tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
European Young Conservatives

European Young Conservatives (EYC) on eurooppalaisten konservatiivisten ja keskustaoikeistolaisten puolueiden nuorisojärjestöjen kattojärjestö.
Vuodesta 2014 eteenpäin järjestöön on kuulunut 26 poliittista nuorisojärjestöä kahdestakymmenestäkahdesta eri maasta ja alueelta, sekä lisäksi neljä yhteistyöjäsentä. EYC on itsenäinen järjestö, jolla ei ole suoraa yhteyttä mihinkään eurooppalaiseen puolueeseen, mutta järjestöllä on kahdenvälinen yhteistyösuhde "Alliance of Conservatives and Reformists in Europe (ACRE)" -järjestön kanssa.
EYC on International Young Democrat Union-järjestön täysjäsen.
Historia.
EYC:n perustivat elokuussa 1993 Britannian konservatiivipuolueen, Tanskan konservatiivisen kansanpuolueen ja Islannin itsenäisyyspuolueen nuorisojärjestöt. Perustamista johti Andrew Rosindell, joka toimi Britannian konservatiivipuolueen nuorisojärjestön puheenjohtajana. 
EYC syntyi, kun keskustaoikeistolainen "Democrat Youth Community of Europe (DEMYC)" jakaantui kahtia. Suurin osa silloisesta järjestöstä jatkoi kristillisdemokraattisella linjalla, ja Rosindellin johtama pienempi osa konservatiivisella linjalla. Kaksi keskeisintä erimielisyyden aihetta olivat näkemys talousliberalismista sekä suhtautuminen liittovaltiokehitykseen. 
Rosindell johti EYC:tä vuodesta 1993 vuoteen 1997. Järjestö koulutti ja ohjasi uusia demokraattisia poliittisia puolueita Venäjällä, Valkovenäjällä ja Azerbaijanissa. 
EYC on järjestänyt kongresseja Varsovassa (2012), Istanbulissa (2014) sekä Prahassa (2012, 2013 ja 2015). Lisäksi järjestö on organisoinut "Freedom Summit"-tapahtumia Cambridgessa (2014 ja 2015) sekä Portossa (2016). Järjestöllä on ollut poliittisia kesäleirejä Tukholmassa (2014) ja Tbilisissä (2016).
Eroamiset ja erottamiset.
Perussuomalaiset Nuoret erosi järjestöstä toukokuussa 2017 johtuen Turkin AK-puolueen nuorisojärjestön läsnäolosta järjestössä.
Turkin hallintoa ja islamia koskevan kritiikin johdosta Viron konservatiivisen kansanpuolueen nuorisojärjestö Sinine Äratus erotettiin kesäkuussa 2017.
Jäsenet.
EYC:lla on 26 jäsenjärjestöä:
Dance Alone

Dance Alone on pohjoismakedonialaislaulaja Jana Burčeskan esittämä kappale, jolla hän edusti Pohjois-Makedoniaa (tai tuolloista Makedonian tasavaltaa) vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa.
Kappale kilpaili Euroviisujen toisessa semifinaalissa 11. toukokuuta 2017, jossa se sai 69 pistettä, jäi sijalle 15 eikä päässyt finaaliin.
Anna Maria Roos

Anna Maria Roos, myös: Anna M. Roos (9. huhtikuuta 1862 Tukholma – 23. huhtikuuta 1938 Bombay, Intia) oli ruotsalainen opettaja, kirjailija ja sanoittaja, ajattelultaan teosofi.
Elämäkerta.
Roosin vanhemmat olivat pääpostitirehtööri Adolf Wilhelm Roos sekä hänen vaimonsa Sophie o.s. Nordenfalk, ja hänen äidinisänsä oli oikeusministeri Johan Nordenfalk. Lapsuuden kesät vietettiin isoäiti vapaaherratar Maria Nordenfalkin luona Blekhemin kartanossa. 
Hän opiskeli Högre lärarinneseminarietissa vuosina 1879–1881 ja oli "Ord och Bild" -lehden toimitussihteeri vuosina 1898–1902 sekä puheenjohtaja Nya Idun -seurassa Tukholmassa 1898–1905. hän oli Författarföreningenin puheenjohtaja vuodesta 1904. Hän julkaisi novelleja, runoja, lastenkirjoja ja uskontotieteellisiä kirjoituksia.
Jo "Verdandi"-aikakauslehden artikkelissa vuonna 1884 Roos kritisoi sen ajan oppikirjoja ja "Ord och Bild" -lehden artikkelissa "Patriotism och läseböcker" 1898 hän kutsui "Läsebok för folkskolan" -oppikirjaa kansallisonnettomuudeksi (nationsolycka). Hän sai myöhemmin itse mahdollisuuden kirjoittaa oppikirjoja, jotka olisivat hauskoja ja mielenkiintoisia lapsille.
Tunnetuimpia ovat hänen oppikirjansa "Sörgården" sekä "I Önnemo" (teoksesta "Hem och hembygd"). Ne kuuluivat Läseböcker för Sveriges barndomsskolor -sarjaan, joka oli Alfred Dalinin ja Fridtjuv Bergin julkaisema.
Roos kirjoitti myös lastenlauluja, kuten "Blåsippan ute i backarna står" sekä "Tre små gummor". Hän kirjoitti myös näytelmäkirjallisuutta ja lyhyitä historiallisia satunäytelmiä lapsille.
Koska hänen isänsä oli Kungliga postverketin johtaja, kirjattiin Ruotsin ensimmäinen Postsparbankin pankkikirja Anna Maria Roosille.
Kaksi Roosin kirjaa ja muutamia lauluja on suomennettu.
Luca Elshout

Luca Jan Lennart Elshout (s. 2004) on suomalainen lapsinäyttelijä, joka tuli tunnetuksi vuonna 2015 "Billy Elliot" -musikaalista, jossa hän esitti Billyn ystävää Michaelia. Samassa roolissa vuorottelivat myös Kasperi Virta ja Luka Haikonen.
Elshout kuului Suomen Kansallisoopperan lapsikuoroon, ja on ollut mukana monessa oopperassa. Lisäksi hän soittaa viulua, tanssii nykytanssia ja purjehtii kesäisin. Hän on esiintynyt myös televisiosarjassa "Syke" ja tehnyt äänirooleja muun muassa Disneyn "Leijonakaarti"-elokuvassa Kionina, "Coco"-elokuvassa Miguelina ja "Angry Birds" -mainosvideossa. Elshout valmistui Sibelius-lukiosta keväällä 2023.
Lentotila

