tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Urs Graf

Urs Graf (vanhempi) (noin v. 1485 Solothurnissa − noin v. 1527/1528) oli sveitsiläinen kultaseppä, Reisläufer eli palkkasotilas, puupiirtäjä, kuparipiirtäjä, kirjankuvittaja, lasinmaalaaja ja rahanlyöjä. Hänen tekemäänsä vuodelle 1513 ajoitettua etsausta, joka kuvaa peseytyvää naista, on pidetty maailman vanhimpana päivättynä etsaustyönä. Ajoituksen paikkansapitävyys on toisaalta kyseenalaistettu.
Elämänvaiheet.
Graf syntyi Solothurnissa noin vuonna 1485. Hänen isänsä oli kultaseppä Hug Graf. Urs Graf sai todennäköisesti isältään opetusta kultasepän ammatissa ja vuonna 1507 hän oli Zürichissä kultasepän kisällinä. Lisäksi Graf teki baselilaisille tilaajille kirjojen kuvituksia puupiirrostekniikalla. 1510-luvulla Graf asettui Baseliin. Hän työskenteli lasimaalarin verstaassa, meni naimisiin baselilaisen Sibylla von Brunnin kanssa ja liittyi seuraavana vuonna kultaseppänä Baselin "Talollisten kiltaan" (saksaksi "Hauszunft"). Heinäkuussa 1512 hänestä tuli myös Baselin porvari. Samana tai seuraavana vuonna syntyi Grafin ja von Brunnin poika, Urs (II) Graf.
Graf osallistui palkkasotilaana 1510- ja 1520-luvuilla sekä solothurnilaisen "Seppien killan" että Baselin "Talollisten killan" mukana useille Pohjois-Italiaan ja Burgundiin suuntautuneille sotaretkille. Graf joutui monta kertaa ongelmiin lain kanssa ja vuonna 1518 hän pakeni erään tappelun vuoksi Baselista Solothurniin, missä hän vietti noin vuoden ja palasi jälleen Baseliin. Vuonna 1522 Grafia syytettiin Baselissa vaimonsa pahoinpitelemisestä ja aviorikoksesta.
Grafin kuolinaika tai -paikka ei ole tiedossa. Hänestä ei ole suoria mainintoja dokumenteissa vuoden 1526 jälkeen ja hänen vaimonsa meni uusiin naimisiin 13.10.1528. Näiden tietojen valossa on arvioitu Grafin kuolleen vuonna 1527 tai 1528.
Piirrokset.
Graf kuvasi monissa piirroksissaan sotilasaiheita, kuten "sveitsiläisiä palkkasotilaita", saksalaisia "palkkanihtejä" (saksaksi "Landsknecht"), sotakentälle kuolleiden miesten ruumiita, palkkasotilaiden värväystilannetta ja nihtien seurassa liikkuneita "leirinaisia" (saksaksi "Lagerdirne" tai "Kampfrau"). Muita aiheita olivat esimerkiksi eroottiset kuvat prostituoiduista naisista, uskonnolliset aiheet, maisemapiirrokset sekä moraalikysymyksiin kantaa ottavat kuvat ja allegoriat.
Yli 120 lehden kokoelma Grafin piirroksia ja kaksi maalausta on Kunstmuseum Baselissa Sveitsissä. Grafin piirroksia on myös Englannissa British Museumissa, Itävallassa Albertina-museossa, Ranskassa École des Beaux-Artsissa, Alankomaissa Rijksmuseumissa ja Yhdysvalloissa J. Paul Getty Museumin kokoelmassa.
Piirrostekniikat.
Graf käytti monia eri piirrostekniikoita, kuten piirustusta, valkoviivamaalausta värilliselle taustalle, puupiirrosta, etsausta, kuparipiirrosta, valkoviivapainoa tummalle taustalle sekä niellotekniikkaa.
The Game Awards

The Game Awards on vuodesta lähtien pidetty videopelien palkintogaala, joka korvasi aiemman Spike TV:n järjestämän Spike Video Game Awards (VGA) palkintogaalan.
Palkintogaalan tuottaa ja isännöi Geoff Keighley, joka oli mukana aiemmassa Spike Video Game Awards palkintogaalassa.
Tilaisuus esitetään suoratoistona Xbox Live, PlayStation Network, Nintendo Network sekä Steam -palveluissa.
Tapahtumat ja palkinnot.
2014.
2014 tapahtuma järjestettiin 5. joulukuuta 2014.
2015.
2015 tapahtuma järjestettiin 3. joulukuuta 2015.
2016.
2016 tapahtuma järjestettiin 1. joulukuuta 2016.
2017.
2017 tapahtuma järjestettiin 7. joulukuuta 2017.
2019.
Voittajat:
2020.
Tapahtuma järjestettiin 10. joulukuuta 2020:
2021.
Vuoden 2021 palkinnot:
2022.
Vuoden 2022 palkinnot:
2023.
Vuoden 2023 palkinnot:
Kunstmuseum Basel

Kunstmuseum Basel eli "Baselin taidemuseo" on Baselissa Sveitsissä sijaitseva taidemuseo. Sen kokoelmaan kuuluu noin 4000 maalausta, veistosta, installaatiota ja videoteosta, sekä noin 300 000 piirrosta ja grafiikkaa seitsemältä vuosisadalta.
Kokoelma.
Baselin taidemuseolla on maailman suurin Holbeinin perheen töiden kokoelma. Kokoelman vanhin osa on baselilaisen taidekeräilijän Basilius Amerbachin (1533-1591) kokoama.
Weird Tales (antologia)

