Horoskooppi

Horoskooppi tarkoittaa astrologiassa käytettyä pelkistettyä tähtikarttaa, johon on merkitty Auringon, Kuun ja planeettojen sijainnit suhteessa Eläinradan merkkeihin ja tietyn paikkakunnan horisonttiin tiettynä ajanhetkenä. Tavallisimmin kyseessä on niin sanottu syntymäkartta, joka osoittaa taivaankappaleiden sijainnit jonkun henkilön syntyessä. Sanaa "horoskooppi" käytetään myös niistä ennustuksista ja tulkinnoista, joita astrologit tekevät tällaisten karttojen perusteella. 
Horoskooppeihin perustuvat ennustukset ja luonnehdinnat ovat näennäistiedettä. Tieteelliset tutkimukset eivät ole löytäneet mitään näyttöä sille, että taivaankappaleiden asemilla olisi vaikutusta ihmisten luonteeseen tai tulevaisuuteen. Horoskooppien koettu osuvuus selittyy Forer-ilmiöllä: yleisluontoiset ja positiiviset kuvaukset tuntuvat henkilökohtaisesti osuvilta lähes kaikille lukijoille riippumatta heidän todellisesta horoskooppimerkistään.
Sana on peräisin kreikan kielen sanoista ὥρα (hora, "hetki, tunti") ja σκοπεῖν (skopéin, "katsoa"), jotka tarkoittavat "tunnin tarkkailua". Tunnin tarkkailulla viitattiin syntymän hetkeen ja nousuasteeseen (askendentti), josta varsinainen horoskoopin laadinta aloitettiin.
Tieteellinen näkökulma.
Astrologiset ennusteet eivät kestä tieteellistä tarkastelua. Lukuisat kontrolloidut tutkimukset ovat osoittaneet, että astrologit eivät pysty ennustamaan ihmisten luonteenpiirteitä, elämäntapahtumia tai tulevaisuutta horoskooppien perusteella paremmin kuin sattumanvaraisesti arvaamalla. Vuonna 1985 julkaistussa laajassa tutkimuksessa 28 tunnustettua astrologia eivät kyenneet yhdistämään henkilöitä heidän horoskooppeihinsa sattumaa paremmin.
Horoskooppien koettu osuvuus perustuu Forer-ilmiöön, jossa riittävän yleisluonteiset ja myönteiset persoonallisuuskuvaukset tuntuvat henkilökohtaisesti osuvilta lähes kaikille ihmisille. Lisäksi vahvistusharha saa ihmiset muistamaan osuneet ennustukset ja unohtamaan virheelliset. Nämä psykologiset mekanismit selittävät, miksi monet ihmiset kokevat horoskooppinsa osuviksi, vaikka niillä ei ole todellista ennustearvoa.
Tähtitieteen kannalta prekession vuoksi Maa ei kuitenkaan enää nykyisin ole samana vuodenaikana samassa kohdassa kiertorataansa, eivätkä eläinradan merkit ja tähdistöt enää satu yhteen. Lisäksi Auringon näennäinen rata eli ekliptika kulkee myös Käärmeenkantajan tähdistön kautta, jossa se on 29. marraskuuta – 17. joulukuuta, mutta tämän tähdistön mukaan ei ole nimetty eläinradan merkkiä.
Astrologiset uskomukset ja käytännöt.
Astrologian mukaan ihmisen syntymähetken horoskooppia käytetään lähtökohtana ihmisen luonteen arvioimiseen ja siltä pohjalta tapahtuvaan neuvontaan. Tavallinen horoskooppi sisältää paitsi planeettojen, kuun ja auringon sijainnin eläinradan merkeissä ja asteissa, myös niiden sijainnin 12 huoneessa ja mahdollisesti vielä planeettojen väliset kulmasuhteet eli aspektit. Nykyaikainen tietokonekartta voi sisältää vielä enemmän erilaisia tekijöitä valinnan mukaan, asteroideja, laskennallisia pisteitä ja niin edelleen.
Astrologisessa kartassa horoskooppimerkki kertoo vain Auringon sijainnin ihmisen syntyessä. Kartta jakautuu 12 merkkiin, mutta myös 12 huoneeseen, jonka ensimmäinen huone eli nouseva merkki (askendentti) määräytyy syntymähetken ja syntymäpaikan mukaan. Itäisessä horisontissa oleva eläinradan kohta on syntyvän ihmisen nouseva merkki ja kellonjana mukainen tarkka piste on nousuaste eli askendentti. Siitä alkaa 12 huoneen muodostama kokonaisuus, jossa jokaisella huoneella, planeetalla ja planeettojen välisillä kulmasuhteilla astrologian mukaan on oma symbolimerkityksensä.