Lentotila eli lentokonetila (, "airplane mode" tai "flight mode") on tietoteknisissä laitteissa valittava asetus, joka poistaa kaikki radioverkot käytöstä. 
Lentokonetila on tärkeimmillään autopilotin ohjatessa lentokonetta, koska silloin häiriösignaalit haittaavat todennäköisesti eniten, kun taas manuaalisesti lennettäessä lentokonetila ei välttämättä ole niin suuri turvallisuusriski. Lentotila poistaa käytöstä matkapuhelinverkot, WLAN:in, Bluetoothin, GPS:n, NFC:n ja FM-radion. Nimensä mukaisesti lentotila kehitettiin alkujaan puhelinten käytön helpottamiseksi lentokoneessa. Lentokonetilan ansiosta lentokoneen viestintää häiritsevät radiosignaalit katoavat ilman puhelimen sammuttamista. Lentotila on puhelinten lisäksi käytössä läppäreissä, tableteissa ja älykelloissa. Lentotilaa voi käyttää myös akun säästämiseksi, sillä radioverkkojen poistaminen käytöstä vähentää virrankulutusta.
Kasperi Virta

Kasperi Virta (s. 2003) on suomalainen tanssija ja lapsinäyttelijä, joka on näytellyt Helsingin kaupunginteatterissa "Billy Elliot-" ja "Shrek"-musikaaleissa. Virta harrastaa katutanssia Tanssikoulu DCA:ssa, ja on kilpaillut monissa tanssikisoissa. Hän on esiintynyt myös Anna Abreun musiikkivideolla ja Elämä lapselle -konsertissa. Hän on tanssinut aiemmin myös balettia ja showtanssia.
Olga Lavonius

Olga Erika Lavonius, o. s. "Simelius" (4. huhtikuuta 1876 Haukipudas – 16. marraskuuta 1948 Tampere) oli suomalainen lyseon lehtori ja suomentaja.
Lavoniuksen vanhemmat olivat nimismies Jaakko Simelius ja Matilda Amanda Slottsberg. Hän pääsi ylioppilaaksi yksityistodistuksella Tampereen tyttökoulusta vuonna 1900 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1904 ja maisteriksi 1907. Lavonius opiskeli Wolfenbüttelin opettajaseminaarissa 1893–1894 ja teki opintomatkoja muun muassa Pariisiin ja Jenaan. 
Lavonius toimi Tampereen kauppakoulussa kieltenopettajana 1896–1902 sekä Tampereen suomalaisessa yhteiskoulussa saksan- ja ranskankielen opettajana 1902–1908 ja koulun johtajana 1906–1908. Hän oli sen jälkeen Tampereen klassillisessa lyseossa uusien kielten kollegana, sittemmin vanhempana lehtorina 1908–1916.
Lavonius oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä 1920–1922 ja 1926–1930. Hän oli Näsijärvellä vuonna 1929 uponneen höyrylaiva "Kurun" avustustoimikunnan, sittemmin säätiön johtokunnan puheenjohtajana.
Olga Lavonius oli naimisissa vuodesta 1908 insinööri, vuorineuvos Magnus Lavoniuksen kanssa.
Olavi Angervo

Olavi Angervo (s. 22. marraskuuta 2003 Helsinki) on suomalainen näyttelijä, joka tuli tunnetuksi Peter Franzenin ohjaaman "Tumman veden päällä" -elokuvan Petenä. Toisen lapsipääosan hän teki Visa Koiso-Kanttilan elokuvassa "Kaiken se kestää" (2017). Angervo nähdään myös vuonna 2023 ilmestyneessä Korvessa kulkevi-sarjassa Aapo Kariluodon roolissa. 
Angervo pääsi toisella yrittämällä Teatterikorkeakouluun vuonna 2023.
Angervon veli on Niilo Angervo, ja vanhemmat pianisti Anna Laakso ja sellisti Lauri Angervo.
Angervo on opiskellut Taideyliopiston teatterikorkeakoulussa vuodesta 2023.
Linnea Röhr

Linnéa Röhr (s. 2002) on suomalainen lapsinäyttelijä, joka näytellyt muun muassa Rölli-elokuvien Juurakkona. Röhrin isä on elokuvatuottaja Marko Röhr. Linnéa Röhr on tehnyt myös ääniroolin elokuvassa "Vaahteramäen Eemeli ja Iida", jossa hän dubbasi Iidaa.
Volkswagen Lamando

Volkswagen Lamando on Volkswagenin vuodesta 2014 lähtien Kiinan markkinoille valmistama keskiluokan neliovinen sedan-korinen automalli. Sen peräosa on muotoiltu viistoksi coupémaiseen tyyliin. Auto perustuu samalle MQB-pohjalevylle kuin muun muassa Golf VII.
Lamando esiteltiin Chengdun autonäyttelyssä elokuussa 2014. Pekingin autonäyttelyssä huhtikuussa 2016 esiteltiin lisäksi urheilullinen Lamando GTS, jossa on Golf GTI:n 2,0-litrainen turbomoottori.
Älytelevisio

Älytelevisio () on internet-yhteydellä ja muilla internetiä hyödyntävillä ominaisuuksilla varustettu televisio.
Ominaisuudet.
Älytelevisiossa on yleensä musiikin ja videoiden suoratoistopalveluita, digitaalinen videovuokraamo, verkkoselain, sosiaalisen median sovelluksia ja mahdollisuus puhua videopuheluita. Monien älytelevisioiden ohjaamiseen voi käyttää television kaukosäätimen lisäksi puhelimeen ladattavaa sovellusta. Yleisimpiä älytelevisioissa käytettäviä käyttöjärjestelmiä ovat webOS, Android TV ja Tizen.
Monissa älytelevisioissa on sovelluskauppa, josta on mahdollista ladata lisää sovelluksia. Älytelevisot ilmestyivät Suomessa kauppoihin 2010-luvun alussa. 2010-luvun puolivälissä älyominaisuuksia löytyi jo monista halvemmistakin televisioista.
Vuoden 2017 alussa vajaalla kolmanneksella suomalaisista oli älytelevisio, mutta 80 prosenttia älytelevision omistajista ei ollut kytkenyt laitettaan internetiin. Perinteisestäkin televisiosta voi tehdä siihen kiinnitettävällä lisälaitteella älytelevision, joten televisiossa ei välttämättä tarvitse olla nopeasti vanhevia älyominaisuuksia.
Tietoturva.
Vuonna 2013 paljastui, että LG:n älytelevisiot keräävät käyttäjistään tietoja ja lähettävät ne salaamattomina eteenpäin. Vuonna 2014 Philipsin älytelevisioista löytyi haavoittuvuus, joka mahdollisti älytelevision hallintaan ottamisen ja siinä olevien tietojen varastamisen. Vuonna 2015 paljastui, että Samsungin älytelevisiot kuuntelevat jatkuvasti puhetta ja välittävät sitä kolmansille osapuolille.
Vuonna 2017 tehdyissä Vault 7 -vuodoissa paljastui, että Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA:n liikkeelle laskemat vakoojaohjelmat pystyvät murtautumaan myös älytelevisioihin. Vakoojaohjelman hakkeroima älytelevisio alkaa äänittää ympärillään käytäviä keskustelujä lähettäen äänitiedostot CIA:n Euroopassa ja Yhdysvalloissa sijaitseville työntekijöille. Vakoojaohjelma toimiii jopa silloin, kun televisio näyttäisi olevan pois päältä.
Syyskuussa 2024 julkaistun artikkelin mukaan älytelevisioissa käytetään esitetyn sisällön tunnistamista, joka raportoidaan palvelimille. Löydös koskettaa Samsungin ja LG:n valmistamia älytelevisioita.
H. Vaaja

Helmi Amalia Nykänen (o.s. Mäkinen 15. kesäkuuta 1897 Tammela – 27. helmikuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen kirjastonhoitaja ja kääntäjä, joka käytti suomentajana myös salanimeä "H. Vaaja" tai "Helmi Vaaja".
Mäkinen tuli ylioppilaaksi vuonna 1915 ja hänellä oli sen jälkeen opintoja Suomen Keisarillisessa Aleksanterin yliopistossa vuosina 1915–1918 oikeustieteellisessä tiedekunnassa. Mäkinen avioitui vuonna 1919 koristetaiteilija, kirjailija ja tehtaanjohtaja Frans Nykäsen kanssa. Helmi Nykänen suoritti Yhteiskunnallisessa Korkeakoulussa yhteiskuntatieteiden kandidaatin tutkinnon vuonna 1946 ja kirjastotutkinnon vuonna 1950. Vuonna 1944 hän oli alkanut työskentelyn saman korkeakoulun kirjastossa Helsingissä ja toimi siinä kuolemaansa saakka, viimeksi v.t. kirjastonhoitajana. Vuodesta 1953 Nykänen toimi Suomen kirjastoseuran sihteerinä.
Varsinaisten käännöstöidensä ohella Nykänen kirjoitti omia artikkeleita ja ulkomaisten artikkelien käännöksiä aikakauslehtiin. 
Nykäsen vanhemmat olivat opettaja, virkamies ja valtiopäivämies Kaarlo Kristian Mäkinen ja kansakoulunopettaja Amalia Serafia (o.s. Pinni). Nykäsen poika oli johtaja ja Mannerheim-ristin ritari Heikki Nykänen.
Suomennoksia.
Nimellä "Helmi Nykänen":
Nimellä "H. Vaaja":
Small Giant Games

Small Giant Games on suomalainen videopeliyhtiö.
Yhtiö ilmoitti 9. maaliskuussa 2017 keränneensä 5,4 miljoonan euron rahoituksen. Vuonna 2017 yhtiö saavutti ilmoituksensa mukaan 28 miljoonan euron myynnin.
Yhdysvaltalainen peliyhtiö Zynga ostaa Small Giant Games –peliyhtiön. Kaupan ensimmäisessä vaiheessa Zynga ostaa 80 prosenttia yhtiöstä ja loput 20 prosenttia kolmen vuoden kuluessa. Kaupan odotetaan vahvistuvan vuodenvaihteessa 2018–2019. Kaupan arvo on 610 miljoonaa euroa.
Pelit.
Yhtiön pelejä ovat:
Toni Villa

Toni Markus Villa (s. 7. tammikuuta 1997) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Saimaan Palloa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Villa pelaa pääasiassa seuran A-nuorissa.
Ura.
Villa on Saimaan Pallon oma kasvatti. Kesken kauden 2013–2014 hän siirtyi Imatran Ketterän B-nuoriin. Kaudeksi 2013–2014 Villa palasi SaiPaan, joiden B-nuorten varakapteeniksi hän nousi.
Kaudella 2016–2017 Villa debytoi SaiPan SM-liigajoukkueessa. Hän teki liigadebyyttinsä runkosarjan kolmanneksi viimeisellä kierroksella 9. maaliskuuta 2017 KooKoota vastaan. Villa sai ottelussa jääaikaa 7.15 minuuttia. Hänelle avautui paikka SaiPan kokoonpanosta, kun joukkue kärsi lukuisista poissaoloista. Lisäksi joukkueen SaiPan oli poistunut siirtotakarajalla viisi kenttäpelaajaa. Villa pelasi SM-liigassa SaiPan kaikki kolme viimeistä ottelua jääden ilman tehopisteitä.
Muuta.
Villa valmistui ylioppilaaksi Kimpisen lukiosta syksyllä 2016.
Amos Brotherus

Amos Yrjö Anton Brotherus (s. 6. helmikuuta 2001) on suomalainen näyttelijä. Hän on ollut esimerkiksi yksi "Billy Elliot" -musikaalin pääroolin esittäjistä Helsingin kaupunginteatterissa. Billyn roolia näyttelivät myös Lassi Hirvonen ja Henrik Björklund.
Brotherus hyväksytiiin opiskelemaan Taideyliopiston Teatterikorkeakouluun näyttelijäntaiteen koulutusohjelmaan keväällä 2025.
Yksityiselämä.
Brotheruksen vanhemmat ovat Hanna Brotherus ja Antti Ikonen. Amos kuului Brotherus Brothers -yhtyeeseen, jossa olivat myös hänen veljensä Johannes ja Robert, ja hän oli myös rumpali siskonsa Elsan yhtyeessä aina vuoteen 2024 saakka. Aiemmin Amos Brotherus on muun muassa tanssinut, pelannut jalkapalloa ja soittanut selloa. Hän on käynyt Kallion ilmaisutaidon lukion.
Alienation

Alienation on suomalaisen Housemarquen kehittämä toimintapeli, joka on julkaistu vuonna PlayStation 4 -pelikonsolille.
Pelissä ohjataan futuristisia sotilaita ja taistellaan muukailaisia vastaan niiden valloittamilla alueilla maapallolla.
Pelaaminen.
Yksi pelin mainittavista ominaisuuksista on moninpelin toteutustapa, jossa pelaajat voivat "vierailla" toistensa peleissä (yhteistyöpelaaminen) ilman etukäteen aloitettua monipelitilaa.
Arvioita.
GameSpot antoi pelille arvostelussaan 8/10.
IGN antoi pelille 8.7/10 arvostelussaan.
Peli on voittanut Finnish Game Awards -palkinnon kategoriassa "Vuoden 2016 luova saavutus".
Nex Machina