Weird Tales – fantasialehden parhaat alkuperäiskuvin on Peter Hainingin toimittama novelliantologia. Englanninkielinen alkuteos on julkaistu 1976 ja suomennos 1992. Kaikki kokoelman novellit on julkaistu alun perin pulp-lehti "Weird Talesissa", ja kirjan ulkoasu jäljittelee niiden alkuperäistä julkaisuasua. Se on esimerkiksi ladottu kahteen palstaan, tarinoilla on niiden alkuperäiset englanninkieliset otsikot, ja niiden väliin on sommiteltu "Weird Talesista" otettuja kuvia ja ilmoituksia. Lehdestä otetun aineiston lisäksi kokoelma sisältää "Weird Tales" -historiikin.
Sisältö.
Suomentaneet Harri Haarikko, Reijo Kalvas, Kari Salminen ja Annika Eräpuro.
Vastaanotto.
Juhani Hinkkanen arvosteli "Weird Talesin" "Aikakoneessa" tuoreltaan. Hän piti kirjan ulkoasua näyttävänä ja Hainingin kirjoittamaa historiikkia erinomaisena. Novellivalinnat ovat kuitenkin epäonnistuneita: Haining on ”ilmeisen tietoisesti” pyrkinyt välttämään usein antologisoituja novelleja, minkä ”seurauksena on koko teoksen läpi kulkeva keskinkertaisuuden maku”. Vaikka mukana onkin jokunen mieleenpainuva tarina, kokonaisuus jää toiseksi samoihin aikoihin ilmestyneelle "Outoja tarinoita 4" -antologialle, jossa myös julkaistiin pääasiassa "Weird Tales" -lehdestä peräisin olevaa sisältöä.
Fuendetodos

Fuendetodos (aragoniaksi "Fuent de Todos") on kunta Aragonian itsehallintoalueella Espanjassa. Fuendetodosin asukasluku oli 126 vuonna 2016. 
Taidemaalari Francisco de Goya syntyi Fuendetodosissa. Goyan syntymäkoti toimii nykyään museona.
Vértice de Sierra Gorda on Espanjan sisällissodan aikainen puolustuslinnoitus, josta ovat jäljellä rauniot. 
1700-luvulta ovat peräisin kivestä rakennetut jäävarastot (esp. "nevera"). Talvella satanut lumi varastoitiin näihin rakennuksiin. Lumesta saatua jäätä käytettiin kesällä. Nevera de la Culroya on ainoa kokonaisena säilynyt jäävarasto.
Heksaminolevulinaatti

Heksaminolevulinaatti eli heksyyliaminolevulinaatti (C11H21NO3) on estereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Rakenteeltaan se on aminolevuliinihaposta ja heksanolista muodostunut esteri. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä diagnostisena yhdisteenä virtsarakon syövän tutkimisessa.
Vaikutusmekanismi, käyttö ja valmistus.
Heksaminolevulinaatti metaboloituu virtsarakossa ja suolistossa aminolevuliinihapoksi ja edelleen protoporfyriini IX:ksi ja muiksi valoaktiivisiksi porfyriineiksi. Nämä yhdisteet kerääntyvät erityisesti epänormaaleihin kudoksiin kuten syöpäkasvaimiin. Kun kudoksiin kohdistetaan sähkömagneettista säteilyä, jonka aallonpituus on sinisen valon aallonpituudella, fluoresoivat nämä yhdisteet punaisina. Tähän tarkoitukseen voidaan käyttää myös aminolevuliinihappoa, mutta heksaminolevulinaatin etuna on sen huomattavasti parempi rasvaliukoisuus ja sitä kautta kulkeutuminen kudoksissa. Myös fluoresenssin intensiteetin on havaittu olevan huomattavasti suurempi käytettäessä heksaminolevulinaattia verrattuna aminolevuliinihappoon. Euroopan unionin alueella heksaminolevulinaatti hyväksyttiin käytettäväksi diagnostisena reagenssina virtsarakon syöpiin vuonna 2005 ja Yhdysvalloissa vuonna 2010. Usein yhdistettä käytetään sen hydrokloridisuolana.
Heksaminolevulinaattia voidaan valmistaa metanolista ja aminolevuliinihapon hydrokloridisuolasta tionyylikloridin avulla.
Fergal O’Brien

Fergal O’Brien (s. 8. maaliskuuta 1972 Dublin, Irlanti) on irlantilainen snooker-ammattilainen. Hän aloitti ammattiuransa jo vuonna 1991, ja voitti vuonna 1999 British Openin, jossa hän kukisti Anthony Hamiltonin erin 9–7.
Herberts Cukurs

Herberts Cukurs (17. toukokuuta 1900 Liepāja, Kuurinmaa, Venäjän valtakunta – 23. helmikuuta 1965 Shangrilá, Uruguay) oli latvialainen lentäjä ja sotarikollinen toisen maailmansodan aikana. Cukurs syyllistyi muun muassa vuonna 1941 juutalaisten massateloituksiin Riiassa, Latviassa yhdessä fasistisen Arājs-kommandon kanssa. Hänen väitetään syyllistyneen jopa yli 30 000 juutalaisen murhaan. Israelin tiedustelupalvelu Mossad salamurhasi hänet sotarikoksista vuonna 1965.
Cukursin murhannut agentti Anton Künzle ja journalisti Gad Shimron kirjoittivat hänestä kirjan nimeltä "Riian teurastaja".
Modesto Menabue

Modesto Menabue (s. 28. lokakuuta 1961) on italialainen Ferrarin Formula 1 -tallin insinööri. Menabue aloitti uransa Ferrarilla tammikuussa 1978. Menabue oli tuolloin vasta 16-vuotias kun hän aloitti työskentelyn Ferrarin moottoriosastolla. Hän sai kunnian nousta palkintokorokkeelle vuoden 2015 Singaporen GP:ssä vastaan ottamaan voittaneen valmistajan palkinnon. Ferrari halusi tällä tapaa palkita pian 40 vuotta tallissa palvellutta moottori-insinööriä.
Hänen isoveljensä Anselmo Menabue on myös entinen Ferrari -tallin työntekijä.
Geostationaarinen siirtorata

