Kävlingen kunta

Kävlingen kunta () on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Kävlinge.
Kunnan maapinta-ala on 152,54 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 32 341 henkeä (31.12.2021).
Kunnan alueeseen kuuluvassa Barsebäckissä sijaitsee Barsebäckin ydinvoimala, joka suljettiin vuonna 2005.
Vuonna 2007 kunnassa oli 72,08 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 46,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Nykyisen Kävlingen kunnan alue muodostuu 13 entisen kunnan alueista. Vuonna 1901 alueelle perustettiin kaksi taajaväkistä yhdyskuntaa: Furulund Lackalängan maalaiskuntaan ja Kävlinge Kävlingen maalaiskuntaan. Koko Kävlingen maalaiskunta muutettiin vuonna 1946 Kävlingen kauppalaksi, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Lisäksi muodostettiin Furulundin kauppala yhdistämällä Lackalängan ja Stävien maalaiskunnat. Samalla Furulundin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Kävlingen kauppalaan uudistus ei vaikuttanut.
Kuntablokin muodostamisen jälkeen Kävlingen kauppalaan liitettiin Dagstorpin ja Västra Karabyn seurakunnat jaetusta Dösjebron maalaiskunnasta. Vuonna 1969 Kävlingen kauppalaan liitettiin Furulundin kauppala sekä osia Harrien (Stora Harrie, Lilla Harrie ja Virke) ja Teckomatorpin (Södervidinge) maalaiskunnista. Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja Kävlingen kauppala muutettiin Kävlingen kunnaksi. Vuonna 1974 kunta sai nykyiset rajansa, kun Löddeköpingen kunta liitettiin siihen.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 127 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 105 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 218 042 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 145 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 11 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 90,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 768 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Saxtorpsskogenin taajamassa on 973 asukasta, ja se kuuluu pääosin Landskronan kuntaan.
Entiset taajamat.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Ålstorp on sittemmin kasvanut yhteen Hofterupin taajaman kanssa.
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Kävlingen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.