Judas Maccabeus

Judas Maccabeus (HWV 63) on Georg Friedrich Händelin vuonna 1747 säveltämä kolmiosainen oratorio, jonka libreton kirjoitti Thomas Morell. Morellin teksti perustuu Vanhan testamentin apokryfikirjoihin kuuluvan makkabilaiskirjojen kertomukseen juutalaisesta kapinajohtajasta Juudas Makkabista sekä osittain myös Flavius Josephuksen teoksessa "Antiquitates Judaicae" olevaan kertomukseen samoista tapahtumista.
Händel sävelsi oopperan Cumberlandin herttua Wilhelmin kunniaksi tämän kukistettua Cullodenin taistelussa Skotlannin jakoiittien kapinan. Händelin aikana Cumberlandia voitiin verrata antiikin aikaiseen juutalaiseen kapinanjohtaja Juudas Makkabiin, sillä osa Cumberlandin voittamista jakobiiteista oli katolisia, joiden voitiin ainakin epäillä aikovan käännyttää protestanttiset englantilaisetkin pakolla katolilaisuuteen, samoin kuin Juudas Makkabin aikana seleukidit yrittivät pakottaa juutalaiset luopumaan uskonnostaan. Toisaalta katoliset saattoivat rinnastaa teoksen aikansa tapahtumiin toisinkin päin ja verrata sorrettujen katolisten puolesta taistelleita jakobiitteja makkabilaisiin.
Eräissä Händelin teoksista laadituissa luetteloissa teokseen viitataan myös tunnuksilla HG xii tai HHA 1/24.
Juoni.
Oratoriossa kuvatut tapahtumat ovat ajalta 170–160 eaa., jolloin Juudeaa hallitsi Seleukidien valtakunta, joka aikoi hävittää juutalaisen uskonnon. Kun juutalaisten käskettiin palvoa Zeusta, monet heistä tottelivat, sillä muuten he olisivat joutuneet suoranaisen vainon kohteeksi, mutta osa kieltäytyi. Yksi kieltäytyneistä oli ikääntynyt pappi Mattatias, joka tappoikin erään pakanallisen uhrin suorittaneen maanmiehensä. Hajotettuaan mahan pakanallisen alttarin Mattatias vetäytyi kukkuloille ja kokosi ympärilleen muita, jotka olivat halukkaita taistelemaan uskonsa puolesta.
Händelin musiikki kuvastaa juutalaisten mielialoja, jotka vaihtelevat masennuksesta ja epätoivosta riemuun. 
Ensimmäinen osa.
Kansa suree johtajansa Mattatiaan kuolemaa, mutta tämän poika Simon yrittää palauttaa heidän uskonsa ja kutsuu heidät aseisiin. Simonin veli, Juudas Makkabi omaksuu johtajan roolin ja innoittaa kansaa ajatuksilla Jahven mahdin heille suomasta vapaudesta ja voitosta.
Toinen osa.
Kansa on ollut voittoisa, mutta Juudasta huolettaa, että turhamaisuus saisi kansan pitämään voittoa omana ansionaan. Kun tietoon tulee uutinen, että seleukidien komentaja Gorgias valmistelee vastahyökkäystä, kansan riemu vaihtuu valituksiin ja epätoivoon. Juudas rohkaisee jälleen kansaa ja tähdentää, että pakanajumalien alttarit on hävitettävä ja että vääriä uskontoja on vastustettava.
Kolmas osa.
Juutalaiset ovat saavuttaneet ratkaisevan joukon, mitä kuvastaa laulu "See, the Conqu’ring Hero Comes!". Tietoon tulee uutinen, että Rooma on halukas liittoutumaan Juudaan kanssa Seleukidien valtakuntaa vastaan. Kansa riemuitsee siitä, että rauha on vihdoin palannut heidän maahansa.
Ensiesitys.
Teos sai ensiesityksensä Covent Gardenissa 1. huhtikuuta 1747, ja siitä tuli yksi Händelin suosituimmista oratorioista. Eri osia esittivät seuraavat henkilöt:
Kuuluisa koraali "See, the Conqu’ring Hero Comes!" (Riemuitse tytär Siionin) ei alun perin kuulunut oratorioon, vaan Händel sävelsi kesällä 1747 seuraavaa oratoriotaan "Joshua" varten. Kun se tuli erityisen suosityksi, Händel lisäsi sen myöhemmin, todennäköisesti vuonna 1751, myös "Judas Maccabaeus" -oratorioon, ja näin sillä on oikeutettu paikkansa "molemmissa" oratorioissa.
Orkesterointi.
Sävellyksen orkesteroinnissa esiintyvät seuraavat soittimet:
Henkilöt.
Oratoriossa esiintyvät seuraavat henkilöt ja kuorot:
Oratorion sävelmät.
Oratorioon kuuluvat seuraavat sävelmät:
Käännöksiä ja mukaelmia.
Teos käännettiin vuonna 1866 saksaksi Händel-Gesellschaftin toimesta.
Juutalaiset viettävät vuosittain temppelin vihkimisen juhlaa eli hanukkaa saman kapinan muistoksi, joka on ollut aiheena myös Händelin oratorioon "Judas Maccabaeus". Sen vuoksi teos onkin tullut suosituksi myös juutalaisten keskuudessa ja yhdistetty erityisesti hanukkaan. Aharon Ashman laati sen tekstistä vuonna 1932 makkabilaiskisoja varten hepreankielisen käännöksen, joka on tullut suosituksi Israelissa. Lisäksi israelilainen lastenrunoilija ja -kirjailija Levin Kipnis on kirjoittanut laulun "See, the Conqu’ring Hero Comes" sävelmällä laulettavan hanukkaan liittyvän lastenlaulun "Hava Narima", joka ei ole alkutekstin käännös.