Geostationaarinen siirtorata (, lyhenne GTO) on Hohmannin siirtorata Maasta sen geostationaariselle kiertoradalle. GTO:n perigeum on matalan Maan kiertoradan (LEO) korkeudella ja apogeum geostanionaarisen kiertoradan korkeudella 42 164 km. Laukaistaessa satelliitteja geostationaariselle kiertoradalle Maasta kantoraketti laukaisee satelliitin ainoastaan siirtoradalle. Satelliitti itse huolehtii sitten siirtymisen siirtoradalla halutulle kiertoradalle.
Harju laht

Harju laht (myös "Arju laht") on Virossa Saarenmaalla Kakunan ja Kõrkveren kylissä Saarenmaan kunnassa sijaitseva järvi, joka on erotettu merestä pengertien avulla.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 191 hehtaaria ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järveen ei laske kaivettuja ojia eikä sillä ole laskuojia. Pengertien ali johtaa kaksi silta-aukkoa, josta vesi voi vaihtua järveen. Pengertien edustalla sijaitsee Kaldun satama. Saaria on kuusi, niiden yhteinen pinta-ala on 2,1 ha. Järven rantaviivan pituus on 12,3 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen ruovikkoista kosteikkoa. Kakunan kylän peltoaukea jää järven länsipuolelle.
Vägara laht

Vägara laht (myös "Väike Mullutu laht, Kiisajärv") on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 84 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 1,6 kilometriä leveä. Järven pohjoispäähän laskeva Pühajõgi on sen ainoa tulo-oja ja se saa alkunsa pieneltä suolta Jäinassoon ja Marissoon välistä. Se on 18 kilometriä pitkä joki, joka laskee Vägara lahden läpi ja joka pian tämän jälkeen laskee Mullutun lahteen. Vesireitin viimeinen osuus on Mullutu lahden jälkeen Nasva jõgi, joka laskee Saarenmaan eteläpuolella Suur Kateliin. Järven rantaviivan pituus on 8,0 kilometriä.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi sijaitsee samalla ranta-alueella, missä sijaitsevat muutkin ”rantajärvet” () ja joka on siis täytynyt kuroutua erilleen merestä geologisesti ajatellen varsin hiljattain. Tällaiset järvet muodostavat muutaman sadan vuoden ajan murtovesialtaan, jossa menestyvät sekä makean- että suolaisen veden lajisto. Nykyään järveen tulee suolapulsseja vähemmän kuin suoralla jokiyhteydessä olevaan Mullutu lahteen. Suolaisuutta vähentää myös Pühajõgi, jonka valunta tulee 65 neliökilometrin suuruiselta alueelta.
Kooru järv

Kooru järv (myös "Suur Kaanda järv") on Virossa Saarenmaalla Mustjalassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 84 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Se luode-kaakko-suuntainen järvi, jonka kaakkoispäässä työntyy itään ja koilliseen leveä lahti. lahti jää Parnanukkin ja Osmussaaren taakse suojaan.
Siinä on saaria yhdeksän, joiden yhteinen pinta-ala on 0,78 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 3,0 metriä mpy. Kaakosta päin laskee sen kaakkoispäähän Vanakubja oja, jonka vanha nimi on Südejõgi, ja se tulee Kivijärvestä. Järven laskuoja on myös Vanakubja oja, jonka vanha nimi on Kaanda jõgi. Laskujoki laskee Väki-Kaanda- ja Kaanda järven läpi ja se päättyy Itämeren Tahalahteen, missä sijaitsee pitkä Kanndan ranta. Järven valuma-alueen laajuus on 38,7 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja sen suurin syvyys on 1,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00025 kuutiokilometriä eli 0,25  miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 11,6 kilometriä ja sen rannat ovat ruovikkoa ja heinikkoa. Järven ohittaa rannan puolelta rantatie ja järven etelärantaan tulee myös tie. Järvi on kuitenkin autio.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Karijärv

Karijärv on Virossa Tartumaalla Elvan kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 82 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Elvajoen länsipuolella Karijärven kylän vieressä. Järven ympäristö on alavaa metsä- ja suoaluetta, jossa asutus sijaitsee kuitenkin melko lähellä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,7 metriä mpy.. Siihen on johdettu parikymmentä metsä- ja suo-ojaa, joista luontainen Karioja on levein. Karioja on myös laskuojan nimi ja se laskee 1,7 kilometrin päässä Keeri järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 11,1 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,7 metriä ja suurin syvyys 14,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0047 kuutiokilometriä eli 4,7 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsä- ja suomaata. Järvi on autio lukuun ottamatta eteläpään kiinteistöjä.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Mõisalaht

Mõisalaht on Virossa Läänerannan kunnassa Pärnumaan Virtsun kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 76 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Se sijaitsee meren äärellä niin, että meren ja järven välissä on kapea tienpenger, jossa kulkee Tammitie. Järven takana koillisessa on vielä järvi Kasse laht. Saaria on kahdeksan, joiden yhteinen pinta-ala on 2,04 ha. Järven rantaviivan pituus on 9,7 kilometriä ja sen rannat ovat ruovikkoa.
Vööla meri

Vööla meri (myös "Vööle meri, Võõla meri"; ) on Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 74 hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se on luode-kaakko-suuntainen pitkän muotoinen järvi, joka sijaitsee 400 metriä meren rannasta. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 0,5 metriä mpy ja järven lasku-uoma on suoraksi kaivettu kanava. Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä ja sen rannat ovat rovikkoaluetta tai metsämaata. Haja-asutusalue muodostuu pienestä Haran kylästä, joka sijaitsee itäpuolella, ja toisesta nimettömästä kylästä järven länsipuolella. Vain yksi talo on aivan rannan tuntumassa.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Kasse laht

