Veronika Honkasalo

Veronika Honkasalo (s. 7. heinäkuuta 1975 Lappeenranta) on suomalainen vasemmistoliiton kansanedustaja, varapuheenjohtaja, helsinkiläinen kaupunginvaltuutettu ja nuorisotutkija. Hänet tunnetaan aktiivisena yhteiskunnallisena keskustelijana, jonka ydinteemoja ovat ihmisoikeudet, rasisminvastaisuus ja feminismi. Koulutukseltaan Honkasalo on valtiotieteiden tohtori. Ennen valintaansa eduskuntaan hän työskenteli tutkijana Nuorisotutkimusseurassa.
Elämä ja ura.
Honkasalon vanhemmat olivat vasemmistoaktivisteja. Hänen tätinsä on Pirjo Honkasalo. 
Hän syntyi Lappeenrannassa ja vietti lapsuutensa Siuntiossa, missä hän kävi ruotsinkielisen peruskoulun. Teatteriharrastus vei Honkasalon Kallion ilmaisutaidon lukioon, mistä hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1994. Samana vuonna hän aloitti uskontotieteen opinnot Helsingin yliopistossa ja opiskeli sosiologiaa ja ranskaa Le-Mirailin yliopistossa Toulousessa 1998–1999. Honkasalo valmistui Helsingin yliopistosta filosofian maisteriksi 2002.
Tutkimus.
Jatko-opintojen aikana Honkasalon pääaine vaihtui sosiologiaksi, josta hän väitteli valtiotieteen tohtoriksi vuonna 2011. Hän tarkasteli väitöskirjassaan "Tyttöjen kesken. Monikulttuurisuus ja sukupuolten tasa-arvo" sitä, miten monikulttuuriset kysymykset ja sukupuolten tasa-arvo on huomioitu nuorisotyössä.
Honkasalon tutkimusintressejä ovat muun muassa nuoret, rasismi, sukupuolten tasa-arvo, monikulttuurisuus ja seksuaalikasvatus. Hän on työskennellyt nuorisotutkijana Helsingin yliopiston uskontotieteen laitoksella vuosina 2004–2008 ja Nuorisotutkimusseurassa vuodesta 2008 alkaen. Vuonna 2016 hän oli ehdolla Koneen Säätiön Vuoden Tiedekynä -palkinnon saajaksi artikkelistaan "Se suuri ero. Kulttuuri ja seksuaalisuus terveystiedon oppikirjoissa".
Politiikka.
Kansanedustajaksi 2019.
Honkasalo valittiin kansanedustajaksi vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Helsingin vaalipiiristä 5 846 äänellä. Hänen kampanjassaan tärkeitä teemoja olivat eriarvoisuuden torjuminen ja sosiaalinen oikeudenmukaisuus, kunnianhimoinen ilmastopolitiikka sekä ihmisoikeuksien puolustaminen. Hän uusi paikkansa vuoden 2023 vaaleissa 6100 äänellä.
Honkasalo oli vasemmistoliiton ehdokas myös vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Helsingissä. Hän kampanjoi erityisesti julkisten peruspalvelujen, ympäristönsuojelun ja solidaarisemman yhteiskunnan puolesta. Hän sai 5 369 ääntä ja jäi ensimmäiselle varasijalle. 
17.5.2022 Honkasalo äänesti NATO-jäsenyyden hakemista vastaan viiden muun vasemmistoliittolaisen, Mika Niikon ja Ano Turtiaisen kanssa. Keväällä 2024 Honkasalo ryhtyi keräämään nimiä aloitteeseen kirjojen vapauttamiseksi arvonlisäverosta kokonaan, koska lukutaidon on arvioitu heikentyneen kaikissa ikäluokissa. Orpon hallituksella on päinvastoin tavoitteena arvonlisäveron nosto 14:sta 24:ään prosenttiin.
Joulukuussa 2024 Honkasalo arvioi termiä "arvopohjainen realismi" kriittisesti tuoden esiin oikeana pitämänsä linjaa, jossa esimerkiksi sekä Venäjän että Israelin toimia tulee voida arvostella eikä NATOn ydinsotaharjoituksia tule sallia Suomessa.
Kunnallispolitiikka.
Honkasalo valittiin ensimmäisen kerran Helsingin kaupunginvaltuustoon vuoden 2012 kunnallisvaaleissa.
Honkasalo valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon uudelleen Vasemmistoliiton ehdokkaana vuoden 2017 kuntavaaleissa. Hänen äänimääränsä 4 084 oli Vasemmistoliiton toiseksi suurin Paavo Arhinmäen jälkeen. Koko maassa äänimäärä oli 16. suurin. Honkasalo painotti kampanjassaan sitä, että Helsinki järjestäisi palvelut myös asunnottomille, paperittomille ja varattomille ihmisille, eikä ketään suljettaisi terveydenhuollon, sosiaaliturvan tai sivistyksen ulkopuolelle. Keskeisiä tavoitteita olivat myös asukkaiden ottaminen mukaan päätösten valmisteluun, oikeus kohtuuhintaiseen omaan kotiin sekä ilmastopäästöjen vähentäminen muun muassa julkista liikennettä kehittämällä ja uusiutuvan energian käytön lisäämisellä.
Vuoden 2025 kuntavaaleissa Honkasalo sai 2 992 ääntä, kolmanneksi eniten vasemmistoliiton helsinkiläisistä ehdokkaista, ja tuli uudelleen valituksi kaupunginvaltuustoon.
Muut luottamustehtävät ja poliittinen tausta.
Kesäkuussa 2016 Honkasalo valittiin vasemmistoliiton kolmanneksi varapuheenjohtajaksi.
Opiskeluaikanaan Honkasalo vaikutti Helsingin ylioppilaskunnassa muun muassa Sitoutumattomassa vasemmistossa ja HYY:n kulttuurivaliokunnassa, ja oli mukana Naisasialiitto Unionin toiminnassa. Unionin puheenjohtajana Honkasalo toimi vuosina 2005–2008.
Honkasalo on vasemmistolaisesta kodista, mutta innostus yhteiskunnallisiin vaikuttamiseen heräsi varsinaisesti vaihto-opiskelijana Ranskassa, missä politiikka ja aktiivinen vaikuttaminen olivat luonnollinen osa opiskelijaelämää.
Näkemykset.
Arvot.
Honkasalo sijoittuu vaalikonevastausten perusteella vasemmistoon. "Ylen" vaalikoneessa Honkasalo sijoittuu arvoasteikolla vahvasti vasemmalle ja liberaalille puolelle. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Honkasalon näkemykset ilmentävät liberaalivihreyttä (GAL). HS:n vaalikoneeseen Honkasalon antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin vasemmistolaiset ja liberaalivihreät mielipiteet.
Seksuaali- ja sukupuolipolitiikka.
Honkasalo on allekirjoittanut Setan ehdokasitoumuksen eduskuntavaaleissa 2019 ja 2023. Ehdokassitoumuksen allekirjoittajana Honkasalo on sitoutunut tukemaan sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen tavoitteita eduskuntatyössään, vastustamaan syrjintää ja vihapuhetta sekä edistämään näiden ryhmien osallistumista päätöksentekoon.
Yksityiselämä.
Honkasalo asuu Helsingin Pukinmäessä. Hänellä on kaksi lasta. Honkasalo avioitui elokuussa 2025 Helsingin yliopiston uskontotieteen professori, muusikko Titus Hjelmin kanssa.