Nex Machina on suomalaisen Housemarquen yhteistyössä Eugene Jarvisin kanssa kehittämä videopeli.
Joulukuussa 2016 Housemarque paljasti pelin trailerin. Peli on julkaistu PlayStation 4:lle ja Windowsille 20.kesäkuuta 2017.
Peliin on otettu vaikutteita "" ja "Smash TV" -peleistä. Suunnitteilla on myös kolikkopelikabinetin julkaisu yhteistössä Jarvisin Raw Thrills -yrityksen kanssa.
Pelin teosta on tehty dokumenttielokuva "The Name of the Game".
Pelaaminen.
Peliä pelataan joko yksin tai kahdestaan paikallisesti samalla näytöllä yhteistyömoodissa. Pelissä ohjataan sankarihahmoa, jonka liikkumista ja ammuntasuuntaa ohjataan peliohjaimella "twin-stick shooter" -lajityypin mukaan.
Pelissä ammutaan vihollisia, väistetään vastustajien ammuksia "Bullet hell" -lajityypin mukaan, pelastetaan vaeltelevia ihmisiä ja kerätään "power-up" -bonuksia. Kentissä on myös useita kerättäviä salaisuuksia ja taidonnäytteitä ("feats").
Vastaanotto.
Trusted Reviews -sivusto antoi pelille 4,5/5 tähteä arvostelussaan.
Eurogamer antoi pelille "essential"-merkinnän arvostelussaan.
DualShockers antoi pelille arvosanan 9.5/10 arvostelussaan.
Gamespot antoi pelille 9/10 pistettä arvostelussaan.
The Guardian -lehti antoi pelille viisi tähteä viidestä arvostelussaan.
Peli on myös The Guardian-lehden vuoden 2017 kymmenen parhaan pelin listalla.
Metacritic-kerääjäsivustolla pelin PlayStation 4 -versiolla on 88/100 pistettä.
Palkinnot.
Peli on palkittu Finnish Game Awards -tapahtumassa.
Ääniraita.
Pelin ääniraita on julkaistu digitaalisesti ladattavana sekä suoratoistona.
Ääniraidan ovat tehneet Ari Pulkkinen, Tuomas Nikkinen ja Harry Krueger.
Sanansaattajat (televisiosarja)

Sanansaattajat () on yhdysvaltalainen Eoghan O'Donnellin luoma draamasarja, jota esitettiin "The CW:n" kanavalla vuonna 2015.
Sarjan esittäminen aloitettiin Yhdysvalloissa 17. huhtikuuta 2015. Toukokuussa samana vuonna The CW ilmoitti lopettavansa sarjan tekemisen yhteen kauteen.
Vastaanotto.
Rotten Tomatoesin 17 arvostelijaa antoi sarjalle arvosanaksi 47 %. Metacriticin 15 arvostelijaa antoi sarjalle 56/100 pistettä.
Otome-peli

Otome-peli (, "maiden game" tai "neito-peli") on videopelien lajityyppi, joka on suunnattu naisille.
Lajityyppi koostuu pitkälle visual novel- tai treffisimulaattoripeleistä. Lajityyppiä voidaan pitää osana seikkailupelien lajityyppiä tai interaktiiviseen fiktioon kuuluvana. Peleissä on tyypillisesti samoja elementtejä kuin shōjo- ja josei-mangassa. Peleissä on tyypillisesti tavoitteena romanttinen suhde päähenkilönä olevan naisen ja yhden tai useamman pelihahmon kanssa.
Lajityyppi on peräisin japanista, jossa on tähän lajityyppiin erikoistuneita peliyhtiöitä kuten "Otomate".
Lajityyppiä edustavista indie-peleistä esimerkki on "Hatoful Boyfriend".
Menestyneistä peleistä on tehty myös anime-sarjoja kuten "Angelique" ja "Hakuōki".
"Angelique" (1994, Koei) on käytetty esimerkkinä lajityypin ensimmäisestä pelistä. Pelin on tehnyt ryhmä joka koostuu täysin naisista.
"Princess Debut" on Nintendo DS:lle 2008 julkaistu rytmipeli, jossa on otome-pelin elementtejä.
Akasiatoko

Akasiatoko ("Tockus deckeni") eli aikaisemmalta nimeltään akaasiatoko on sarvinokkien heimoon kuuluva lintu. Sitä tavataan seuraavissa maissa: Etiopia Kenia, Somalia ja Tansania.
Se on saanut tieteellisen nimensä saksalaisen tutkimusmatkailijan, paroni Karl Klaus von der Deckenin (1833–1865) mukaan. Turkanantokoa pidetään usein sen alalajina.
Kannan suuruutta ei ole määritetty, mutta sen on ilmoitettu olevan laajalle levinnyt ja paikallisesti runsas. Kanta on kuitenkin pienenemässä sen pesimäpaikkojen, suurten puiden vähenemisen vuoksi.
Sen elinaluetta ovat kuivat savannit ja pensaikkoalueet, mutta myös kuivat metsät.
Olli Heiskanen

Olli Heiskanen (5. tammikuuta 1938 Joutseno – 30. maaliskuuta 2022 Kerava) oli suomalainen prikaatikenraali.
Heiskanen syntyi talouspäällikkö Martti Heiskasen ja Viena Wikströmin perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1962 oli Anneli Kouri. Myös heidän pojastaan Mikosta (s. 1963) tuli ammattiupseeri. Hänet ylennettiin vuonna 2015 isänsä tavoin prikaatikenraaliksi.
Heiskanen tuli ylioppilaaksi Helsingin kaksoisyhteislyseosta 1958, Kadettikoulusta kurssilta n:o 46 hän valmistui 1961 ja Sotakorkeakoulusta 1971. Heiskanen toimi opetusupseerina Uudenmaan jääkäripataljoonassa 1961–1962 ja Kadettikoulussa 1962–1963. Lapin jääkäripataljoonassa hän oli komppanianpäällikkö 1966–1966 ja viimeksi mainittuna vuonna aliupseerikoulun johtaja sekä 1976–1978 pataljoonaupseeri. Taistelukoulun koulutusupseerina Heiskanen toimi 1966–1968 ja uudelleen 1971–1976. Työskenneltyään Pääesikunnassa toimistopäällikkönä 1978–1980 Heiskanen siirtyi ensin Uudenmaan jääkäripataljoonan komentajaksi vuonna 1980 ja sitten Taistelukoulun kurssinjohtajaksi vuonna 1983. Puolustusvoimien tutkimuskeskuksen johtajana hän työskenteli 1985–1990, Etelä-Suomen sotilasläänin esikuntapäällikkönä 1990–1991, Tampereen sotilaspiirin päällikkönä 1991–1993, Läntisen maanpuolustusalueen esikunnan päällikkönä 1993–1994 ja Uudenmaan sotilasläänin komentajana vuodesta 1994 vuoteen 1998, jolloin hän erosi vakinaisesta palveluksesta. 
Heiskanen ylennettiin vänrikiksi 1959, luutnantiksi 1962, yliluutnantiksi 1965, kapteeniksi 1968, majuriksi 1973, everstiluutnantiksi 1979, everstiksi 1985 ja prikaatikenraaliksi 1996.
Painonnoston Suomen-mestaruuskilpailut 2011

Painonnoston Suomen-mestaruuskilpailut 2011 kilpailtiin 5.–6. maaliskuuta 2011 Rovaniemellä Lapin urheiluopistolla. Järjestävänä seurana toimi Ounasvaaran Atleetti Klubi.
Mitalistit.
Naiset.
Lähde
Sippo Ryynänen