Kasse laht (myös "Kasselaht") on Virossa Läänerannan kunnassa Pärnumaalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 73 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Saaria on 5, joiden yhteinen pinta-ala on 1,33 ha. Siihen laskee Hanila oja (Hanila jõgi) koillisesta Massun peltoaukealta ja toinen oja Mädasoon ja Heinlahden soilta. Järvestä lähtee länsirannasta 500 metrinen laskuoja Mõisalahteen, joka vuorostaan laskee pengertien ali Itämeren Ramelahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 48,2 neliökilometriä. Järven suurin syvyys vain 0,5 metriä. Järven rantaviivan pituus on 6,2 kilometriä ja rannat ovat ruovikkoista kosteikkoa.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Ohepalu järv

Ohepalu järv (myös "Ohepalu Suurjärv") on Virossa Kadrinan kunnassa Länsi-Virumaalla Pandiveren ylängöllä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee keskellä Ohepalu rabaa (suo) ja sen pinta-ala on 68 hehtaaria (ha) ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 91,0 metriä mpy. Järveen on kaivettu neljä suo-ojaa, joista etelään suuntautuva on yhdistetty Rutka kraaviin, joka yhtyy Valgejõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 7,5 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00034 kuutiokilometriä eli 0,34 miljoonaa kuutiometriä .
Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja rannat ovat kaikkialla suota.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti dystrofiseksi järveksi, jos järven vedessä on korkea humuspitoisuus (, DY). Tällainen järvi sijaitsee usein suon äärellä ja järveen laskee humuspitoista suovettä, joka laskee samalla veden happamuuden alhaiselle tasolle (pH on alle 7).
Luontoarvoja.
Suojärvi oli aiemmin niin sanottu umpijärvi eli siinä ei ollut ojia. Lammen yleisin kala on hauki. Järvi on ympäröivän suon kanssa suojeltu.
Murati järv

Murati järv eli Muratu ezers on Võrumaalla Rõugen kunnassa Virossa ja Alūksnen Ziemerissa Latviassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 66 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. 
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 171,9 metriä mpy. Sen laskujoki on Vaidava jõgi ja tulo-ojina ovat Allumäe oja, joka laskee Majori järvestä, ja Kuura jõgi, joka laskee Palojärvestä. Allumäe oja toimii hetken Latvian rajajokena samoin kuin tekee Vaidava jõgi, joka kuuluu Gaujan valuma-alueeseen . Pieni osa (11,2 ha ) järven eteläpäästä kuuluu Latvialle. Järven valuma-alueen laajuus on 84,3 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys 4,3 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00139 kuutiokilometriä eli 1,39 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsää tai suota lukuun ottamatta järven pohjoispään peltomaita. Riian ja Pihkvan välinen maantie ohittaa järven luoteispuolelta ennen rajan ylittämistä.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Luontoarvoja.
Järvessä viihtyvät hauki, suutari, ahven, särki ja lahna.
Valgjärv (Otepää)

Valgjärv (myös "Kriisa tiik") on Virossa Põlvamaalla Kanepin kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 66 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Saaria on kolme, joiden yhteinen pinta-ala on 0,77 ha. Länsipäässä sijaitsevia Mustasaaria, jotka ovat 110 ja 60 metriä pitkät, yhdistää kävelysilta. Luoteisrannan läheisyydessä sijaitsee 40 metriä pitkä Pajusaar. Järveen laskee viisi ojaa, joista huomattavimmat ovat lounaasta tuleva Roodevikukraav, etelästä tuleva Põdrajärve oja ja kaakosta Mikumõtsa oja. Sen laskujoki on Elva jõgi (Tamme jõgi), joka lähtee Pajusaaren takaa virtaamaan kohti luodetta. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 177,0 metriä mpy ja sen valuma-alueen laajuus on 4,9 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys 5,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0021 kuutiokilometriä eli 2,1 miljoonaa kuutiometriä .
Järven rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven itärannalla sijaitsee Valgjärven kylä, jonka asutus on levinnyt rantaan. Etelässä sijaitsee kylän puisto, jossa on vanhoja tammia.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei pienen syväyksensä vuoksi lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea.
Laialepa laht

Laialepa laht (myös "Junkrulaht") on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee Harilaidin niemellä Saarenmaan luoteispäässä ja järven erottaa Itämerestä puoli kilometriä pitkä ja kapeimmillaan 40 metriä leveä kannas, jossa kulkee tie. Järven pinta-ala on 65 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järven lounaispäästä lähtee pieni oja, joka johtaa niemen länsirantaan. Järven valuma-alueen laajuus on 1,3 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on vain metri. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00052 kuutiokilometriä eli 0,52 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä ja rannat ovat autiot ja matalaa metsää tai pensaikkoa.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Gino Rosato

Gino Rosato (s. 16. maaliskuuta 1972 Laval) on kanadalainen Ferrarin Formula 1 -tallin monitoimimies. Rosato aloitti työskentelyn Ferrarilla osa-aikaisesti vuonna 1991 ja kokopäiväisesti vuonna 1997. Vuodesta 2009 lähtien Rosato toimi Lotus Groupin varatoimitusjohtajana. Hän palasi takaisin Ferrarille vuonna 2014.
Rosato tunnetaan Kimi Räikkösen hyvänä ystävänä sekä hänen Robin-poikansa kummisetänä.
Lohja järv

