lähetä maajoukkoja Irakiin. Maa harkitsi silti ilmaiskuja Isis:iä vastaan. Myös Iran ilmoitti auttavansa Irakin šiiahallitusta terroristeja vastaan. Katkerat viholliset Iran ja Yhdysvallat näyttivät lähentyvän toisiaan taistelussa jihadistista sunniterrorismia vastaan. Iran ei halunnut suoraa sotilasyhteistyötä Yhdysvaltain kanssa. Yhdysvallat päätti lähettää pienen määrän sotilaitaan Irakiin suojelemaan kansalaisiaan ja lähetystöään.
Isisin eteneminen.
Isis jatkoi etenemistään elokuussa 2014 vallaten mm. Zumarin ja Sinjarin kurdeilta. Sinjarissa noin 50 000 jesidiä pakeni Sinjarin vuorille. Isis vaati saarrettuja jesidejä kääntymään islamiin kuoleman uhalla. Kurditaistelijat ja yhdysvaltain ilmaiskut mursivat Sinjardin vuorien saarron. Irakin armeijan yritys valalta Tikrit takaisin elokuussa 2014 epäonnistui. Isis valtasi lokakuussa 2014 monia kyliä Anbarin maakunnassa
Yhdysvallat jatkoi Isisin vastaisia ilmaiskujaan. Mutta toisaalta se pyrki minimoimaan näissä syntyviä siviiliuhreja. Lisäksi maa pidättyi edelleen suurista maaoperaatioista. Niinpä Isis onnistui säilyttämään suuren osan kaappaamaansa Irakin aluetta vuonna 2015. Tammikuussa 2015 Isis ei enää kyennyt valtaamaan suuria alueita Irakissa.
1. huhtikuuta 2015 iranilaiset ja irakilaiset joukot sekä shiiataistelijat kykenivät valtaamaan Tikritin Isisiltä. Tikritin taistelut veivät kuukauden. Toukokuussa Isis kaappasi Ramadin. Se käytti valtauksessa itsemurhapommittajia, jotka hyökkäsivät kaupunkiin Irakin armeijalta kaapatuilla amerikkalaisilla Humvee-ajoneuvoilla ja puskutraktoreilla.
Liittouman eteneminen.
Isis menetti Tikritin 1. huhtikuuta 2015. Irakilaiset valtasivat kesäkuun alussa Baijin jo toistamiseen vuoden sisällä. Syyskuussa 2015 liittouma hääti Isisin pois Hadithan padolta.
Yhdysvallat pyrki liittolaisineen vuonna 2016 kukistamaan Isisin, kun se vetäytyi naapurimaa Syyriassa. Irakin armeija, muut sunnalais- ja shiialaistaistelijat sekä kurdit valtasivat vuoden 2016 alussa kyliä Mosulin läheltä tavoitteena vallata Mosul muutaman kuukauden sisään. Irakin armeija valtasi liittolaisineen Ramadin. Se myös saartoi helmikuussa 2016 Fallujan. Saarrettu Falluja vallattiin kesäkuussa. Yhdysvaltain, Irakin, shiialaistaistelijoiden ja kurdien joukot aloittivat yli 35 000 miehen voimin suurhyökkäyksen Isisin valvomaan Mosuliin lokakuun puolivälissä 2016. Kaupungissa oli tuolloin arviolta yli miljoona asukasta. Noin 6 000 taistelijan vahvuinen Isis ajettiin muutamassa kuukaudessa pois Mosulin itäosista. Helmikuussa 2017 Irakin joukot hyökkäsivät myös Mosulin länsiosaan. He valtasivat kiivaiden taistelujen jälkeen koko kaupungin heinäkuussa 2017. Elokuussa 2017 joukot hyökkäsivät kohti Tal Afaria. Noin 50000 miehen vahvuiset joukot valtasivat kaupungin noin viikossa.. Irakin joukot valtasivat lokakuun alussa Hawijan kaupungin. Isisille jäi enää läntinen, melko laaja alue.
Irakin hallituksen ja kurdien vastakkainasettelu.
Kurdit järjestivät syyskuussa 2017 kansanäänestyksen itsenäisyydestä. Irakin hallitus piti sitä perustuslain vastaisena. Niinpä Irakin hallituksen joukot hyökkäsivät 16. lokakuuta kohti Kirkukin kaupunkia. Kurdit olivat kaapanneet sen Isisiltä.
Irak halusi palauttaa Kirkukin valvontaansa, koska siellä oli öljylähteitä. Yhdysvallat pyrki välittämään kiistaa. Kurdiarmeija poistui Kirkukista pienten kahakoiden jälkeen. Kurdit vetäytyivät vuoden 2014 asemiin. Kurdit jäädyttivät itsenäisyyshankkeensa, koska halusivat neuvotteluratkaisun.