Laura Halminen

Laura Halminen on suomalainen toimittaja. Vuoden 2024 alusta lähtien hän on työskennellyt Verkkouutisissa. 
Halminen työskenteli "Helsingin Sanomissa" vakituisesti vuodesta 2013 vuoteen 2023 ja aiemmin myös "City"-lehdessä sekä ATV-televisiokanavalla. Halminen voitti tutkivan journalismin Lumilapio-palkinnon vuonna 2016 uusnatsien toimintaa käsittelevällä artikkelilla.
Halminen on kertonut olleensa toimittaja vuosituhannen alusta ja päätyneensä alalle uteliaisuudesta. Hän kertoo seuraavansa kyberturvallisuuden, tietoturvan ja informaatioturvallisuuden aihepiirejä.
Hän on kirjoittanut yhdessä tiedustelueversti Martti J. Karin kanssa Karin postuumisti vuonna 2024 julkaistun elämäkerran.
Viestikoekeskusjuttu.
Joulukuussa 2017 poliisi teki Halmisen asuntoon kotietsinnän sen jälkeen, kun Halminen oli vasaroinut tietojen tuhoamistarkoituksessa hallussaan olleen tietokoneen kovalevyn Helsingissä sijaitsevan asuintalonsa kellarikerroksessa ja soittanut palokunnan paikalle savun takia. Halmista epäillään turvallisuussalaisuuden paljastamisesta. Hänen ja toimittaja Tuomo Pietiläisen kirjoittaman jutun taustalla olevaa mahdollista tietovuotoa tutkitaan virkasalaisuuden rikkomisena. Tutkintapyynnön on molemmissa tapauksissa tehnyt Suomen puolustusvoimat. Epäily liittyy "Helsingin Sanomissa" julkaistuun puolustusvoimien Viestikoekeskusta koskevaan juttuun, jonka Halminen oli kirjoittanut Tuomo Pietiläisen kanssa. 
Halmisen ja Pietiläisen juttu nousi uutiseksi myös Venäjän tiedotusvälineissä, joissa vuodon taustalla katsottiin olevan Nato ja vuodolla yritettäisiin lyödä kiilaa Helsingin ja Moskovan väliin. Lisäksi Venäjällä uutisoitiin Halmisen yritys tuhota tietokoneensa sisältämät tiedot ja hänen kotiinsa tehty kotietsintä.
Suomen sijoitus Toimittajat ilman rajoja -järjestön lehdistönvapausindeksissä putosi yhden sijan poliisin tekemän toimituksellisen aineiston takavarikon vuoksi.
Helsingin käräjäoikeus hylkäsi 27. helmikuuta 2018 Halmisen hakemuksen kotietsinnän toteamiseksi laittomaksi, takavarikoiden kumoamiseksi ja takavarikoitujen esineiden palauttamiseksi.
Oikeudenkäynnit.
Viestikoekeskusjuttuun liittyvä oikeudenkäynti alkoi elokuussa 2022. Poliisin kuulustelupöytäkirjasta kävi ilmi, että puoli vuotta ennen jutun julkaisua Halminen oli paljastanut puolustusvoimille, että lehden toimituksella oli hallussaan salaisia asiakirjoja. Helsingin Sanomien toimitus ei tiennyt Halmisen yhteydenotosta puolustusvoimiin. Halminen puolusti tekoaan vetoamalla maanpuolustusvelvollisuuteen. 
Journalistin ohjeiden mukaan toimittajalla on mahdollisuus kieltäytyä tehtävistä, jotka ovat ristiriidassa lain, henkilökohtaisen vakaumuksen tai ammattietiikan kanssa. Päätoimittaja Kaius Niemen mukaan Halminen ei tuonut julki huoltaan jutun oikeutuksesta. 
Halmisen tekemän ilmiannon jälkeen puolustusvoimien upseeri tapasi Halmisen useita kertoja ja tutustui lehden hallussa olleeseen aineistoon.
Oikeudenkäynnissä Pietiläisen puolustusasianajaja esitti, että jos tieto olisi todella ollut salaista, puolustusvoimat olisi pyrkinyt suojelemaan tietoa ennen sen julkaisua. Kun tieto Halmisen tekemästä ilmiannosta tuli julki, Helsingin Sanomat hyllytti Halmisen selvitysten ajaksi. Häntä ei irtisanottu, vaan hänen työvelvoitteensa päättyi. Lehti tutkii väitteitä tiedon välittämisestä toimituksen ulkopuolelle.
Helsingin käräjäoikeus antoi päätöksen asiasta tammikuussa 2023. Käräjäoikeuden mukaan Halminen ja Pietiläinen syyllistyivät turvallisuussalaisuuden paljastamiseen. Pietiläinen tuomittiin 50 päiväsakkoon. Halminen jätettiin tuomitsematta rangaistukseen, koska käräjäoikeus katsoi tämän roolin artikkelin kirjoittamisessa olleen vähäisempi. Lisäksi Halminen pyrki varmistumaan julkaisemisen laillisuudesta. Viestikoekeskusta käsittelevä artikkeli määrättiin poistettavaksi ja ”hävitettäväksi”.
Tapauksen käsittely hovioikeudessa alkoi elokuussa 2024.