Horoskooppimerkki käytännössä tarkoittaa sitä trooppisen eläinradan merkkiä, jossa Aurinko sijaitsi syntymähetkellä. Merkkien nimiä käytetäänkin usein myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa kussakin merkissä. Useimmiten horoskooppimerkin voi tietää pelkän syntymäpäivän perusteella. Länsimaisen astrologian mukaan Auringon sijainti tietyssä merkissä antaa luonteen perustan ja sillä on tärkeä osuus oman itsekuvan ja egon rakentumisella, mutta syntymäkartassa on paljon muuta, joka täytyy ottaa huomioon.
Eläinradan merkit on nimetty niiden tähdistöjen mukaan, joiden kanssa ne likipitäen sattuivat yhteen noin 2 200 vuotta sitten. Ne on kuitenkin kiinteästi määritelty siten, että Aurinko saapuu esimerkiksi Oinaan merkkiin aina kevätpäiväntasauksen aikaan, Kravun merkkiin kesäpäivänseisauksen, Vaa'an merkkiin syyspäiväntasauksen ja Kauriin merkkiin talvipäivänseisauksen aikaan. Astrologien eläinrata on siten sidottu luonnolliseen vuodenkiertoon.
Nykyään horoskoopeista puhuttaessa tarkoitetaan useimmiten aikakauslehdissä julkaistuja horoskooppipalstoja, joissa on otettu huomioon vain, missä eläinradan merkissä Aurinko sijaitsi henkilön syntyessä. Niissä sama koskee siis kaikkia, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa samassa eläinradan merkissä. Kiista lehtihoroskooppien merkityksestä jakaa astrologeja.
Eläinradan merkit.
Oinas (21.3.–20.4.) • Härkä (21.4.–20.5.) • Kaksonen (21.5.–21.6.) • Rapu (22.6.–22.7.) • Leijona (23.7.–22.8.) • Neitsyt (23.8.–22.9.) • Vaaka (23.9.–22.10.) • Skorpioni (23.10.–22.11.) • Jousimies (23.11.–22.12.) • Kauris (23.12.–19.1.) • Vesimies (20.1.–19.2.) • Kalat (20.2.–20.3.)
Muut horoskooppijärjestelmät.
Horoskooppi-nimitysten alla on monenlaisia versioita astrologiasta. Kuukausihoroskooppeja ovat muun muassa länsimainen horoskooppi ja vuosihoroskooppeja ovat muun muassa kiinalainen horoskooppi.
Kiinalainen horoskooppi.
Kiinalaisella horoskoopilla tarkoitetaan kiinalaiseen ajanlaskuun liittyvää järjestelmää, jossa vuodet on nimetty eri eläinten mukaan siten, että saman eläimen mukaan nimetty vuosi toistuu joka kahdestoista vuosi. Nämä eläimet ovat seuraavat:
Rotta • Härkä • Tiikeri • Jänis • Lohikäärme • Käärme • Hevonen • Vuohi • Apina • Kukko • Koira • Sika
Asteekkien horoskooppi.
Acatl (Kaisla) • Calli (Talo) • Cipactli (Krokotiili) • Coatl (Käärme) • Cuahtli (Kotka) • Itzcuintli (Koira) • Mazatl (Peura) • Ocelotl (Oselotti) • Ozomahtli (Apina) • Tecpatl (Piikivi) • Tochtli (Jänis) • Xochitl (Kukka)
Druidien puuhoroskooppi.
Druidien puuhoroskooppi on Robert Gravesin kirjassaan "The White Goddess" (1948) keksimä "kelttiläinen" horoskooppi. Tietyn puun ajateltiin olevan ihmisen kaksoisolento ja suojelevan ja antavan elinvoimaa.
Hevoskastanja • Jalava • Jasmiini • Keltis • Koivu • Lehmus • Mänty • Viikunapuu • Oliivipuu • Omenapuu • Paju • Pihlaja • Pihtakuusi • Poppeli • Pyökki • Pähkinäpensas • Saarni • Saksanpähkinä • Sypressi • Tammi • Vaahtera • Valkapyökki