Changtang

Changtang (, ; "Chang Tang", "Changthang", ”Pohjoinen tasanko”, ”Pohjois-Tiibetin tasanko”) on laaja ylätasanko Tiibetissä. Alue sijaitsee Keski-Tiibetistä pohjoiseen. Siellä on suuri Changtangin luonnonsuojelualue. Kesät ovat alueella lämpimiä, talvet kylmiä ja pitkiä, ja alueen kasvillisuus on kitukasvuista. Changtangissa elää monia harvinaisia villieläimiä kuten villijakkeja, chiruja ja kiangeja. Ilmastonmuutos, ylilaidunnus, salametsästys ja muu ihmisen toiminta uhkaa alueella eläviä villieläimiä. Alue on asutettu pääosin sen eteläosista ja alueella elää "changpa"-paimenia. Changtangista pohjoiseen sijaitsee Arjin Shanin luonnonsuojelualue.
Maantiede.
Changtang sijaitsee Transhimalaja- ja Kunlun-vuoristojen välissä. Alueella sijaitsee jopa 6640 metrin korkuisia vuoria. Changtangin alueen leveys on enimmillään noin tuhat kilometriä ja sen pituus idästä länteen on noin 1500 kilometriä. Changtang kattaa noin 69 prosenttia Tiibetin ylätasangosta. Siellä on laajoja ja loivia laaksoja, joissa on järviä. Seudulla on korkeita mäkiä ja vuoria.
Alue on 4000–7000 m:n korkeudessa merenpinnasta. Keskimääräinen korkeus on noin 4500–5500 metriä. Etelässä sijaitsevat järvet ovat noin 4300–5000 metrin korkeudessa, pohjoisessa sijaitsevat järvet ovat noin 4800–5000 metrin korkeudessa. Changtang on vuorien saartama, eikä sieltä laske ulos jokia.
Järviä ovat esimerkiksi Aru-tso, ja Menar-tso lännessä ja Gomo-tso keskiosassa.
Myös Intian hallinnoiman Ladakhin erästä aluetta sanotaan myös Changtangiksi, ja sen tunnetuin järvi on Tsomoriri.
Ilmasto.
Vaikka Changtang sijaitsee maantieteellisesti melko etelässä, sen ilmasto on kylmä, tuulinen ja kuiva, koska se sijaitsee korkealla ylätasangolla. Kesä on lyhyt ja lämmin, mutta talvi on pitkä ja ankaran kylmä. Päivittäiset lämpötilan vaihtelut ovat suuria ja Auringon ultraviolettisäteily on voimakasta päivisin.
Ilma on ohutta ja vaikeata hengittää. Vuoden keskilämpötila on –5 °C. Talvella lämpötila voi olla jopa –40 °C, ja viima tekee pakkasesta erittäin purevaa. Vuorokautinen lämpötilan vaihtelu saattaa olla jopa 60 °C, ja kesällä on monesti äkillisiä säänmuutoksia. Länsi-Changtangissa, Palassa, kesällä saattaa päivällä olla jopa +38 °C helle, ja yöllä lämpötila olla jopa 0 °C. Talviaikaan saattaa iltapäivällä olla +4,5 °C ja yöllä –35 °C. Päivän korkeimman ja matalimman lämpötilan keskiarvo pysyy nollan alapuolella noin 200 päivänä vuodesta.
Vuotuisesta sateesta 90 prosenttia tulee monsuunikauden aikana kesä-syyskuussa. Ukkosia saattaa olla jokaisena vuodenaikana.
Sademäärä on noin 50–400 mm.
Jatkuva ikirouta alkaa 4100 metrin korkeudessa, jossa vuoden keskilämpötila on –3 °C. 5000 metrin korkeudessa ikirouta sulaa kesällä vain 60 cm. Ikiroudan sulaessa ympäristö muuttuu mutaiseksi.
Sademäärä ja lämpötila laskevat pohjoiseen ja länteen kulkiessa, koska etelässä ja idässä sijaitsevat alueet ovat alavampia ja niiden ilmasto on leudompi.
Maannos joko puuttuu tai on ohutta turvetta.
Vuoristoaroa esiintyy pääosin 4600–5200 metrin korkeudessa. Sen kasvukausi alkaa touko-kesäkuun vaihteen tienoilla, ja ulottuu syyskuuhun.
Kasvillisuus.
Changtangin kasvillisuus on lähinnä vuoristoniittyä, vuoristo- ja aavikkoaroa, mätästävää vuoristotundraa. Chantangissa on myös kasvittomia alueita. Aro on kasvillisuustyypeistä yleisin ja niittyä esiintyy pieni määrä suotuisilla alueilla. Vuoristoaro on joko "Carex"-aroa tai "Stipa"-aroa. Aroalueiden yleisin kasvi on "Stipa purpurea". Tämä korvautuu korkeammilla alueilla "Carex moorcroftii" -saralajilla.
Alppiniityjä esiintyy alueilla, joilla sademäärä ylittää 350–400 mm. Näillä alueilla kasvaa sarakkeita ("Kobresia"). Chang tangin sarakeniittyjä tavataan tyypillisesti jokivarsilla, tihkupinnoilla ja suoalueilla. Näissä on alueen tihein eläimistö. Alueen vuoristoaron kasvipeite on alle 30%, tyypillisesti 10–15% ja koostuu mm: "Stipa"-höyhenheinästä. "Stipa"-vuoristoaron alueella sademäärä on noin 100–350 mm. Noin 34 leveysastetta pohjoiseen on hyvin kitukasvuista aavikkoaroa, jolla alueella sademäärä on noin 50–100 mm. Eläinten syömää erittäin proteiinipitoista ruohoa kutsutaan nimellä "naza".
Eläimistö.
Changtangin alueella elää muutamia uhanalaisia lajeja, esimerkiksi tiibetingaselli, kiangi, villijakki, susi, lumileopardi ja tiibetinantilooppi (chiru).
Changtangissa elää yhä joitakin harvinaisia villejä eläimiä, jotka ovat kaikki uhanalaisia pääaosin salametsästyksen takia. Näitä ovat esimerkiksi villijakki ("Bos grunniens"), kiangi ("Equus kiang"), bharaali ("Pseudois nayaur"), argali ("Ovis ammon"), mongoliangaselli ("Procapra gutturosa"), chiru ("Pantholops hodgsonii"). Chirun eli tiibetinantiloopin villa on koostumukseltaan erittäin hienoa, ja sitä salakuljetetaan varsinkin Kashmiriin. Piiskujänikset eli pikat ("Ochotona") ovat yleisiä.
Petoeläimiä alueella ovat lumileopardi ("Panthera uncia"/"Uncia uncia"), susi ("Canis lupus"), ilves ("Lynx lynx") ja tiibetinsinikarhu ("Ursus arctos pruinosus").
Ihmiset.
Changtangin asukkaat ovat pääosin kierteleviä paimentolaisia. Lampaita ja vuohia paimennetaan enemmän kuivemmassa lännessä, jakkia kosteammassa idässä.
Paikkakuntia.
Keskeisiä ihmisen asuttamia paikkoja ovat mm. Gomo, Manni, Sali, Xijiakongkong.