Lohja järv on Virossa Harjumaalla Kuusalun kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee Kolgan kylän pohjoispuolella ja Loksasta etelään, Lohjan suon ja Suomenlahden välissä. Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. 
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 5,8 m meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee kymmenen metsä- ja pelto-ojaa, joista Ämmoja, Tölli oja ja Ristoru kraavi ovat huomattavimmat. Sen laskuoja on Lohja oja, joka lähtee järven pohjoispäästä ja laskee 2,5 kilometrin pituisena Suomenlahden Haran lahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 12,3 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0012 kuutiokilometriä eli 1,2  miljoonaa kuutiometriä .
Järven rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä ja järven pohjois- ja luoteisrannat ovat hiekkapohjaiset. Järven eteläpuolella on peltoa, jonka kuivatusvedet laskevat järven eteläpäähän.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Luontoarvoja.
Järvessä elää särki ja ahven, mutta siellä esiintyy myös karppi, suutari ja hauki.
Järvi kuroutui erilleen Suomenlahdesta 2500 vuotta sitten. Sen jälkeen kävi Kalevipoik jättämässä jalanjälkensä järvellä olevalle isolle kivelle, joka löytyy edelleen järven etelärannalla.
Pikkjärv (Kaarepere)

Pikkjärv (myös "Kaarepere Pikkjärv") on Virossa Jõgevamaan Jõgevan kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. 
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 56,0 metriä mpy. Kaharoja, joka on padottu, laskee järven luoteispäähän. Samaan päähän laskee myös läpi järven virtaava Nava oja, jolla on myös patoallas (Pikkjärve paisjärv) hieman ylempänä. Koska Pikkjärv jää kahden mäenharjanteen väliin, ei muita merkittäviä ojia ole. Nava oja virtaa samaan suuntaan 7 kilometriä, missä se laskee Raigastveren järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 24,6 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00135 kuutiokilometriä eli 1,35 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ja rinteiden yläpuolella on peltomaata. Rannat ovat jyrkkiä ja rannat ovat metsäiset. Järven ohittaa lounaassa Tarton ja Jõgevan välinen maantie.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Luontoarvoja.
Järvessä elää särki, ahven, hauki, lahna, suutari, ruutana ja allikkosalakka.
Käsmu järv

Käsmu järv on Virossa Erun ja Käsmun kylien rajalla Haljalan kunnassa Länsi-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee Suomenlahden rannikolla Käsmun niemellä sen länsirannan tuntumassa. Järven pinta-ala on 49 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 3,9 metriä mpy. Sen läpi virtaa pieni Käsmu oja, joka laskee Käsmun niemen itärannalla Käsmun lahteen. Järvestä on piirretty karttaan myös lyhyt oja niemen itärannalle Erun lahteen, jossa on alle 200 metrinen kannas nimeltään Järvekael (Järven kaula). Järven valuma-alueen laajuus on 16,5 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 3,3 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,00107 kuutiokilometriä eli 1,07 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä ja rannat ovat sora- ja hiekkapohjaista metsää. Järven pohjoispäässä sijaitsee muutaman talouden kulmakunta.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Järlepa järv

Järlepa järv (myös "Suur Järlepa järv") on Virossa Raplan kunnassa Raplamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa.
Järvi on kaksialtainen ja altaita yhdistää 50 metriä leveä salmi. Sen pinta-ala on 45 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Siihen laskee neljä suo-ojaa, joista yksi on Järvlepa raban suolammen suoraksi kaivettu laskuoja. Järvellä ei ole selvää laskuojaa, mutta ohi virtaavaan Angerja ojaan on johdettu rantasuolta länteen virtaava suora oja. Sen valuma-alueen laajuus on 8,4 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 3,3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00068 kuutiokilometriä eli 0,68 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja rannat ovat puoliksi metsää ja suota. Järven eteläpuolella sijaitsee Järlepan kylä.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Prästvike

Prästvike (myös "Prest vike, Kirikuviik"; ) on Virossa Vormsin maalaiskunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa.
Järvi on Itämeren Väinämeressä sijaitsevan Vormsin saaren suurin järvi noin kilometrin verran saaren etelärannasta. Järven pinta-ala on 38 hehtaaria (ha) ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvellä on saaria vain yksi ja sen pinta-ala on 0,11 ha. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 1,0 metriä mpy. Siihen laskee kolme metsäojaa, joista yksi tuo Suurallikkaasta (Suuri lähde) purkautuvaa vettä järven pohjoispäähän. Sen laskuoja on Prestviigi oja, joka laskee 900 metrin pituisena Hullon lahteen. Järven valuma-alueen laajuus on 11,4 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys 0,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00011 k[[kuutiometri]]ä eli 0,11 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja rannat ovat pääasiassa metsää. Hullon kylä sijaitsee järven itäpuolella.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Prossa järv

Prossa järv (myös "Luua järv") on Virossa Jõgevamaan Jõgevan kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. 
Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 61,0 metriä mpy. Siihen laskee neljä pientä ojaa pelloilta ja metsästä ja sen laskuoja Kohinaoja eli Prossa kraavi yhtyy Navan ojaan kaakossa harjun kohdalla. Navan oja laskee lopulta Raigastveren järveen. Prossan järven valuma-alueen laajuus on 5,6 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys 4,2 metriä. Järven tilavuudeksi on arvioitu 0,000724 kuutiokilometriä eli 0,724 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja sen rantoja kiertää suoreunus, jonka takana on metsää ja jossakin paikoin peltoa. Pikkjärven kylä sijaitsee järvestä puoli kilometriä länteen.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Männikjärv

Männikjärv (myös "Männikjärv, Männikujärv") on Virossa Jõgevamaan Jõgevan kunnassa Tooman kylässä sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa.
Järven länsipuolella kohoaa Männikjärve raba ja koilispuolella Tooman kylän peltoinen mäki. Järven pinta-ala on 17 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Siihen laskee yksi kokoava oja, johon laskevat suoalueen kuivausojat sekä Suur Linajärven ja Väike Linajärven yhteinen laskuoja. Järven eteläpuolella kulkee Tooma kraavi, johon myös Männikjärven laskuoja yhtyy. Tooma kraavi jatkaa sitten länteen ja se yhtyy Põltsamaa jõgeen parin kilometrin päässä järvestä. Joki laskee Endlan järveen. Männikujärven valuma-alueen laajuus on vain 1,1 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. 
Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00035 kuutiokilometriä eli 0,35 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja se on metsäisenä autio.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.
Luontoarvoja.
Järvi kuuluu laajaan Endlan luonnonsuojelualueeseen. Männikjärvellä on opastetut pitkospuut (2,2 kilometriä) ja lintutorni. Reitti kulkee järven ympäri metsässä sekä sen takana suoalueella.
Väinjärv (Jussi)

Väinjärv (myös "Veinjärv") on Virossa Harjumaalla Kuusalun kunnassa Koitjärven kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on Võhma raban ja Kõnnu suursoon välisellä harjualueella sijaitsevien Jussin järvien pohjoisin järvi. Järven pinta-ala on 6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen laskuoja on kaivettuna suunnattu yhtymään Valgejõgeen parin kilometrin päässä. Suurjärvestä laskee lyhyt oja.Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys 4,2 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00015 kuutiokilometriä eli 0,15 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 950 metriä.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Luontoarvoja.
Jussin järvet ovat patikointialueen ydin kahden suoalueen ja niiden välisen harjualeen ympäristössä. Alueella on kuusi järveä, joista Väinjärvellä on yksityinen leirintäalue. Muut järvet ovat Mustjärv,
Linajärv, Suurjärv, Pikkjärv ja Kõverjärv. Järveraballa on satoja rimpiä.
Ratasjärv

Ratasjärv (myös "Rõuge Ratasjärv, Rattajärv, Rattaaluse järv" ) on Virossa Võrumaalla Rõugen kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,8 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se on muodoltaan pitkänomianen ja sen rannat seuraavat laakson rinteitä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 8,5 metriä ja suurin syvyys 19 metriä. Siinä ei ole saaria. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00058 kuutiokilometriä eli 0,58 miljoonaa kuutiometriä . Järven eteläranta kohoaa 20–30 metrin korkeuteen ja siellä sijaitsee viisi lampea, joista osa laskee Ratasjärveen. Pohjoisranta on loivempaa ja polveilevampaa. Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsää ja puoliksi peltoa tai niittyä. Järven länsipuolella kulkee Nursiin johtava maantie ja sen kaakoispään ohittaa Käätson ja Luutsnikun yhdistävä maantie.
Järven syvyyttä on mitattu esimerkiksi vuonna 1907, jolloin saatiin 23,5 metriä ja pohjamudan paksuudeksi 4,6 metriä. Syvyysmittauksissa on aiemmin käytetty sellaista tapaa, että mittaus suoritettiin kovaan pohjaan asti. Vähentämällä mutakerroksen paksuus syvyysarvosta, saadaan mittauksen syvyydeksi 18,9 metriä.
Järven luokittelu ja luontoarvoja.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat ja se on rehevöitynyt.
Järvi on yksi Rõugen järvialueen seitsemästä järvestä, joka sijaitsee viime jääkauden loppuvaiheessa syntyneessä jäätikköjokilaaksossa (). Siinä virtaa nykyään Rõuge jõgi, jonka läpivirtausjärvi Ratasjärv on. Laakson kaikille järville yhteisiä ominaisuuksia ovat lähteiden runsaus, karbonaattipitoinen vesi ja rantojen vehmas luonto. Järvialue kuuluu osana Haanjan luonnonpuistoon.
Järven vesi on väriltään kellertävän vihreää tai vihertävän keltaista. Sen näkösyvyys on 1,1–1,4 metriä. Järven vesi on kesäisin ja talvisin voimakkaasti lämpötilakerrostunutta. Vuonna 1972 tehdyssä kasvilisuusselvityksessä löydettiin 16 vesikasvilajia. Järvessä elää harvinaisena vuollejokisimpukka. Järvessä elää myös ahven, särki, hauki, kiiski, lahna, sorva ja ankerias.
Vesistösuhteita.
Siihen laskee neljä ojaa, joista huomattavin on Soekõrdsista alkava ja Kikkaorgin laakson läpi juokseva oja. Järvessä ja sen rantojen rinteillä on paljon lähteitä, joista pulppuaa mineraalipitoista vettä. Järvi on Rõuge jõen läpivirtausjärvi. Vesi tulee 550 metrin päästä Suurjärvestä, jonka vedenpinta on 7,5 metriä ylempänä kuin Ratasjärvellä, jossa se on 108,9 metriä mpy. Tulouomaan on rakennettu kaksi patoa, joiden taakse vesi kerääntyy lammeksi . Lasku-uoma alkaa järven luoteispäästä, josta se laskee 180 metrin päästä Tõugjärveen. Sen vedenpinta on lähes samassa tasossa Ratasjärven kanssa.
Valgjärv (Koorküla)