Sippo Juhani Ryynänen (s. 15. helmikuuta 1950) on suomalainen prikaatikenraali evp.
Ryynänen syntyi maanviljelijä Veikko Ryynäsen ja Elvi Tuonosen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1974 on Seija Piha. 
Ryynänen tuli ylioppilaaksi Joensuun lyseosta 1970, Kadettikoulusta hän valmistui 1974 ja Sotakorkeakoulusta 1983. Hän opiskeli myös Yhdysvalloissa 1985. Ryynänen toimi lentoupseerina vuodesta 1974, lentokuljetustoimiston päällikkönä vuodesta 1978, Kuljetuslentolaivueen lentoupseerina vuodesta 1979, koulutustoimistoupseerina vuodesta 1983, toimistopäällikkönä vuodesta 1985, varapäällikkönä vuodesta 1991 ja Ilmavoimien esikunnassa päällikkönä vuodesta 1993. Lentosotakoulun johtaja hän oli vuodesta 1994 ja Lapin lennoston komentaja vuodesta 1995. Eläkkeelle Ryynänen jäi Lapin sotilasläänin komentajan tehtävästä vuonna 2002.
Ryynänen ylennettiin vänrikiksi 1971, luutnantiksi 1974, yliluutnantiksi 1976, kapteeniksi 1981, majuriksi 1985, everstiluutnantiksi 1989 ja everstiksi 1995. Prikaatikenraali hänestä tuli vuonna 2001.
Sonja Vectomov (kuvanveistäjä)

Sonja Vectomov (s. 8. kesäkuuta 1957 Hradec Králové) on Suomessa Jyväskylässä asuva tšekkiläinen kuvanveistäjä. Hän on veistänyt suomalaisia kulttuurihenkilöitä esittäviä pronssiveistoksia. 
Sonja Vectomov on asunut Suomessa vuodesta 1982. Hän sai kuvanveistäjän koulutuksen Tsekkoslovakiassa ja on opiskellut myös Taideteollisessa korkeakoulussa. Hän toimii opettajana Jyväskylän kuvataidekoulussa.
Vectomov on sanonut pronssista kuvanveistäjän materiaalina: "Se on omalla tavallaan lämmin materiaali, se voi olla sileä tai karhea, se on dynaaminen. Sillä voi ilmaista paljon asioita." Hän käyttää myös marmoria koristeena pronssitöissään.
Sonja Vectomovin pronssiveistos "Tukkijätkä" paljastettiin Jyväskylän Kuokkalan kartanon pihalla vuonna 2012. Jyväskylän Seminaarinmäellä sijaitsevan Wivi Lönnin suunnittelemassa huvilassa ovat muun muassa Isa Aspin ja "Kuunteleva" -pronssiveistos. Huvilan piharakennuksessa on Sonja Vectomovin ateljee. 
Julkisilla paikoilla olevat teokset.
"Hanna Parviaisen muistomerkki" paljastettiin Jyväskylässä vuonna 2013. Sonja Vectomovin veistos Vuonna 2015 maalari Reidar Särestöniemen 90-vuotisjuhlien ja Särestöniemi-museon 30-vuotisjuhlien kunniaksi Vectomov valmisti Kittilään museolle Kauko Sorjosen tilauksesta maalaria esittävän patsaan.
Tätitrio.
Yhdessä Teija Häyrysen ja Leena Pantsun kanssa Vectomov muodostaa Jyväskylästä lähtöisin olevan Tätitrion. He ovat monitaiteellinen teatteriryhmä, joka esiintyy pääasiassa lapsille ja vanhuksille. Tätitrion esitykset ovat interaktiivisia, jossa yleisö on tärkeänä osana esitystä.
Åby/Tjureda IF

Åby/Tjureda IF on vuonna 1946 Tjuredan ja sen naapuritaajaman Åbyn alueella Växjön pohjoispuolella Smålannissa perustettu urheiluseura, jonka toiminnan päälajeina ovat jalka- ja jääpallo. 
Historia.
Åby/Tjureda on pelannut yhden kauden Ruotsin jääpallon pääsarjaa Elitserieniä kaudella 2019-2020 pudoten yhden kauden jälkeen sarjasta. Seura nousi sitä ennen nopeasti sarjaportaissa, sillä keväällä 2017 se nousi Ruotsin jääpallon Allsvenskaniin eli toiseksi korkeimmalle sarjatasolle ja keväällä 2019 Eliserieniin. Toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Åbu/Tjureda IF oli pelannut viimeksi noin 20 vuotta aiemmin 1990-luvun alussa. Vuonna 1988 käyttöönotettu Åbyn tekojää oli iso tekijä seuran jääpallotoiminnan menestykselle 1900-luvun alun menestykselle. Syksyllä 2019 seuran noustua Elitserieniin Åbyhyn valmistui uusi jääpallohalli.
Keväällä 2024 seura voitti Allsvenskanin ja nousi neljän vuoden tauon jälkeen takaisin Elitserieniin.
Uusi Viron historia

Uusi Viron historia on professori Seppo Zetterbergin kirjoittama Viron historiaa käsittelevä teos. Teos on ilmestynyt vuonna 2017, ja sen on julkaissut Suomalaisen Kirjallisuuden Seura.
Teoksen pohjana on vuonna 2007 ilmestynyt Zetterbergin kirjoittama Viron historian kirja "Viron historia".
Teos kattaa ajan jääkaudesta syksyyn 2016. Se jakautuu maan historian vaiheiden mukaan yhteentoista osaan. Lopussa on kirjallisuusluettelo ja henkilöhakemisto. Kirjassa on mustavalkoinen kuvitus ja karttoja.
Arviot.
Simopekka Virkkula (Aamulehti) kiittää teosta vuolaasti: "Kuvitelkaa: tutkija hallitsee vuosituhannet niin suvereenisti, että rohkenee kääräistä kaiken yhteen pakettiin."
Outi Hytönen (Suomen Kuvalehti) sanoo, että tiivistäminen "on tehty taitavasti", ja kirja on "yhtä selkeää ja yhtenäistä luettavaa kuin "Viron historia"."
Tiitus Rantala

Tiitus Rantala on suomalainen lapsinäyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa "Muutoksii"-elokuvan Anttina. Rantala on näytellyt myös elokuvissa "Kohtaamisia", "Harjunpää ja pahan pappi" ja "Lauri Mäntyvaaran tuuheet ripset".
Skeletons (Diana Hacıyevan kappale)

Skeletons on azerbaidžanilaislaulaja Diana Hacıyevan esittämä kappale, jolla hän edusti Azerbaidžania vuoden 2017 Eurovision laulukilpailussa.
Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa 9. toukokuuta, jossa se sijoittui kahdeksanneksi 150 pisteellä ja pääsi finaaliin. Finaalissa se sai 120 pistettä ja saavutti sijan 14.
Leptolepis

