Centre of Excellence for Operations in Confined and Shallow Waters

Centre of Excellence for Operations in Confined and Shallow Waters (COE CSW), Rannikko- ja saaristomerisodankäynnin osaamiskeskus, on monikansallinen sotilasorganisaatio, joka on perustettu tukemaan Naton transformaatioita ja kehittämistä. Osaamiskeskus perustettiin huhtikuussa 2007 osana Naton osaamiskeskusohjelmaa (Centre of Excellence). Nato akreditoi osaamiskeskuksen virallisesti 26. toukokuuta 2009. Keskus sijaitsee Kielin kaupungissa Saksassa, Saksan merivoimien 1. Lippueen esikunnan yhteydessä. Lippueen komentaja toimii samalla (kaksoishatutettuna) osaamiskeskuksen johtajana.
Rannikko ja saaristo (CSW).
Rannikko- ja saaristo-olosuhteet määritellään ahtaaksi ja erittäin vaikeakulkuiseksi toimintaympäristöksi ja tämän vuoksi näitä olosuhteita luonnehditaan merisodankäynnille erityisen epätavalliseksi ja ei-toivotuksi toimintaympäristöksi. Rannikon ja saariston monimutkaisuutta ja moniulotteisuutta kuvastavat muun muassa siellä tapahtuva toiminnan nopeus ja yllätyksellisyys, alueen karikkoisuus ja peitteisyys sekä useat alueella samanaikaisesti operoivat siviili- ja sotilasyksiköt. Tyypillistä olosuhteille ja tilanteelle on jatkuva ja nopea muutos. Tällä muutoksella on vaikutusta taktisen edun nopeatempoiseen vaihtumiseen osapuolelta toiselle. Edellä mainittujen ominaisuuksiensa johdosta rannikko- ja saaristo-olosuhteet muodostavat erittäin haastavan taistelutilan, rajoittaen merkittävästi kyseisen merialueen vapaata käyttöä ja siellä tapahtuvaa liikkumista ja operointia. Toisaalta rannikko- ja saaristo tarjoavat myös moninaisia mahdollisuuksia sotilaallisille operaatioille, joissa korostuvat merellisten siviili- ja sotilasviranomaisten toisiinsa kiinteästi liittyvä yhteistoiminta käsittäen myös maa-, meri- ja ilmavoimien yhteistoiminnan.
Tehtävä ja tarkoitus.
Osaamiskeskuksen tehtävänä on kehittää ja tuottaa lisäarvoa Naton doktriineihin, konsepteihin ja toimintatapoihin. Tärkeä osa toimintaa ovat koe- ja analysointitoiminta sekä Naton tutkimusaloitteiden, projektien, harjoitusten ja operaatioiden erityisasiantuntijatuki. Edellä mainitun lisäksi osaamiskeskus osallistuu useisiin projekteihin, jotka ovat jäsen- tai kumppanivaltioiden tukipyyntöjen käynnistämiä ja niillä on liityntäpinta rannikko- ja saaristomerensodankäyntiin.
Työympäristö.
Koska Naton osaamiskeskukset on perustettu niin sanotuiksi ajatushautomoiksi, ne eivät keskity vain ja ainoastaan sotilaallisiin osa-alueisiin. Osaamiskeskukset tekevät läheistä yhteistyötä hallitusten virastojen ja hallitusten ulkopuolisten järjestöjen (NGO) kanssa. Edellä mainittujen lisäksi myös merellisten instituutioiden, tiedeyhteisöjen ja yritysten kanssa tehdään läheistä yhteistyötä. Rannikko- ja saaristomerensodankäynnin osaamiskeskuksen kumppanien joukossa ovat muun muassa:
Osallistujat.
Saksa toimii Rannikko- ja saaristomerisodankäynnin osaamiskeskuksen kehysvaltiona sen infrastruktuurin, peruspalvelujen, taloudellisen tuen, henkilökunnan ja useiden erityisasiantuntijoiden (Subject Matter Experts) osalta. Keskuksen perustamisesta saakka Kreikka, Alankomaat ja Turkki, niin sanottuina sponsorointivaltioina (Sponsoring Nations), ovat lähettäneet erityisasiantuntijansa keskukseen ja tukeneet keskusta taloudellisesti. Vuonna 2009 Puola ja vuonna 2014 Italia aloittivat myös työt sponsorointivaltioina keskuksessa. Naton osaamiskeskukset ovat avoimia myös Naton kumppanuusmaille sillä edellytyksellä, että ne lähettävät asiantuntijansa keskukseen ja osallistuvat keskuksen taloudellisen taakan kantoon. Vuonna 2011 Rannikko- ja saaristomerisodankäynnin osaamiskeskus toivotti Suomen tervetulleeksi ensimmäisenä kumppanuusvaltiona ja niin sanottuna myötävaikuttavana valtiona (Contributing Nation). Edellä mainitusta ajankohdasta alkaen Suomi on osallistunut osaamiskeskuksen toimintaan aktiivisena keskuksen jäsenenä. Yhdysvallat osallistuu keskuksen toimintaan Saksan ja Yhdysvaltojen välisen henkilöstön vaihto-ohjelman kautta. 
Rakenne.
Osaamiskeskuksen hallintoneuvostona toimii valmistelukomitea (Steering Committee), joka koostuu kehysvaltion asettamasta puheenjohtajasta (ilman äänioikeutta) ja kunkin osallistuvan/myötävaikuttavan valtion edustajasta (kullakin yksi ääni). Valmistelukomitea valvoo keskuksen työn edistymistä, hyväksyy vuosikertomuksen ja budjetin. Osaamiskeskuksen johtajana (Director) toimii Saksan merivoimien 1. Lippueen komentaja. Hän on tehtävässään niin sanotusti kaksoishatutettu, Lippueamiraalin arvoinen upseeri. Keskuksen päivittäisestä johtamisesta ja toiminnasta vastaa apulaisjohtaja (Excutive Director), kommodorin arvoinen upseeri. Naton ja osanottajien välillä olevan aiesopimuksen (Memorandum of Understanding) mukaan osaamiskeskus on organisoitu kolmeen osastoon: 
Lisäksi organisaatiota tukee kolme sektoria: 
1. Lippue tukee osaamiskeskusta hallinnollisten asioiden kanssa, kuten turvallisuudessa ja logistiikassa.
Vuonna 2011 osaamiskeskuksessa otettiin käyttöön matriisiorganisaatio, jonka tarkoituksena on tehostaa keskuksen projektiohjelman (Project of Work, POW) toimeenpanoa. Saatuihin kokemuksiin perustuen osaamiskeskuksen organisaatiota optimoitiin tammikuussa 2015 siten, että keskus kykenee nyt paremmin tukemaan Naton transformaatiota ja kehittämistä. Nykyinen rakenne koostuu kolmesta osastosta: 
Työ.
Osaamiskeskuksen työt käynnistyvät pääsääntöisesti joko Naton sisäisen prosessin tai osaamiskeskuksen osallistujavaltion tukipyyntöinä. Vuotuinen työohjelma käsittää projekteja ja aktiviteetteja. Jokaiselle projektille on työn tilannut asiakas, joka on määritellyt niille halutun lopputuotteen (End State) ja sille toimituspäivän (End Date). Aktiviteetit ovat pidempikestoisia töitä, joiden tarkoituksena on pysyvän tuen antaminen Naton transformaatiolle ja kehittämiselle. Lisäksi keskus suunnittelee ja johtaa erilaisia merellisiin aiheisiin liittyviä tapahtumia kuten konferenssit ja työpajat, joilla on liityntäpinta sen erikoisosaamisalueisiin.