Valgjärv (myös "Koorküla Valgjärv") on Virossa Valgamaalla Tõrvan kunnassa Jetin kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on L-kirjaimen muotoinen ja sen kaakkois- ja koillisrannat ovat melko jyrkkärantaisia. Järven pinta-ala on 44 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Siihen laskee muutama lyhyt oja, joista eteläpäähän laskee Kiisjärven laskuoja. Järven valuma-alueen laajuus on 2,5 neliökilometriä. Järven laskuoja lähtee järven itärannalta koneellisesti suoranan ojana kaivettuna metsäojana, joka on johdettu Jõku jõgeen. Se virtaa pohjoiseen, missä se yhtyy Õhne jõgeen Rullissa 18 kilometrin päässä järvestä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 8,5 metriä ja suurin syvyys 26,8 metriä, jolloin se olisi Viron neljänneksi syvin järvi. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00375 kuutiokilometriä eli 3,75 miljoonaa m³ . Järven rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja rannat ovat puoliksi metsää tai peltoa ja niittyjä.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 5) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on vaalea ().
Järvi luokitellaan limnologisesti oligotrofiseksi järveksi, jolla tarkoitetaan ravinnetasoltaan karua järveä (, OL). Silloin järven vedessä on vähän ravinteita ja siksi vedessä elävien bakteerien ja levien yhteinen biomassa jää myös pieneksi. Koko ravintoketju, joka on riippuvainen järven perustuotannon tarjonnasta, kärsii ravinnon vähyydestä ja silloin hyönteisten ja kalojen sekä laji- että yksilömäärät jäävät vähäisiksi.
Luontoarvoja.
Järvi sisältyy Koorkülan luonnonsuojelualueeseen, johon kuuluvat myös Udsu järv, Kiisjärv, Kadastiku järv ja Saudikjärv. Luontomatkailijoille on rakennettu ruokailukatos, tulentekopaikka ja hiekkaranta. Kohteelle pääsee Tõrvan ja Valgjärven yhdistävältä maantieltä (tie 190).
Historiaa.
Seudun asukkaat ovat jo kauan tienneet kertoa, että järvessä on kartanon rakennuksia. Suullinen traditio, joka kirjoitettiin muistiin 1600-luvulla, kertoi kartanonherrasta, joka tahtoi naida sisarensa. Häät pidettiin kartanossa vastoin paikallisen papin lupaa. Häiden aikana alkoi sataa ja aamulla huomattiin kartanon paikalla järvi. Järveen tehtiin sukeltamalla tutkimuksia jo 1640-luvulla ja silloin todettiin tiedon pitävän ainakin osittain paikkansa. Noin parin metrin syvyydessä on edelleen todettavissa puurakenteita, jotka dokumentoitiin vuonna 1958 arkeologi Jüri Selirandin tutkimuksissa. Silloin sukeltajat löysivät keskeltä järveä paalujen varaan pystytettyjen asumusten jäänteet. Paalut oli pystytetty järven pohjalla kulkevan harjujakson harjalle. Puunkappaleet ajoitettiin tuolloin ensimmäisen vuosituhannen jälkipuoliskolle eli aikaan 500–1000 jaa. Ajoitus vahvistettiin myös esinelöytöjen avulla. Tutkimukset saatettiin päätökseen 1980-luvun ja 1990-luvun alun jatkotutkimuksissa. Näiden tuloksena löydettiin paalujen varaan rakennetun sillan jäänteet.
Suurjärv (Kurtna)

Suurjärv (myös "Kurtna järv, Kurtna Suurjärv") on Virossa Itä-Virumaalla Alutagusen kunnassa Kurtnan kylässä sijaitseva järvi. Järvi sijaitsee Kurtnan järvialueella, joka muodostuu 42 järvestä ja niiden ympäristöstä.
Maantietoa.
Suurjärvi muodostuu kahdesta erikokoisesta järvialtaasta, joista eteläisin on pienin ja se on nimeltään Peenjärv. Altaita yhdistää 70 metrinen salmi, joka jää kahdenterävän niemenkärjen väliin. Järven pinta-ala on 34 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Siihen laskee kolme metsäojaa ja sen laskujoki on Vasavere jõgi, joka alkaa järven luoteispäästä. Se laskee Suomenlahteen. Kartan mukaan myös eteläpäästä alkava oja on laskuoja, joka laskee Niinisaaren järveen ja sieltä Konsun järveen. Järven valuma-alueen laajuus on 10,5 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 4,4 metriä ja suurin syvyys 6,9 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0015 kuutiokilometriä eli 1,5 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin suota. Peenjärven eteläpäässä on hiekkapohjaista metsämaata, jonka rannat ovat hiekkaisia. Järven pohjassa on mutaa. Järvi on myös autio.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.
Luontoarvot.
Järvi on suhteellisen kalaisa. Siinä elävät lahna, ahven, särki, hauki, sorva ja suutari.
Nõmme järv (Kurtna)

Nõmme järv (myös "Kurtna Nõmmejärv, Nõmmjärv") on Virossa Itä-Virumaalla Alutagusen kunnassa Konsun kylässä sijaitseva järvi. Järvi sijaitsee Kurtnan järvialueella, joka muodostuu osittain Mustajõen valuma-alueella olevasta 42 järvestä ja niiden ympäristöstä.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 13 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. 
Sen laskujokena toimii Raudi kanal (Raudi jõgi), joka on kaivettu yhdysoja Särgjärven ja Ahvenjärven kautta Konsun järveen. Kanava alkaa 13 kilometrin päässä öljyliuskekaivokselta . Myös tulee laskuoja, joka viimeinen oja ketjussa Suurjärv, Niinisaare järv ja Mustjärv. Järven valuma-alueen laajuus on 20,6 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,1 metriä ja suurin syvyys 7,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00039 kuutiokilometriä eli 0,39 miljoonaa kuutiometriä .
Järven rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsää. Konsun kylä sijaitsee Räätsman järven rannalla 300 metrin päässä Nõmmen järvestä.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Inahamne

Inahamne (myös "In hamne") on Osmussaaressa Virossa Lääne-Nigulan kunnassa Läänemaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee Viron pohjoisrannikolla Suomenlahdella olevan Osmussaaren eteläpäässä. en pinta-ala on 13 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järveen ei ole ojia eikä sillä ole laskuojakaan. Järven valuma-alueen laajuus on vain 0,4 km². Järven suurin syvyys 0,5 metriä. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja rannat ovat ruovikkoa. Lyhin etäisyys Suomenlahteen on etelään, missä 100 metrin kannas erottaa järven Storhamne'sta. Kummankin puoleisen rannan ohi kulkee tiet, joista toinen johtaa saaren eteläkärjessä olevalle laiturille. Viereisen järven Lihlhamnen ja Inhamnen välissä on talo.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 8) mukaan rannikkojärvi, joka on vielä yhteydessä mereen ().
Järvi luokitellaan limnologisesti halotrofiseksi järveksi, jos sen suolapitoisuus on kohonnutta (, HA). Tällaisia järviä ovat Virossa ne, joilla on matala yhteys mereen.
Õdri järv

