Suomi yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 2011

Suomi yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa 2011 käsittelee Suomen joukkueen valintaa Daegussa 27.8.–4.9.2011 pidettyihin vuoden 2011 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuihin ja menestymistä niissä. Suomi on ollut alusta asti jokaisissa yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa mukana ja osallistui kisoihin 13. kerran. Suomen Urheiluliiton tavoite oli yksi mitali ja kaksi pistesijaa. Tavoitetta ei saavutettu. Suomen parhaiksi sijoituksiksi jäivät Antti Ruuskasen ja Olli-Pekka Karjalaisen yhdeksännet sijat keihäässä ja moukarissa.
Valinnat.
Kisoihin voi yksilölajiin valita enintään neljä rikkonutta tai yhden B-rajan rikkoneen 0, 1, 2 tai 3 A-rajan saavuttaneen urheilijan kanssa. Vain kolme saa kilpailla. Suomella ei ole yhtään Euroopan- tai maailmanmestaria. Heidät voisi lähettää Daeguun ilman saavutettua tulosrajaa.
Suomen Urheiluliitto SUL:n omassa valintajärjestelmässä määritellään, miten rajat saavuttaneista urheilijoista muodostetaan Suomen joukkue. Jos rajan saavuttaneita on enemmän kuin on mahdollista valita, otetaan huomioon vuoden 2011 tulokset. Suurin painoarvo oli Kalevan kisojen tuloksilla (4.–7.8.). Myös keihäässä huomioitiin vuoden 2011 tulokset, mutta painotetaan Kalevan kisojen lisäksi erityisesti Timanttiliigan osakilpailuja sekä Keihäskarnevaaleja (3.7. Pihtiputaalla). Ensimmäinen valinta tapahtui 4.7. ja toinen 15.8.2011. Tulosrajatavoitteiden lisäksi toisen valinnan hetkellä valittavan kilpakunto ja terveydentila piti olla moitteeton. Näiden lisäksi SUL asetti omat rajat maratonille ja kävelyihin (maraton, miehet/naiset: 2.16.00/2.38.00; 20 km kävely, m/n: 1.23.00/1.35.00; 50 km kävely: 4.03.00). .
Karsinta-aikana 1.10.2010–15.8.2011 (maraton, ottelut ja kävelyt 1.1.2010 alkaen) seuraavat urheilijat saavuttivat joko A- tai B-rajan (paras tulos ilmoitettu, valitut lihavoituna ja varaedustajat kursiivilla):
"200 m" A-rajan 20,60 s Jonathan Åstrand ajalla 20,50. (B-raja 20,70.)
"Maratonilla" Leena Puotiniemi 2.41.21 ja vuonna 2010 Johanna Kykyri ajalla 2.42.17, molemmat alittivat IAAF:n rajan 2.43.00, mutta eivät SUL:n asettamaa rajaa 2.38.00.
"Miesten 3000 m estejuoksussa" B-rajan 8.32,00 ajalla 8.26,45 Jukka Keskisalo ja "Janne Ukonmaanaho" 8.27,08. (A-raja 8.23,10.). Kalevan kisoissa Keskisalo ei osallistunut lajiin. Ukonmaanaho voitti tuloksella 8.39,44.
"Naisten 3000 m estejuoksussa" B-rajan 9.50,00 ajalla 9.49,46 Sandra Eriksson. (A-raja 9.43,00.)
"Korkeuden" A-rajan 232 cm hallissa Osku Torro tuloksella 233. (B-raja 228 cm.)
"Miesten seipäässä" B-rajan 560 cm Jere Bergius ja "Eemeli Salomäki" tuloksella 560. (A-raja 572 cm.).
"Naisten seipäässä" A-rajan 450 cm hallissa Minna Nikkanen tuloksella 460. (B-raja 440 cm.)
"Miesten moukarin" B-rajan 74,00 metriä tuloksilla 77,34 "David Söderberg", 76,54 Olli-Pekka Karjalainen, 75,31 Tuomas Seppänen. (A-raja 78,00 m.).
"Naisten moukarin" B-rajan 69,00 metriä tuloksella 69,30 Merja Korpela. (A-raja 71,50.)
