Anarkismisymboliikka

Tunnetuimmat anarkistien käyttämät symbolit ovat niin sanottu ”anarkistimerkki” eli ympyrän sisässä oleva A-kirjain sekä musta lippu. Lisäksi yleinen on vinottain kaksiväriseksi jaettu lippu, jonka toinen puoli on musta ja toisen väri puolestaan kuvastaa anarkismin eri suuntauksia. Niistä tunnetuin on anarkosyndikalismin punamusta lippu. Tässä artikkelissa on käsitelty joitakin yleisimpiä symboleja.
Musta lippu.
Perinteinen anarkistien käyttämä symboli on musta lippu. Sitä on pidetty vastakohtana anarkistien vastustamien kansallisvaltioiden värikkäille tunnuksille, eräänlaisena anti-lippuna, joka sisältää kaikkien muiden lippujen värit. Lisäksi mustan lipun on sanottu kuvaavan antautumisen merkkinä käytetyn valkoisen lipun vastakohtaa eli taistelua ja periksiantamattomuutta. Kolmas mustaan lippuun liittyvä symboliikka on kuolema ja tuska; väri kuvastaa kaikkien maailman sorrettujen ja alistettujen ihmisten kärsimyksiä.
Mustat liput liehuivat jo Lyonin silkinkutojien kapinan aikana 1830-luvulla sekä Pariisin kommuunissa vuonna 1871, mutta varsinaisesti anarkistien tiedetään käyttäneen sitä ensimmäistä kertaa maaliskuussa 1883, jolloin mustaa lippua kantoi Pariisissa järjestetyn työttömien mielenosoituksen kärjessä marssinut anarkisti ja opettaja Louise Michel. Hän itse piti sitä nälän symbolina. Ranskalaiset anarkistit omaksuivat mustan lipun käytön nopeasti, sillä jo seuraavana syksynä Lyonissa alkoi ilmestymään sen mukaan nimetty lehti "Le Drapeau Noir". Lippu yleistyi myös muualla maailmassa ja anarkismin erkaantuessa yhä kauemmaksi sosialismista, sillä haluttiin korostaa aatteiden välistä eroa. Tosin jotkut anarkistit, kuten venäläinen Pjotr Kropotkin ja amerikkalainen Emma Goldman, jatkoivat edelleen punaisen lipun käyttöä.
A-kirjain.
Ympyrän sisällä oleva iso A-kirjain on anarkismin symbolina yhtä vanha kuin musta lippu, mutta yleisesti sitä alettiin käyttämään vasta vajaat 100 vuotta myöhemmin. Ensimmäistä kertaa se tunnetaan vuodelta 1863 ensimmäiseen internationaaliin osallistuneen espanjalaisen anarkistivaltuuskunnan tunnuksesta. Tämän jälkeen anarkistit eivät sitä juurikaan käyttäneet ennen 1950-lukua, jolloin se esiintyi belgialaisilla anarkisteilla ja 1960-luvulla edelleen ranskalaisilla. Heidän käyttämänään se on yhdistetty 1800-luvun alkupuolella vaikuttaneen ranskalaisen filosofin Pierre-Joseph Proudhonin lausahdukseen ”"L’anarchie c’est l’ordre sans le pouvoir"” (”Anarkismi on järjestystä ilman vallankäyttöä”). Laajemmin symboli kuitenkin yleistyi vasta 1970-luvun puolivälin jälkeen punk-liikkeen myötä. Nykyään ympyröity A-kirjain on tunnetuin anarkismin symboleista ja samalla myös ”kaupallistunein”. Sitä näkee usein myös yhteyksissä, jotka eivät varsinaisesti liity mitenkään anarkismiin. Symboli on tietokoneiden käyttämässä Unicode-merkistössä muodossa Ⓐ.
Kaksiväriset liput.
Diagonaalisesti jaetuista kaksivärisistä lipuista tunnetuin on anarkosyndikalistien ja anarkososialistien käyttämä punamusta lippu. Sen alkuperä on 1870-luvun Italiassa, jossa punamustaa lippua käytettiin Bolognan kansannousun yhteydessä. Vielä saman vuosikymmenen aikana se nähtiin meksikolaisilla anarkisteilla, joilta punamustan lipun puolestaan omaksui nicaragualainen vapaustaistelija Augusto César Sandino. Hän ei kuitenkaan ollut anarkisti. Euroopassa lippu oli 1900-luvun alkuvuosikymmeninä painunut jo unohduksiin, kunnes espanjalainen CNT-ammattiliitto otti sen käyttöön vuoden 1931 vappumarssilla. CNT:n lippu syntyi, kun ammattiliitoissa toimineiden anarkistien punainen lippu yhdistettiin niiden ulkopuolella vaikuttaneiden mustaan. Saman vuosikymmenen jälkipuoliskolla CNT:n punamusta lippu tuli maailmanlaajuisesti tunnetuksi Espanjan sisällissodan ja sen yhteydessä tapahtuneen vallankumouksen myötä.
Myöhemmin punamustasta lipusta on kehittynyt omia tunnuksia useille anarkismin eri suuntauksille. Niitä ovat muun muassa ekoanarkismin vihreäpunainen, anarkofeminismin violettimusta ja seksuaalivähemmistöjen queer-anarkismin vaaleanpunaisen ja mustan yhdistelmä. Kaksiväristen lippujen lisäksi kullakin aatesuunnalla on myös oma kaksivärinen tähtensä, jota käytetään erilaisissa yhteyksissä.
Muita symboleja.
Musta kissa.
Myös nimellä Sabo-Tabby tunnettu musta kissa on alun perin amerikkalaisen Industrial Workers of the World -ammattiliiton tunnus, jonka toimittaja ja ay-aktiivi Ralph Chaplin suunnitteli 1900-luvun alussa. Nykyään se on levinnyt myös yleisemmin anarkosyndikalistien sekä anarkistien käyttöön ympäri maailmaa. Kissan nimi viittaa sabotaasin, jolla sen suunnittellut Chaplin tarkoitti lähinnä lakkoja sekä tuotannon hidastamista. Myöhemmin symbolia alettiin kuitenkin käyttämään myös laajemmin suoran toiminnan tunnuksena.
Musta risti.
Risti ja nyrkkiin puristettu käsi on kansainvälisen Anarkistisen mustan ristin tunnus. Se syntyi 1900-luvun alkuvuosina auttamaan poliittisia vankeja Venäjän keisarikunnassa. Nykyään AMR on ympäri maailmaa levinnyt hajautettu vankitukiorganisaatio. Sen tunnus on mukailtu Kansainvälisen punaisen ristin logosta.
Anarkofeminismi.
Anarkofeminismin tunnuksena on Venus-symboli, jonka sisällä on nyrkkiin puristettu käsi tai iso A-kirjain.
Pääkallolippu.
Pääkallolipun käyttö anarkistien tunnuksena on peräisin merirosvoilta, joista esimerkiksi Karibianmeren bukanieerit toimivat osittain antiautoritäärisesti. On jopa väitetty, että Madagaskarin saarella olisi 1600–1700-lukujen vaihteessa sijainnut merirosvojen anarkistinen yhteisö Libertatia. Sen olemassaolosta ei kuitenkaan ole varmuutta. Venäjän vallankumouksen aikana pääkallolippua alkoivat käyttämään Itämeren laivaston anarkistimatruusit ja Ukrainan itsenäisyyssodassa se oli Nestor Mahnon muodostaman Ukrainan vallankumouksellisen kapinallisarmeijan tunnuksena. Nykyään pääkallolippu on yleistynyt anarkististen haktivistien ja niin sanottujen infoanarkistien keskuudessa.
Talonvaltauksen symboli.
Talonvaltauksen tunnusta on käytetty eri puolilla maailmaa ainakin 1970-luvulta lähtien. Salamaa kuvaava merkki on ilmeisesti peräisin Amsterdamista.
Puukenkä.
Puukenkä on nykyään lähes kokonaan käytöstä jäänyt sabotaasin tunnus, jota käyttivät hollantilaiset teollisuustyöläiset 1800–1900-lukujen vaihteessa. Heidän taktiikkanaan oli pudotella puukenkiä laitteiden sisään, jolloin ne pysähtyivät, kunnes vieras esine oli saatu poistettua koneistosta. Amerikkalaiset työläiset käyttivät samaan tarkoitukseen jakoavaimia. Sabotaasin lisäksi puukenkää käytettiin myös symboloimassa vaatimuksia kahdeksan tunnin työpäivästä. Puukenkää tarkoittava ranskan kielen sana "sabot" on myös ilmeisesti termin "sabotaasi" kantasana.
Ei jumalia, ei herroja.
Sanonta ”Ei jumalia, ei herroja” on peräisin Louis-Auguste Blanquin vuosina 1880–1881 julkaiseman lehden "Ni Dieu ni maître!" (Ei jumalaa, ei herroja) nimestä. Lausetta on käytetty anarkistien lisäksi myös muun työväenliikkeen piirissä.