Õdri järv (myös "Õdra järv, Õdre järv, Edre järv") on Virossa Valgamaalla Valgan kunnassa Rebasemõisan kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee metsämaastossa olevassa painaumassa, joka on osittain soistunut. Sen pinta-ala on 4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siihen ei tule- eikä siitä lähde ojia, joten se on umpijärvi. Järven suurin syvyys 9 metriä. Järven rantaviivan pituus on 850 metriä ja pohjois- ja länsirannat ovat pääosin metsää ja muut rannat suota. Järven eteläpuolelta sen ohittaa Lüllemäen ja Litsmetsan yhdistävä maantie, josta erkanee järven ympärille metsään metsäteitä.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Valgjärv

Valgjärv voi tarkoittaa seuraavia:
Katso myös.
‎
Lovecraftin lähteillä

Lovecraftin lähteillä on Markku Sadelehdon toimittama ja Jalavan vuonna 2013 julkaisema antologia. Se on tarkoitettu H. P. Lovecraftin "Koottujen teosten" oheislukemistoksi ja esittelee Lovecraftin esikuvien ja ystävien kirjoittamia kauhunovelleja. Myös Lovecraftin tekstiä on mukana: novelli ”Arvoitus tuolta puolen” on hänen, C. L. Mooren, A. Merrittin, Robert E. Howardin ja Frank Belknap Longin yhteistyössä kirjoittama siten, että seuraava kirjailija on aina jatkanut tarinaa siitä, mihin edellinen oli sen jättänyt.
Arvostelut.
"Kirjavinkit"-sivuston arvostelija Juha Salmi kiittää Sadenlehdon ”todella laajaa tietämys[tä] Lovecraftin aikakauden kauhukirjallisuudesta”, ja mukana on sekä kuuluisia että vähemmän tunnettuja kirjailijoita. Cthulhu-tarustoon kytkeytyvä avausnovelli ”Kulkija tähdistä” on ”juuri sitä, mitä lukija kirjalta odottaakin”. Muissa novelleissa kauhua rakennetaan vaihtelevista lähtökohdista. Kirjan kiinnostavimpana novellina Salmi pitää usean kirjoittajan yhteistyönä syntynyttä ”Arvoitusta tuolta puolen”, josta ”paistaa ennen kaikkea kirjoittamisen hauskuus kyseisille herroille”.
Bois-d’Arcy (Yvelines)

Bois-d’Arcy on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 30 km Pariisista länteen. Vaikka kunnan pinta-alasta on lähes puolet metsää, on se kuitenkin suuri työpaikkakeskittymä Versailles’n alueella.
Niangaye

Niangaye (myös "Niangay") on Nigerjoen tulvajärvi Malissa. Se sijaitsee Nigerin sisämaasuiston itäreunalla Moptin ja Timbuktun alueiden rajalla.
Järveä ruokkii Nigerjoen sivuhaaroista Bara Issasta ja Mayo Dolosta lähtevä kanava, joka jakaantuu Tiékawalin luona kahdeksi haaraksi. Toinen niistä johtaa Aougoundoujärveen ja toinen Tounkaraoun ohi Niangayeen. Niangayejärvestä lähtee Bambara Maoundén ohi kulkeva kanava Dôjärveen.
Kolmionmuotoinen Niangayejärvi on lähes 40 kilometriä pitkä ja 7–13 kilometriä leveä. Sen enimmäispinta-ala on 335 tai 400 neliökilometriä. Vesimäärä on enimmillään 1 300 miljoonaa kuutiometriä ja suurin syvyys noin 6,5 metriä.
Järven olemassaolo riippuu Nigerjoen vuosittaisen tulvan korkeudesta. Nigerin tulvien heikentymisen ohella Niangayen täyttymistä estää hiekan kasaantuminen siihen johtavaan kanavaan. Niangaye kuivui kokonaan vuonna 1981 ja sen alapuolella sijaitsevat järvet ovat olleet kokonaan kuivia vuodesta 1972 lähtien. Kuivuus on vaikeuttanut suuresti alueen maanviljelyä ja karjanhoitoa ja lopettanut kokonaan kalastuksen.
Aougoundou

Aougoundou on Nigerjoen tulvajärvi Malissa. Se sijaitsee Nigerin sisämaasuiston itäreunalla Moptin ja Timbuktun alueiden rajalla.
Järveä ruokkii Nigerjoen sivuhaaroista Bara Issasta ja Mayo Doiosta lähtevä kanava, joka jakaantuu Tiékawalin luona kahdeksi haaraksi. Toinen niistä johtaa Aougoundoujärveen ja toinen Niangayeen. Marras-tammikuussa saapuvan Nigerin tulvan lisäksi vähäisiä valumavesiä saadaan elo-syyskuussa järven itäpuolella sijaitsevilta Oré-Vendoun vuorilta ja mahdollisesti syys-lokakuussa Koraroujärven suunnasta.
Kolmionmuotoisen järven pinta-ala on 80–130 neliökilometriä. Sen keskellä sijaitsee Doundé-Alkayan saari. Nigerjoen tulvien heikentymisestä huolimatta Aougoundoussa on yleensä vettä ympäri vuoden. Vuoden 1983 lopusta marraskuuhun 1994 saakka se oli kuitenkin kokonaan kuiva. Järven täyttymistä vaikeuttaa hiekan kasaantuminen siihen johtavaan kanavaan.