Leptolepis on sukupuuttoon kuollut varsinaisten luukalojen suku joka eli makeanveden ja meriympäristöissä triaskauden keskivaiheilta varhaisliitukaudelle. Suku oli yksi ensimmäisistä varsinaisista luukaloista.
Kuvaus.
"Leptolepis" oli noin 30 senttiä pitkä silliä muistuttanut kala, vaikka se ei sille sukua ollutkaan. Vaikka se oli pieni huomaamatomman näköinen kala, se oli ensimmäinen tunnettu luukala joka todella täytti nimensä odotukset, omaten täysin luusta koostuvan luurangon. Sitä aiemmilla suvuilla kuten "Pholidophoruksella" luuranko koostui sekä luusta että rustosta, mikä tarkoittaa sitä että ne säilyivät vain täysin oikeissa olosuhteissa.Toinen "Leptolepikseen" moderni omainaisuus olivat sen ohuet, pyörentyneet suomut. Niistä puuttui hammaskiilteinen päällyste joka vielä aikaisimmilla lajeilla oli jäljellä. Molemmat kaksi kehitystä helpottivat sen uimista. Selkäranka muodosti vahvan, mutta joustavan varren vastustamaan kalan uidessa muodostuvaa ruumiin S-muotoista taivutusta. Ohuet suomut pienensivät kalan painoa, ja niiden pyöristynyt muoto teki ruumiista hydrodynaamisemman.
Levinneisyys ja fossiilit.
"Leptolepiksen" fossiilien löytöpaikkoja ovat Afrikka (Tansania), Australia (Uusi Etelä-Wales), Eurooppa (Itävalta, Englanti, Ranska ja Saksa) sekä Pohjois-Amerikka (Nevada). Joukkohaudat osoittavat sen luultavasti eläneen parvissa, mikä antoi yksilöille suojaa kun ne söivät planktonia pinnan lähellä. Fossiilien suuri määrä ja laaja levinneisyys viittaavat kosmopoliittiin levinneisyysalueeseen. "Pelagosaurus" tunnetaan "Leptolepisin" saalistajana, sillä eräässä "Pelagosauruksen" fossiilista löydettiin "Leptolepisin" jäänteitä sen vatsasta.
Populaarikulttuurissa.
"Leptolepis" esiintyi sarjan "Matkalla dinosaurusten kanssa" jaksossa Julma meri, jossa se kuvataan yleisenä saaliskalana.
Muutoksii

Muutoksii on suomalainen nuortenelokuva vuodelta 2014. Se on ohjannut ja käsikirjoittanut Sami Laitinen, joka pyysi herttoniemeläisiä jenginuoria mukaan elokuvaan. Elokuva kertoo skinien ja somalien yhteenotosta ja kahden pojan ystävyydestä.
Juoni.
Päähenkilö Antti on 12-vuotias helsinkiläispoika, jolla on monia ongelmia. Koulu menee huonosti, hän ei keskity tunneilla ja luokan pahis Riku kiusaa häntä. Antilla todetaan myöhemmin tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö, joka selittää hänen ongelmiaan. Antin paras kaveri on somalipoika Muhis, joka käy samaa koulua Herttoniemessä Antin kanssa. Muhis esittelee Antille uutta puhelintaan, joka on varastettu Rikun isältä rasisti-Ranelta. Pojat joutuvat käsirysyyn Ranen kanssa, jolloin Rane putoaa kalliolta mereen. Riku, hänen isoveljensä ja muut uusnatsit vannovat kostoa somaleille Ranen kohtalosta, jolloin somalien ja natsien välit kuumenevat. Muhis ja Antti päättävät karata välienselvittelyä Tanskaan. Antti keksii myydä ADHD-lääkkeitään diilerille saadakseen rahaa pakomatkaa varten.
Elistvere järv

Elistvere järv (myös "Kuru järv") on Virossa Tartumaalla Tarton kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 170 hehtaaria ja se on 2,9 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Sen laskujokena toimii Amme jõgi, joka on samalla sen läpivirtausjoki. Siihen laskevat myös Juula kraavi ja Nava oja, joka on Raigastveren järven ja Soitsjärven yhteinen laskuoja. Järven valuma-alueen laajuus on 171,0 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2 metriä ja suurin syvyys 3,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0034 kuutiokilometriä eli 3,4 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 7,6 kilometriä.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei mataluutensa vuoksi lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia.
Harku järv

Harku järv on Virossa Tallinnan kaupungissa Harjumaalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 163 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Sen laskuoja on Tiskre oja, joka lähtee järven luoteispäästä ja laskee Suomenlahteen Kakumäe lahteen 3,2 kilometrin päässä. Sen tulo-ojia ovat esimerkiksi Harku oja, Järveotsa oja ja Soone oja. Järven valuma-alueen laajuus on 47,2 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys 2,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0026 kuutiokilometriä eli 2,6 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 6,8 kilometriä ja se sijaitsee Tallinnan kaupunkitaajaman reunalla Paldiskin maantien länsipuolella.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.
Virkistyskäyttö.
Harku järven rannalla on yksi Tallinnan kaupungin virallisista uimarannoista. Keväisin se on yksi ensimmäisiä rantoja, joissa vesi on tarpeeksi lämmintä uimiseen. Järvi on myös hyvä kalastuspaikka.
Cygnus CRS OA-7

Cygnus CRS OA-7 (myös Orbital Sciences CRS Flight 7, aiemmin CRS Orb-7) on Orbital ATK:n suunniteltu rahtilento kansainväliselle avaruusasemalle, mikä on tarkoitus laukaista Atlas V -raketilla 20. maaliskuuta 2017. Lento kuuluu Nasan Commercial Resupply Services -ohjelmaan.
Kuorma.
Cygnus-kapselin kyydissä avaruusasemalle viedään muun muassa 28 QB50-hankkeeseen osallistuvaa CubeSatia, mukaan lukien suomalainen Aalto-2. Satalliitit on tarkoitus vapauttaa asemalta.
Järise järv

Järise järv on Virossa Saarenmaalla Järisen kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 92 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järviallas on kaksiosainen siten, että pienempi järviallas jää suurimmana saaren länsipuolelle ja altaita yhdistää kahdet kapeat salmet. Suuria saaria on yhteensä 8, joiden yhteinen pinta-ala on 4,2 ha . Sen laskuoja on Tuiu oja, joka lähtee järven pikkualtaasta ja luoksee osittain kaivettuna ouomana länteen. Järveen tulee kolme muuta ojaa, joista kaksi tuo myös peltojen kuivatusojia. Järven valuma-alueen laajuus on 11,1 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys 1,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00064 kuutiokilometriä eli 0,64 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 10,6 kilometriä. Itärannat ja osa saarista ovat suomaata. Länsipuolella rantaniittyjen takana on viljeltyä peltomaata ja viisi maatilaa.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin on sekä järven veden kalkkipitoisuus joko keskikorkea tai korkea että sen ravinnepitoisuudet korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt ja sen vedessä on runsaasti humusta.
Kaisma järv

Kaisma järv (myös "Kaisma Suurjärv") on Virossa Vändran maalaiskunnassa Pärnumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Se kuuluu Kaisman, Metsaveren ja Rahkaman kyliin.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 136 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Sen laskujoki on Engen joki (), joka lähtee järven lounaispäästä, virtaa Väikejärven läpi ja yhtyy 36 kilometrin jälkeen Velisen jokeen (). Järveen on johdettu useita metsä- ja suo-ojia. Järven valuma-alueen laajuus on 16,0 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,25 metriä ja suurin syvyys 2,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0017 kuutiokilometriä eli 1,7 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä ja sitä ympäröi usealta suunnalta suomaat. Etelässä sijaitsee Järvesoo raba, lännessä Murru raba ja pohjoisessa suuri Kaisma raba. Itärannalla sijaitsee maatila.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin on sekä järven veden kalkkipitoisuus joko keskikorkea tai korkea että sen ravinnepitoisuudet korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt ja sen humuspitoisuus on korkea.
Luontoarvoja.
Järveltä tavataan tarkkailtavia lajeja sirolampikorento ja piikkinuoliaisiin kuuluva mutakala ("Misgurnus fossilis").
Keema järv

