Jens Olsenin maailmankello

Jens Olsenin maailmankello ("Verdensur") on Kööpenhaminan raatihuoneelle sijoitettu monitoiminen astronominen kello. Valmistuessaan se oli maailman tarkin ja moni­mutkaisin kello. Siinä on 15 448 osaa, ja sen käynti poikkeaa oikeasta ajasta vain 0,5 sekuntia 300 vuodessa.
Kellon suunnitteli Jens Olsen (1872–1945), joka oli taitava lukkoseppä, mutta opetteli myöhemmin myös kello­sepän ammatin. Hän pani myös alulle kellon rakentamisen, mutta hänen kuollessaan vuonna 1945 se oli vielä kesken­eräinen. Töitä jatkoi nuori kello­seppä Otto Mortensen. Kello valmistui syksyllä 1955, ja sen käynnistivät sanottuna vuonna 17. joulukuuta Tanskan kuningas Fredrik IX ja Jens Olsenin pojan­tytär Birgit Olsen.
Kellon näytöt ja osoittimet.
Kellon näytöt on sijoitettu kolmeen lasivitriiniin. 
Vasemmanpuoleisimman vitriinin ylimmät kello­taulut osoittavat Tanskan virallisen ajan eli Keski-Euroopan ajan, joka on tunnin edellä Greenwichin ajasta, Kööpenhaminan paikallisen keski­aurinko­ajan sekä näiden erotuksen. Keski­aurinko­ajan mukaan kello on tasan 12 auringon ollessa suoraan etelässä, kun taas virallinen aika poikkeaa tästä jonkin verran.
Vasemmanpuoleisin kellotaulu osoittaa paikallis­ajan millä tahansa paikka­kunnalla Maapallolla. Tämän oikealla puolella oleva kello­taulu osoittaa auringon nousu- ja lasku­ajat sekä virallisen ajan että paikallisen keski­aurinko­ajan mukaan. Näytöllä on kaarevat valkoiset ja mustat osat, joiden peittämä alue vaihtelee vuoro­kauden valoisan ajan kulloisenkin pituuden mukaan.
Vasemmanpuoleisen vitriinin alin näyttötaulu osoittaa kulloisenkin viikonpäivän ja päivämäärän gregoriaanisen kalenterin mukaan. 
Keskimmäisen vitriinin ylin kello osoittaa kelloajan Keski-Euroopan ajan mukaan.
Saman vitriinin toinen taulu toimii ikuisena kalenterina, joka näyttää kunkin vuoden sunnuntai­kirjaimen, epaktin, ja indiktion sekä kuinka mones vuosi on meneillään auringonsyklissä ja Metonin jaksossa. Lisäksi tähän sisältyy kunkin vuoden kalenteri, joka osoittaa kuluvan vuoden jokaisesta päivästä, mikä viikon­päivä se on. Se osoittaa myös kuun vaiheet sekä pääsiäisen ja muiden sen mukaan määräytyvien juhla­päivien päivä­määrän. Tämä taulu päivittyy joka vuosi automaattisesti keski­yöllä uuden­vuoden­yönä ja laskee tällöin alkavan vuoden kalenterin. Tämä toimii seuraavat 2500 vuotta.
Oikeanpuoleisen vitriinin ylin näyttö sisältää tähti­kartan sellaisena kuin tähtitaivas näyttää Tanskan yllä kullakin hetkellä. Siinä on myös osoitin, joka tekee vain yhden kierroksen 25 753 vuodessa eli samassa ajassa, jossa Maan akseli tekee prekession vuoksi täyden kierroksen ekliptikan tason normaalin ympäri. Tämä on hitain ihmisen tekemä käyttökelpoinen esine, joka liikkuu säädetyllä nopeudella.
Oikeanpuoleisen vitriinin vasemmanpuoleinen kello näyttää Auringon ja Kuun sijainnin Maan suhteen kullakin hetkellä. Se näyttää myös Kuun radan solmut sekä osoittaa auringon- ja kuunpimennykset.
Oikeanpuoleisin näyttö osoittaa, millä puolella Aurinkoa mikin planeetta kullakin hetkellä on.
Alin näyttö osoittaa kulloisenkin juliaaninen päivämäärän.
Kello fiktiossa.
Kirjailija Babbis Friis-Baastad sijoittaa kellon rakentamisen nuorisokirjaansa "Portaat halki aikojen", jossa kouluikäiset sisarukset Viggo ja Mona eksyvät kelloon ja kokevat huiman aikamatkan.