"Keihään" A-rajan 82,00 metriä tuloksilla 85,33 Tero Pitkämäki, 85,12 Ari Mannio, 84,41 Lassi Etelätalo, 83,77 Sampo Lehtola, 82,39 Teemu Wirkkala ja 82,29 "Antti Ruuskanen". B-rajan 79,50 metriä ylittäneitä oli kolme: 81,53 Jarkko Koski-Vähälä, 81,01 Harri Haatainen ja 80,10 Tero Järvenpää.
"20 km kävelyssä" B-rajan 1.24.00 tuloksella 1.23.40 Jarkko Kinnunen.
"50 km kävelyssä" A-rajan 3.58.00 tuloksella 3.57.18 Jarkko Kinnunen vuonna 2010. SUL:n rajan (4.03.00) alitti Antti Kempas ajalla 4.02.36. Muita B-rajan (4.09.00) alittaneita ei tullut.
Ensimmäinen valinta 4.7.
Toinen valinta 13.8.
Joukkueesta, 13 urheilijaa, tuli kaikkien aikojen pienin Suomen osalta. Ylen yleisurheiluasiantuntijana käyttämän Mika Lehtimäen mielestä syyt olivat toisaalta heikko tulostaso ja toisaalta "todella kovat" tulosrajat.
Kaksi mahdollista valintaa jätettiin kuitenkin tekemättä. SUL perusteli maratonille itse asettamiaan rajoja tasa-arvoisuudella. Sen mukaan IAAF asettaa näihin löysemmät rajat kuin muihin lajeihin jotta kilpailuille tulisi komeammat puitteet. Siten rajat saavuttaneet naismaratoonarit Leena Puotiniemi ja Johanna Kykyri jäivät MM-joukkueen ulkopuolelle.
Teemu Wirkkala keskeytti kesäkuussa kautensa tulevan kyynärpääleikkauksen vuoksi eikä häntä voitu valita kisoihin. Pihtiputaan keihäskarnevaalien jälkeen keihäänheittäjät päätettiin valita vasta toisessa valinnassa kesän heikon tulostason vuoksi.
Kalevan kisoissa ratkaistiin kolme MM-paikkaa. Seipäässä Bergius voitti tuloksella 560 ja Salomäki tuli toiseksi, 554. Bergius saavutti tällä paikan MM-koneeseen. Moukarissa Karjalainen hankki paikan voittamalla kultaa (75,20). Seppänen sai hopeaa (74,47) ja Söderberg pronssia (73,12). Mannio varmisti keihään MM-valintansa ja voitti kultaa (85,12). Järvenpää tuli hopealle (80,10) ja Ruuskanen pronssille (79,51). Tero Pitkämäki ei osallistunut kilpailuun, minkä vuoksi muita valintoja ei vielä tehty vaan jätettiin lopullinen valinta Lappeenrannan eliittikisojen jälkeiseksi..
Sampo Lehtola sai paikan voittamalla Lappeenrannan eliittikisat 13.8., mikä aiheutti kritiikkiä varsinkin varasijalle jääneen ja Lappeenrannassa toiseksi tulleen Ruuskasen leiristä. Poikkeamisen alkuperäisistä valintaperusteista valmennuksen johtaja Jarmo Mäkelä selitti koko kesän vallinneella heikolla tulostasolla ja sillä, että Ruuskanen oli tasainen koko kauden mutta Lehtolalla oli nouseva trendi tuloksissa.
Ruuskanen valitti päätöksestä urheilun oikeusturvalautakuntaan perusteenaan, ettei valintakriteereitä noudatettu; Ruuskasen asioita hoitava Jarmo Hirvonen esitti, että Ruuskanen voitti keskinäiset kamppailut Lehtolan kanssa 5–1 ja erityisesti voitti hänet sekä Kalevan kisoissa että Pihtiputaalla Keihäskarnevaaleissa. SUL lupasi etukäteen noudattaa lautakunnan päätöstä. Tiistain 23.8. päätöksessä lautakunta vertasi Ruuskasen valintaa suhteessa muihin valittuihin. Lautakunnan mielestä Ruuskasen ja Lehtolan välillä valinnan olisi pitänyt osua Ruuskaseen. SUL päättikin saman päivän illalla pidetyssä kokouksessaan, että Lehtolasta tulee keihäsjoukkueen varamies.