Keema järv (myös "Keema Suurjärv, Suur-Keema järv") on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa Keeman kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 430 metriä pitkä ja 130 metriä leveä. Siihen laskee Marun oja, joka saa alkunsa maru järvestä 250 metriä aikaisemmin. Keeman järvi sijaitsee korkeiden mäkien ja alavien soiden keskellä. Siihen laskee vielä kaksi muutakin ojaa. Lounaasta laskee Kitsõoja, joka alkaa pienestä lammesta. Koillisesta siihen laskee lyhyt metsäoja Sulõndusuu. Marun oja jatkaa järvestä eteenpäin ja virtaa muun muassa Pikku-Keeman järven () ja Ora järven läpi. Järven rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja järven koillispuolella sijaitsee maatila ja sen kaksi peltopalstaa.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 1) mukaan kovavetinen järvi ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus.
Keeri järv

Keeri järv (myös "Keri järv, Härjanurme järv") on Virossa Tartumaalla Elvan kunnassa sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 127 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Se sijaitsee Keerisuon keskellä ja siinä erottuu kolme lähes itsenäistä järviallasta. Järven länsiosan erottaa sitä laajemmasta itäosasta 90 metriä leveä ja noin 400 metriä pitkä salmi. Itäisen altaan lounaisrannassa siitä erkanee vielä kolmas altaaksi kuroutumassa oleva laajapohjainen lahti. Lahden suu on vain 40 metriä leveä ja se on muodostunut Elvajoen () suistoon kasaaman maa-aineksen taakse. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,1 ha. Siihen laskevat Karioja itäaltaaseen, Keresoja ja Keeri ojat länsialtaaseen. Elva jõgi laskee länsialtaaseen etelästä ja virtaa altaan poikki pohjoispäähän, mistä se jatkaa matkaansa yhtyen Emajokeen. Siihen laskevat puolestaan Karioja ja Keeri oja. Järven valuma-alueen laajuus on 408,0 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3 metriä ja suurin syvyys 4,5 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0038 kuutiokilometriä eli 3,8 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 9,0 kilometriä. Keerin kylä sijaitsee järven itäpuolella. Maalaiskuntien välinen raja halkaisee järven virtauksen Elvajoen mukana.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat. Järvi on silloin rehevöitynyt.
Klooga järv

Klooga järv (myös "Loden see" tai "Lodijärv") on Virossa Harjumaalla Keilan kaupungissa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 134 hehtaaria ja se on 3,1 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järven pohjoispuolella sijaitsee Kloogan kylä ja järven länsipuolella on Kloogan raba (suo). Saaria on 3, joiden yhteinen pinta-ala on 0,3 ha. Sen laskuoja on Kloogajärve oja, joka yhtyy 1,5 kilometrin jälkeen Vasalemma jõgeen. Se laskee Suomenlahteen Paldiskin lahdessa noin 8 kilometrin päässä. Järveen laskee kahdeksan lyhyttä pelto-ojaa itäpuolen maatilalta ja suo-ojaa länsipuolen suolta. Järvellä on yksi 50 metriä pitkä saari ja kaksi pienempää rannan läheisyydessä olevaa saarta. Järven valuma-alueen laajuus on 5,8 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,9 metriä ja suurin syvyys 3,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0025 kuutiokilometriä eli 2,5 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 9,4 kilometriä. Kylän puolella sijaitsee jätevesien selkeytysaltaita.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Matala järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa.
Kalasto.
Järvessä viihtyvät ainakin ahven, hauki, suutari ja särki.
Volkswagen C-Trek

Volkswagen C-Trek on Volkswagenin vuodesta 2016 lähtien Kiinan markkinoille valmistama keskiluokan automalli. Se on kiinalaisen A4-pohjalevylle perustuvan Bora-mallin farmarikorinen versio.
C-Trek esiteltiin Kantonin autonäyttelyssä syksyllä 2016. Moottorivaihtoehtoina on kaksi bensiinimoottoria: turboahdettu 1,4-litrainen TSI (131 hv) ja vapaasti hengittävä 1,6-litrainen (110 hv).
Koigi järv

Koigi järv on Virossa Saarenmaalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on matala ja sen vedenpinnankorkeus vaihtelee suuresti. Tästä johtuu, että sen rantaviiva piirretään eri yhteyksissä eri lailla . Järven pinta-ala on 115 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Saaria on 6, joiden yhteinen pinta-ala on 6,4 ha, mutta saarien reunat ja niiden välit ovat tiheänä ruovikkoja, jotka rikkovat avovesialueen. Siihen laskee lounasrantaan Kuke kraavi, joka on turvetuotantoalueen johto-oja, ja sen jatkeena toimii samanniminen laskuoja, joka lakaa järven kaakkoisrannasta. Järven luoteisrantaan laskee suoraksi kaivettu Lõhmuste kraavi, joka kokoaa kokoaa siellä laajan turvesuon kuivatusvedet järveen. Etelästä järvenn on yhdistetty Ûmmargune järven kaivettu laskuoja. Järven valuma-alueen laajuus on 47,7 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys 1,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00057 kuutiokilometriä eli 0,57 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 8,4 kilometriä ja rannat ovat ruovittunutta suomaata.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt. Järven vedessä on myös korkea humuspitoisuus, jolloin se luokitellaan myös dystrofiseksi järveksi.
Luontoarvot.
Järven ympäristö on Koigi soo, jonka linnustolliset arvot tunnetaan. Järven rantaan johtaa pitkospuut ja siellä on 10 metriä korkea lintutorni. Alueen muita järviä ovat Ümmargune järv, Pitkjärv ja Naistejärv.
Konsu järv

Konsu järv (myös "Kontsu järv, Kontso järv, Konsa järv, Suur Kongojärv") on Virossa Alutagusen kunnassa Itä-Virumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Järvi sijaitsee Kurtnan järvialueella, joka muodostuu osittain Mustajõen valuma-alueella olevista 42 järvestä ja niiden ympäristöstä.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 139 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä on kaksi järviallasta, joita yhdistää 200 metriä leveä salmi. Sen laskuoja on Konsu kraavi, joka lähtee eteläisen järvialtaan itärannasta suoraksi kaivettuna kohti itää. Järveen laskee etelästä Lähteenpää jõgi ja Soompää kraavi, joka laskee ensin pieneen lampeen Peenjärv. Pohjoisesta laskee leveä Konsu-Raudi kanal, joka tuo Nõmmen järven, Särgjärven, Ahvenjärven ja Räätsman järven vesiä. Järven valuma-alueen laajuus on 27,0 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,8 metriä ja suurin syvyys 10,2 metriä. Sen laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0081 kuutiokilometriä eli 8,1 miljoonaa kuutiometriä . Rantaviivan pituus on 7,5 kilometriä ja pohjoisaltaan luoteisrannassa on asuinalue. Muuten ei rannoille ole rakennettu taloja.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on joko keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat eli se on silloin lievästi rehevöitynyt. Järven humuspitoisuus on myös suuri.
Leego järv

