Galesaurus

Galesaurus (nimen merkitys: ”kärppälisko”) on sukupuuttoon kuollut terapsidisuku, joka kuului kynodontteihin. Se eli varhaistriaskaudella nykyisen Etelä-Afrikan alueella.
"Galesaurus"-sukuun luetaan vain yksi laji, "Galesaurus planiceps", mutta siitä tiedetään olevan kaksi erityyppistä muotoa. Toinen on sirorakenteisempi ja toinen rotevampi. Niiden suurimmat erot ovat hartiavyön ja lantion rakenteessa. Nämä muodot saattavat edustaa sukupuolten eroja, yksilönkehityksen eroja, tai kahta eri alalajia. "Galesaurus" on primitiivinen kynodonttien kehityslinjan edustaja, ja se on melko läheistä sukua "Thrinaxodonille" ja nisäkkäille.
Ominaisuudet ja käyttäytyminen.
"Galesauruksen" jalan luiden ulkopinnan paksuus ja ominaisuudet osoittavat sen olleen sukulaistaan "Thrinaxodonia" rotevarakenteisempi. Se kykeni täten olemaan aktiivinen kaivaja, ja saattoi täten paeta varhaistriaskauden karuja oloja kaivamiinsa koloihin.
"Galesauruksen" hampaisto on nisäkäsmäinen, mukaan lukien kulma-, etu- ja poskihampaat. Kulmahampaan takaisessa hampaassa on vain yksi kärki, mutta taemmissa hampaissa niitä on kaksi. Suulaen hampaat puuttuvat. "Galesaurusin" kallo on selkäpuolelta katsottuna matala ja leveä. Kuono on leveä ja tylppä, takaraivo kalteva. Yläleuka ("maxilla") muodostaa suuren osan kuonon sivusuuntaisesta pinnasta. Alaleuan luista alaleuanluu ("mandibula") on suurin.
Kasvu ja levinneisyys.
"Galesauruksen" luiden mikrorakenne paljastaa, että eläin kasvoi aluksi nopeasti keskeytymättä, mutta välillä kasvu oli ollut myös hidastunutta. Luiden sisärakenteen renkaista on täten päätelty, että ympäristöolojen vaihtelu täten vaikutti eläimen kasvuun. "Thrinaxodonin" kasvu on sen luiden perusteella ollut muuten samantyyppistä kuin "Galesauruksenkin", mutta renkaiden puuttumisen perusteella se on kärsinyt vähemmän ympäristöolojen heilahtelusta kuin sukulaisensa "Galesaurus", sillä "Thrinaxodonin" kasvu ei vähentynyt tai lakannut jaksoittaisesti.
"Galesaurusin" esiintymisaika on geologisessa mittakaavassa katsoen lyhyt. Se tunnetaan Balfour-muodostumasta sekä "Lystrosaurus" Assemblage Zone -kerrostuman alimmaisesta osasta. Lisäksi sen sijaan "Thrinaxodonin" esiintymisaika kattaa koko "Lystrosaurus" Assemblage Zonen ja se on ollut "Galesaurusta" yleisempi.
Luokittelu ja löytyminen.
"Galesaurus" oli ensimmäisenä löydetty nisäkkäisiin kuulumaton kynodonttien suku. Sen ensimmäinen tunnettu fossiili löydettiin jo 1800-luvulla. Kyseisen kallon lähetti Etelä-Afrikasta Andrew Bain vuonna 1853. "Galesauruksen" kuvasi tieteelle Richard Owen vuonna 1859. Lisäksi vuonna 1869 julkaistussa artikkelissaan T. H. Huxley sotki "Galesaurusin" tuohon aikaan vielä huonosti tunnettuihin dinosauruksiin. Hänen tekemänsä virhe tuli ilmeiseksi, kun sekä dinosauruksista että terapsideista saatiin lisää tietoa uusien fossiilien löydyttyä. "Galesaurus" oli hyvin nisäkäsmäinen eläin, kun taas dinosaurukset olivat jotain aivan muuta. Terapsideille yhteisen nimen "Therapsida" tosin antoi vasta Robert Broom vuonna 1905.
Tuohon aikaan "Galesaurusta" ja muita nisäkkäitä varhaisempia synapsideja pidettiin matelijoina, sillä ne eivät olleet varsinaisia nisäkkäitä. Niiden ja nisäkkäiden välinen evolutiivinen yhteys kuitenkin ymmärrettiin jo melko aikaisin, ja tuolloin puhuttiinkin nisäkkäiden kehittymisestä ”nisäkäsmäisistä matelijoista”.
"Galesaurusta" ja muita synapsideja ei kuitenkaan enää luokitella matelijoiksi, sillä ne ovat paljon läheisempää sukua nisäkkäille kuin yhdellekään matelijalle. Itse asiassa nisäkkäät luetaan nykyisin synapsideiksi, sillä ne ovat vain yksi terapsidien kladin synapsidien kehityslinjoista. Tosin ne ovat näistä ainoita jotka eivät ole kuolleet sukupuuttoon.
Vuonna 1876 Owen loi nimen "Theriodontia" kuvaamaan "Galesaurusta" ja muita tuolloin tunnettuja lihansyöjäterapsideja, kuten "Gorgonops". Nykyisin tämän taksonin määritelmää on tarkennettu, mutta "Galesaurus" ja "Gorgonops" luetaan siihen vieläkin. Owenin kuvaama kallo ja muutamat huonostisäilyneet kallontakaisen luurangon jäänteet oli pitkään ainoat tunnetut "Galesauruksen" jäänteet, mutta sittemmin Robert Broom oli osoittanut että Van Hoepenin vuonna 1916 tieteelle kuvaama huonosti säilynyt kynodonttikallo jolle Hoepen oli antanut lajinimen "Glochinodon detinens" kuluukin oikeasti "Galesaurus"-sukuun. Lisäksi Haughtonin vuonna 1942 kuvaama samantyyppinen kynodontti, "Glochinodontoides gracilis", on myös todettu samaksi kuin "Galesaurus". Osoittaessaan "Glochinodonin" olevan "Galesaurus" Broom kuvasi myös kaksi uutta sukuun kuuluvaa fossiililöytöä, joihin kuului myös kallontakaisen luurangon osia.
Nyttemmin "Galesauruksesta" tunnetaan myös kokonainen luuranko. Se löydettiin fossiloituneena yhdessä "Owenettidae"-heimoon kuuluneen "Procolophonoidea"-yläheimon matelijan luurangon kanssa, ja kuvattiin tieteelle vuonna 2006. Nämä eläimet olivat todennäköisimmin hautautuneet elävältä koloon, jossa niiden jäänteet sitten säilyivät. Tämän lisäksi on löydetty myös useita muita hyvin säilyneitä "Galesaurusten" luurankoja.
"Galesaurus" kuuluu kladiin "Epicynodontia" ja heimoon "Galesauridae". Sen on täten läheisempää sukua "Thrinaxodonille" ja nisäkkäille kuin varhaisille permikaudella eläneille kynodonteille kuten esimerkiksi "Procynosuchukselle".
Fylogenia.
Muokattu Botha et al. 2007:
Sidor &amp; Smith, 2004: