Valoe

Valoe Oyj (ent. Cencorp Oyj) oli suomalainen aurinkosähköteknologiaan erikoistunut pörssiyhtiö, joka kuului Hannu Savisalon perustamaan Savcor-konserniin. Se oli alun perin automaatio- ja laser-ratkaisuja toimittanut Cencorp Oyj. Yhtiö kertoi vuonna 2012 muuntautuvansa cleantech-toimittajaksi, aloittavansa aurinkopaneelien valmistuksen Mikkelissä ja tavoittelevansa yli 200 miljoonan euron liikevaihtoa vuoteen 2016 mennessä . Keväällä 2015 yhtiö vaihtoi nimensä Cencorpista Valoeksi ja kertoi tavoitteekseen luoda ”maailman johtavan ekosysteemin takakontaktiin perustuvien aurinkomoduulien valmistukseen”. Joulukuussa 2023 uutisoitiin, että yhtiötä haetaan konkurssiin maksamattomien eläkevakuutusmaksujen takia. Heinäkuussa 2024 työeläkeyhtiö Ilmarinen haki yritystä konkurssiin, mutta Valoe uskoo pystyvänsä maksamaan velkojan saatavan ja yrityssaneerausmenettelyn jatkuvan. Kun tämä epäonnistui, yrityssaneeraus keskeytettiin lokakuussa 2024. Maaliskuun 2025 alussa lähes koko Valoen hallitus ja toimitusjohtaja Iikka Savisalo erosivat, ja huhtikuussa 2025 Valoe Oyj asetettiin konkurssiin
Valoe Oyj toimi Mikkelissä, jossa sijaitsivat yrityksen hallinto, aurinkokennoja valmistava tehdas ja aurinkovoimalaitos.
Historiaa.
Valoen juuret ulottuvat vuoteen 1948, jolloin perustettiin suomalainen elektroniikan komponentteja ja niiden valmistustekniikkaa kehittävä Evox Oy. Cencorp Inc. (Colorado Engineering Corporation) puolestaan perustettiin vuonna 1978 Denverissä Yhdysvalloissa. Evox valmisti ensimmäiset odd-form-komponenttien ladontasolut vuonna 1986.
Markku Jokela osti Evoxin automaatioliiketoiminnan vuonna 1989, ja uusi yhtiö sai nimen PMJ Automec. Vuonna 1994 se julkisti ensimmäisen modulaarisen tuotantoautomaatiosolun (HiSAC - High Speed Assembly Cell) ja seuraavana vuonna uuden parannetun version siitä.
PMJ Automec listautui Helsingin pörssiin vuonna 1998 ja esitteli samana vuonna kolmannen sukupolven HiSAC-tuotteestaan. Seuraavana vuonna yhtiö hankki yhdysvaltalaisen Cencorp Inc -yhtiön ja Salon Hannu Seppälä Oy:n joka oli erikoistunut testausjärjestelmiin. 2000-luvun alussa PMJ julkisti useita uuden sukupolven automaatio- ja testausjärjestelmiä.
Vuonna 2005 PMJ Automec muutti nimensä Cencorp Oyj:ksi. Toimitusjohtajaksi kutsuttiin Petri Väinölä. Yhtiö teki 35,3 milj. euron liikevaihdolla 0,8 milj. euron liiketuloksen. Seuraavan vuoden marraskuussa toimitusjohtajaksi vaihdettiin Jouni Suutarinen. Yhtiö teki 20 milj. euron liikevaihdolla –3,3 milj. euron tappion. Vuonna 2007 liikevaihto pysyi lähes ennallaan, mutta liiketulos parani –1,1 milj. euroon. Syksyllä 2008 mikkeliläinen monialayhtiö Savcor Group Oy teki ostotarjouksen kaikista yhtiön osakkeista, ja uusi hallitus nimitti joulukuussa toimitusjohtajaksi Hannu Timmerbackan. Liikevaihto kutistui 15,6 miljoonaan ja liiketulos vuodelta 2008 painui –2,2 milj. euroa tappiolle. Yrityskauppa toteutui alkuvuodesta 2009, ja Savcorista tuli yhtiön enemmistöomistaja noin 70 % osuudella.. Liikevaihto romahti 6,1 miljoonaan, ja tappiota tehtiin −4,8 milj. euroa.
Vuonna 2010 Cencorp otti omistukseensa Savcor Facen Kiinan-tehtaat Pekingissä ja Guangzhoussa ja kasvatti liikevaihtoaan 12,8 miljoonaan euroon. Liiketulos jäi yhä −3,1 milj. euroa tappiolle. Uudeksi toimitusjohtajaksi nimitettiin Mats Eriksson lokakuun alusta 2010 alkaen. Vuonna 2011 Cencorpin liikevaihto kasvoi yli kaksinkertaiseksi (26,5 milj. €), mutta niin myös liiketappio, joka oli yhtiön kaikkien aikojen suurin (–7,1 milj. €). Yhtiö alkoi panostaa uusiutuvien energioiden markkinoihin.
Vuonna 2012 Cencorp sulki tappiollisen tehtaansa Guangzhoussa, ja liikevaihto pieneni 15,4 milj. euroon. Tulos oli –3,9 milj. euroa tappiolla. Toimitusjohtaja Eriksson irtisanoutui, minkä syyksi kerrottiin eriävät näkemykset yhtiön kehittämisestä. Uudeksi toimitusjohtajaksi tuli Hannu Savisalon vanhin poika Iikka Savisalo. Cencorp osti Sunweb Solarin aurinkosähköliiketoiminnan ja teki aiesopimuksen CBS-virranjohdekomponenttien toimittamisesta suurelle kiinalaiselle aurinkosähkömoduulien valmistajalle. Sopimuksen arvoksi arvioitiin vähintään 20 miljoonaa euroa seuraavien kolmen vuoden aikana.
Helmikuussa 2013 Cencorp ilmoitti avaavansa aurinkopaneeleja valmistavan tehtaan Mikkelissä. Sen odotettiin työllistävän jopa sata henkeä ja liikevaihdon olevan 50 miljoonaa euroa. Toukokuussa Etera sijoitti yhtiöön 1,5 miljoonaa ja Ingman Finance 600 000 euroa vaihtovelkakirjalainan muodossa. Elokuussa kerrottiin koetuotannon alkaneen, mutta alkuvuoden tuloksen näyttävän yhä raskasta tappiota ja yli 35 % liikevaihdon laskua. Syyskuussa yhtiö ilmoitti aloittavansa yt-neuvottelut henkilöstön vähentämiseksi automaatio- ja laserliiketoiminnassa. Marraskuussa 2013 yhtiö kertoi kolmannen vuosineljänneksen katsauksessaan liikevaihdon yhä supistuneen ja tappion yhä kasvaneen, ja aloittavansa osakeannin valmistelun rahoituksensa turvaamiseksi. Joulukuussa yhtiö ilmoitti tarjoavansa enintään 510 000 000 uutta osaketta merkittäväksi 0,01 € hintaan ja samalla varoitti konkurssiuhasta. Toimitusjohtaja Hannu Savisalo tyrmäsi kuitenkin konkurssiuhan: ”Olemme nähneet, että se [Cencorp] on hyvä yhtiö. Käyttämällä sen vahvuudet energia-alalla se voi tulla maailman ykköseksi alallaan.""
Tammikuussa 2014 Cencorp kertoi täysautomaattisen tuotantolinjansa valmistuneen.. Osakeannin merkintäaikaa pidennettiin, ja rahoittajat jatkoivat rahoitussopimuksia ja siirsivät lainojen eräpäiviä. Osakeanti onnistui, ja yhtiö keräsi uutta pääomaa 4,9 miljoonaa euroa, josta noin 2,5 miljoonaa käteistä. Helmikuussa yhtiö tiedotti aiesopimuksesta intialaisen Vikram Solarin kanssa ja julkisti vuoden 2013 tuloksen, joka oli raskaasti tappiollinen. Vuoden 2013 vuosikertomuksessa maaliskuussa Iikka Savisalo toteaa Cencorpin onnistuneen vakiinnuttamaan asemansa eräänä innovatiivisimmista uuden sukupolven aurinkosähkömoduulien ja niiden täysin automatisoidun valmistusteknologian avaimet käteen -tarjoajana maailmanlaajuisesti. Hän kertoi moduulien menestyneen testeissä erinomaisesti ja osoittaneen olevansa kilpailukykyisiä sekä hinnaltaan että teknisesti. Toukokuussa Cencorp kertoi rakentavansa aurinkovoimalaitoksen oman tehtaansa katolle Mikkeliin ja aloittavansa yt-neuvottelut. Kesäkuussa Sami Lindfors kertoi Karikon täysautomaattisen aurinkomoduulitehtaan tuotantonopeuden olevan yksi paneeli minuutissa . Elokuussa edelleen raskaasti tappiollisessa osavuosikatsauksessa yhtiö ilmoitti sulkeneensa Pekingin tehtaan ja siirtävänsä aurinkopaneeleihin liittyvän komponenttituotantonsa Mikkeliin. Syyskuussa yhtiö tiedotti sopimuksesta automaatioliiketoimintansa myymisestä hongkongilaiselle FTTK Company Limitedille.
Yhtiö julkisti helmikuussa 2015 vuoden 2014 tilinpäätöstiedotteen, jossa raportoitiin liikevaihdon romahtaneen vuoden loppuneljänneksellä ja tappioiden kasvaneen. Yritys ei ollut löytänyt ostajaa Pekingin tehtaalleen ja joutui alaskirjaamaan sen arvon. Liikevaihtotavoitteeksi vuodelle 2015 asetettiin 10–15 milj. euroa, vuodelle 2016 45–55 milj. euroa ja vuodelle 2017 150–200 milj. euroa. Tiedotetta seuraavana päivänä Helsingin pörssi asetti Cencorpin osakkeen tarkkailulistalle. Maaliskuussa yhtiö ilmoitti automaatioliiketoimintakaupan lykkääntyvän ja tilintarkastetun tilinpäätöksen myöhästyvän. Yhtiö sai Finanssivalvonnalta lisäaikaa tilinpäätöksen julkaisemiseen. Toukokuun lopussa Valoeksi nimensä vaihtanut yhtiö ilmoitti laskevansa liikkelle yhteensä 5 miljoonan euron vaihtovelkakirjalainan ja aloittavansa osakeannin valmistelut. Marjukka Karttunen ja Sauli Kiuru jättivät yhtiön hallituksen, ja uudeksi jäseneksi nimitettiin Karttusen silloinen puoliso Ville Parpola. Kesällä Valoe sai ilmoituksen FTTK Companylta välimiesmenettelystä koskien kauppahinnan maksuun ja osakkeiden luovutukseen liittyvää riitakokonaisuutta. Yhtiö laski liikkeelle vaihtovelkakirjalainan, jonka merkintäaikaa jatkettiin useaan otteeseen. Lokakuussa yhtiö kertoi lainan tulleen merkityksi kokonaan, suurelta osin vanhojen lainojen konvertointina uuteen lainaan. Kai Mäkelä merkitsi lainaa miljoonalla eurolla. Syksyn mittaan yhtiö tiedotti sopimusneuvottelujen ensimmäisestä valmistuspartenrisopimuksesta päättyneen, mutta asiakkaan rahoitusneuvottelujen olevan yhä kesken. Joulukuussa yhtiö arvioi tulevan vuoden 2016 liikevaihdon olevan 11–13 miljoonaa euroa ja käyttökatteen 1,5–2,0 miljoonaa euroa. Tekes päätti jatkorahoittaa yhtiötä noin neljän miljoonan euron tuotekehityslainalla. Vuoden lopussa yhtiön rahavarat olivat 31 000 ja tilauskanta 46 000 euroa.
Helmikuussa 2016 Valoe tiedotti saaneensa Etiopiasta 15,8 milj. euron tilauksen aurinkosähköpaneelitehtaasta. Hankkeen päärahoittaja olisi Etiopian Kehityspankki (The Development Bank of Ethiopia). Tilaajaa ei julkistettu, mutta yhtiö kertoi saavansa 30 prosenttia kauppahinnasta perustettavan yhteisyrityksen osakkeina. Vuoden 2015 tilinpäätöksessä liikevaihto oli 700 000 euroa ja tulos –3,9 milj. euroa tappiollinen. Yritys siirsi vuosikertomuksensa julkaisua.
Julkistuksia ja kauppoja.
Yhtiö on julkistanut lukuisia aurinkösähköliiketoimintaan liittyviä sopimuksia, esisopimuksia ym. vuodesta 2012 lähtien. Seuraavassa taulukossa on esitetty niistä tärkeimpiä.
Valoe sijoituskohteena.
Yhtiö listautui Helsingin pörssiin 15.5.1998. Listautumishetkellä yhtiöllä oli 24,7 miljoonaa osaketta ja yhtiön markkina-arvo vuoden 1999 lopussa oli 326 milj. euroa. Lukuisten osakeantien jälkeen osakkeiden määrä nousi 854,3 miljoonaan. Kesällä 2017 toteutettiin osakkeiden yhdistely suhteessa 200:1, jolloin osakemäärä putosi 4 788 436 kappaleeseen.
Yhtiö jakoi vuosina 1998 ja 1999 osinkoa 0,01 € osakkeelta, minkä jälkeen osinkoa ei jaettu. 
Yhtiön omistus oli keskittynyttä, alun perin yhtiön perustajan Markku Jokelan lähipiiriin ja myöhemmin Savisalojen lähipiiriin. Omistajien kokonaismäärä vaihteli 4 000:n ja 8 000:n välillä. 
Osakkeen P/E-luku oli koko ajan negatiivinen ja arvostustasoa voitiin pitää erittäin korkeana: Balancen listan mukaan osake oli kallis, riski korkea, talous heikko ja sijoitus on listan viimeinen.
Yhtiön oma pääoma oli negatiivinen, vuoden 2014 tilinpäätöstiedotteen mukaan –9,9 milj. euroa, ja siten myös P/B-luku oli negatiivinen. Omavaraisuusaste oli –131 %. 
Kaikkien aikojen korkein noteeraus osakkeelle oli 15,70 € (2.2.2000) ja alin 0,008 € helmikuussa 2015, jolloin Nasdaq Helsinki siirsi yhtiön osakkeet tarkkailulistalle 19.2.2015.
Omistus.
Valoen suurimmat omistajat vuoden 2018 lopussa olivat:
Joulukuun lopussa 2018 yhtiöllä oli yhteensä 7 359 omistajaa. Nokian entinen pääjohtaja Jorma Ollila kuului yhtiön suurimpiin omistajiin 5,4 prosentin osuudella.