EchoStar XXIII

EchoStar XXIII on yhdysvaltalaisen EchoStarin operoima geostationaarinen tietoliikennesatelliitti, joka on tarkoitus laukaista SpaceX:n Falcon 9 Full Thrust -raketilla 14. maaliskuuta 2017. Satelliittia on tarkoitus sijoittaa Brasilian yläpuolelle ja mistä sitä käytetään DTH-lähetyksiin.
Satelliitti.
EchoStar XXIII on Space Systems/Loralin valmistama satelliitti, joka on varustettu Ku-, Ka- ja S-kaistojen transpondereilla. Satelliitin massa on noin 5 500 kilogrammaa, ja sen tehon on tarkoitus olla 20 kilowattia käyttöiän lopulla. Echostar XXIII on tarkoitus sijoittaa alkuun kiertoradan segmentille 86,4 astetta läntistä pituutta kolmen kuukauden koekäyttöjä varten, mistä se siirretään myöhemmin segmentille 44,9 astetta läntistä pituutta, missä se palvelee Brasilian DTH-lähetyksiä.
Satelliittiyhtiö on tehnyt sopimuksen sen radiolinkkikapasiteetin vuokraamisesta Brasilian hallinnolle. Sopimuksen ehtona on satelliittiyhteyden käyttöönotto vuoden 2017 puoliväliin mennessä, mikä on aiheuttanut EchoStarille painetta laukaisun suhteen, sillä yhtiö voi joutua maksamaan korvauksia asiakkaalleen. EchoStar uskoi pystyvänsä saamaan satelliitin Ku-kaistan linkkikapasiteetin käyttöön aikataulussa, mutta oli epävarmempi Ka- ja S-kaistojen kapasiteetin saatavuuden suhteen.
Laukaisuajankohdan kehitys ja valmistelut.
EchoStar XXIII:n laukaisun oli alun perin tarkoitus tapahtua vuoden 2016 kolmannella neljänneksellä, mistä sitä lykättiin ensin neljänteen ja myöhemmin seuraavan vuoden tammikuuhun. Laukaisun oli marraskuun 2016 tilanteessa tarkoitus tapahtua 8. tai 9. tammikuuta 2017 Kennedy Space Centerin laukaisukompleksi 39A:lta. Satelliitin oli tarkoitus olla seuraava SpaceX:n laukaisema hyötykuorma joulukuulle 2016 suunnitellun Iridium NEXT -laukaisun jälkeen, joka oli ensimmäinen laukaisu sitten syyskuussa 2016 sattuneen AMOS-6-räjähdyksen. Iridium-laukaisu viivästyi kuitenkin lopulta tammikuulle, mikä lykkäsi myös EchoStar XXIII:n laukaisun helmikuun puolelle. Laukaisu päätettiin vielä tämän jälkeen siirtää Kansainvälisen avaruusaseman CRS-10-rahtilento siirrettiin tammikuun lopulla EchoStar XXIII:n edelle, mikä lykkäsi laukaisua edelleen helmikuun lopulle ja siitä edelleen 12. maaliskuuta.
Raketti rullattiin laukaisualustalle ja nostettiin pystyasentoon ensimmäisen vaiheen maakoekäyttöä varten 7. maaliskuuta. Koekäyttö siirtyi päivällä, mutta sitä ei saatu toteutettua 8. maaliskuutakaan. Raketti pidettiin vaakatasossa SpaceX:n henkilönostimeen nousseiden työntekijöiden tutkiessa sitä. Raketti nostettiin jälleen päivää myöhemmin pystyasentoon, mutta koekäyttö saatiin toteutettua vasta seuraavana päivänä. Raketti laskettiin koekäytön jälkeen takaisin vaaka-asentoon ja rullattiin laukaisukompleksin reunalla sijaitsevaan HIF-rakennukseen, missä sen nokalle kiinnitettiin nokkakartioon asennettu EchoStar XXIII. Maakoekäytön lykkäykset olivat ennakoineet jo 8. maaliskuuta lennon siirtymistä. Näin tapahtuikin, kun lentoa lykättiin niiden jälkeen 14. maaliskuuta suunniteltuun vara-aikaikkunaan.
Laukaisu.
Raketti rullattiin jälleen 13. maaliskuuta alustalle ja nostettiin pystyyn, tällä kertaa varsinaista laukaisua varten. Sää ei ollut suotuisa 14. maaliskuuta kello 5.34 auenneeseen kahden ja puolen tunnin aikaikkunaan suunnitellulle lennolle, sillä vaikka sadepilvet siirtyivät laukaisupaikalta, pysyivät sekä maanpinnan tason tuulet että ylätuulet liian voimakkaina. Laukaisuyritys keskeytettiin 40 minuuttia ennen suunniteltua lentoonlähtöä, minkä jälkeen raketti tyhjennettiin ajoaineistaan.
Laukaisuikkuna siirtyi kahdella päivällä 16. maaliskuuta, jolloin sää oli huomattavasti suotuisampi; ilmavoimien arvion mukaan se olisi riittävän hyvä rakettilaukaisulle 90 prosentin todennäköisyydellä. Raketti ja satelliitti odottivat kahden päivän lykkäyksen ajan laukaisualustalla.
Laukaisu tulee olemaan yli vuoteen ensimmäinen Falcon 9 -raketin laukaisu, jolla ei yritetä ensimmäisen rakettivaiheen laskeutumista. EchoStar XXIII on massaltaan niin suuri satelliitti, että laukaisu geostationaariselle siirtoradalle vaatii koko Falcon 9 Full Thrust -raketin suorituskyvyn, eikä ensimmäisen vaiheen laskeutumista varten jää näin ollen polttoainetta. Raketissa ei olekaan tästä syystä edellisillä lennoilla käytettyjä laskutelineitä.