Leego järv (myös "Leegu järv") on Virossa Kastren kunnassa Tartumaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 86 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kaksi järviallasta, joita yhdistää 140 metriä leveä kapeikko. Pohjoisallasta kutsutaan Peräjärveksi ja toista Edejärveksi. Edejärven eteläosassa on ojan suussa pitkä lahti, jota kutsutaan nimellä "Ojasuu sopp". Järvi sijaitsee suurella Emajõe–Suursoolla noin 1,5 kilometriä Peipsijärvestä. Järven laskujoki on leveä ja kilometrin pituinen Leegu jõgi, joka yhtyy Kalli jõgeen. Järveen laskevat muun muassa Lobatsoll ja toinen johto-oja Varblasesaarelta. Järven valuma-alueen laajuus on 5,6 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,6 metriä ja suurin syvyys 1,6 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00050 kuutiokilometriä eli 0,5 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä ja se on pääasiassa suomaata. Järven kaakkois- ja koillisrannoilla sijaitsee kaksi maataloa.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti kasvillisuudeltaan rehevöityneeksi (, MF), jolloin sekä pohja- ja rantakasvillisuus että kelluvalehtinen kasvillisuus kukoistaa. Tällaiset järvet ovat yleensä myös matalia. Järven vesi on ruskean värinen ja se luokitellaankin suojärvenä dystrofiseksi järveksi.
Kalakanta.
Järvessä on erityisen paljon särkeä, säynettä ja lahnaa, mutta myös muitakin lajeja on: ahven, hauki, kiiski, pasuri, ruutana, kuha, ankerias ja made. Järven harvinaisempia lajeja ovat toutain, rantanuoliainen ja piikkinuoliaisiin kuuluva mutakala ("Misgurnus fossilis"). Talvella järven happipitoisuus laskee alas ja kalakuolemat hävittävät kalakantaa, mutta Peipsijärvestä tulee keväällä täydennystä Kallijokea myöten.
Lõõdla järv

Lõõdla järv (myös "Luhasoo järv, Luassoo järv") on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 99 hehtaaria ja se on 3,8 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven pituudesta johtuu, että sen ympärillä sijaitsee useita kyliä: Haava, Hargi, Liiva, Majala, Lümatu ja Vaabina. Saaria on kaksi, joiden yhteinen pinta-ala on 0,59 ha. Järven kaakkoispäätä kutsutaan nimellä Haava järv ja suurempaa luoteisosaa Luhaotsa järveksi. Järveen laskee neljä suurempaa ojaa. Niistä huomattavin on järven luoteispäähän laskeva Verioja, joka on Luhassuu järven ja Kallasõ järven yhteinen laskuoja, sekä . Sen laskuojia on kaksi ja ne ovat Antsla jõgi, joka lähtee järven luoteispäästä ja laskee Tiidu järveen, ja Kängsepa oja, joka lähtee järven kaakkoispäästä. Lõõdla järvi on siten bifurkaatiojärvi. Järven valuma-alueen laajuus on 5,6 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys 8 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0038 kuutiokilometriä eli 3,8 miljoonaa kuutiometriä . Järven rantaviivan pituus on 9,2 kilometriä ja siitä on puolet metsää ja loput peltomaata. Rannoilla asutaan harvasti, sillä taloja on vain 13. Võrusta länteen kulkeva maantie ohittaa järven luoteispään.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu ().
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti samalla sekä kovavetiseksi järveksi että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja sen ravinnepitoisuudet ovat korkeat ja se luokitellaan lisäksi eutrofiseksi järveksi.
Kalakanta.
Järvessä on runsaasti eri kalalajeja. Entien siellä elää lahnaa, mutta yleisiä ovat myös särki, ahven, hauki, suutari ja rantanuoliainen. Istutettuja lajeja ovat ankerias, karppi, kuha, "Coregonus maraenoides", peledsiika ja taimen. Harvinaisia lajeja ovat rantanuoliainen ja piikkinuoliaisiin kuuluva mutakala ("Misgurnus fossilis").
Maardu järv

Maardu järv (myös "Liivakandi järv") on Virossa Harjumaalla Maardun kaupungissa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 162 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Siihen laskee kahdeksan ojaa, joista huomattavin on Hiiemetsa kraav, ja järven laskuoja on Kroodi oja. Se virtaa pohjoiseen Maardun keskustan läpi ja laskee Suomenlahdessa Muugan lahteen (). Järven valuma-alueen laajuus on 13,4 neliökilometriä.
Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys 3,7 metriä. Järven tilavuus on 0,0032 kuutiokilometriä eli 3,2 miljoonaa kuutiometriä. Rantaviivan pituus on 5,8 kilometriä. Länsirannalla sijaitsee Liivamäkeen kuuluva asuntoalue ja toinen Maardun kylään liittyvä, mutta pienempi asuntoalue, sijaitsee järven kaakkoisrannalla. Järven pohjoisrantaa seuraa monikaistainen Peterburi tee, josta haarautuu etelään järven itärantaa seuraava Mõisa tee.
Historiaa.
Järveen on aina kertynyt vettä keväisin ja sinne ohjatut ojat sekä järvenpohjan lähteet ovat aina nostaneet järven vedenpinnan hyvin korkealle. Järvellä ei ole alun perin ollut omaa luontaista laskuojaa, jollaisen Maardun kartanon haltija Otto von Brevern kaivautti vuonna 1893. Järven vedenpintaa aiottiin säännöstellä padolla, mutta jo seuraavana vuonna 1894 murtui pato korkeanveden aikana. Järvestä purkautui valtava vesimassa kohti Suomenlahtea ja se uursi hiekkamaahan 20 metriä syvän ja 70 metriä leveän uoman. Tässä uomassa virtaa nykyään järven laskuoja Koordi oja. Paljastunut järvenpohja otettiin niityiksi, jollaisesta oli tuohon aikaan puute.
Vuonna 1939 rakennettiin Koordin kylään kemiantehdas, joka otti järvestä vettä. Vedenpinnan aleneminen estettiin luusuaan rakennetulla padolla. Myöhemmin, 1960-luvulla, kaivettiin Jõelähtme jõesta kanava, josta saatiin järveen vesitäydennystä. Myös itäpuolella sijainneen fosforikaivoksen kaivantoihin kertynyttä vettä pumpattiin järveen. Se sisälsi raskasmetalleja, jota esiintyy järven pohjamudassa.
Järven luokittelu ja ekologia.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu ().