Juhana II (Kastilia)

Juhana II Kastilialainen (esp. "Juan II de Castilla);" (6. maaliskuuta 1405 San Ildefonson kuninkaallisen luostarin palatsi, Toro, Zamora – 20. heinäkuuta 1454 Valladolid) oli Kastilian kuningas vuosina 1406–1454. 
Suku.
Juan oli isänsä Henrik III:n kuollessa alle 2-vuotias, ja alaikäisyyden aikana sijaishallitsijoina toimivat hänen äitinsä Catalina de Lancaster ja setänsä, prinssi Ferdinand I, josta tuli Aragonian kuningas vuonna 1412. Catalina oli hallitsijana kuolemaansa vuoteen 1418 saakka. Juhana julistettiin vuonna 1419 täysi-ikäiseksi ja kykeneväksi itse hallitsemaan.
Kuningas.
Hallitsijana Juhana oli heikko ja tahdoton, ja koko hänen hallituskauttaan leimasi epäjärjestys ja vallanhimoisten valtionhoitajien keskenäinen kamppailu. Tärkein näistä oli Álvaro de Luna, joka vakaasti hallitsi kuninkaan mieltä ja tahtoa ja kiisti Ferdinandin poikien vaikutuksen Kastiliassa. Tämä johti aatelisten välisiin ryhmittymätaisteluihin, joiden aikana Luna rikastui ja tukijansa rikastuivat. 
Vaikka Luna ajettiin välillä pois hovista, hän sai pian palata, sillä kuninkaan omat hallitsemisyritykset syöksivät maan sekasortoon. Kastilian ylimystö kuitenkin tuki Lunaa, joka solmi vuonna 1430 viisivuotisen rauhansopimuksen Aragonian kanssa ja Juhana II johti sen jälkeen sotaa Granadan emiraattia vastaan kukistaen muslimit Higueruelan taistelussa vuonna 1431. Juhana II eristi poikansa, tulevan Henrik IV:n, Segoviaan, mikä synnytti uusia kilpailuja. Hän ja Luna kukistivat toisinajattelijat Olmedon taistelussa vuonna 1445.
Vuonna 1447 kansleri Álvaro de Luna suostutteli leskeksi jääneen Juhanan menemään naimisiin Portugalin prinsessa Isabellan kanssa, joka pian asettui vastustamaan häntä. Juhana ei itse kyennyt vastustamaan voimakasta kansleriaan, mutta kuningatar Isabella Portugalilainen sai aikaan Lunan pidätyksen ja teloituksen vuonna 1453. Lunan juoniteltua murhaa tilanne kääntyi, ja vuonna 1453 Juhana II suostuteltiin pidättämään ja teloituttamaan suosikkinsa. Hän osoittautui kykenemättömäksi hallitsemaan yksin. 
Häntä pidettiin kuitenkin sivistyneenä miehenä ja runoilijoiden suojelijana. Juhana II:n hallituskaudella oppineisuuden elpyminen vaikutti hovin ja aateliston kulttuuriin. Kuningas suojeli runoilija Juan de Menaa ja kannusti muita kirjailijoita.
Avioliitot ja perilliset.
Juhana avioitui ensimmäisen kerran 4. elokuuta 1420 serkkunsa Maria de Aragonin (1403–1445) kanssa, joka oli Aragonian kuningas Ferdinand I:n ja kreivitär Leonor de Alburquerquen tytär. Hänen veljiään olivat Aragonian kuningas Alfonso V ja Juhana II, hänen sisarensa Leonor de Aragon avioitui Portugalin kuningas Edvard I:n kanssa. 
Heille syntyivät lapset:
Juhana avioitui toisen kerran 22. heinäkuuta 1447 häntä yli 20 vuotta nuoremman pikkuserkkunsa serkun, Portugalin prinsessa Isabellan kanssa (1428–1496), joka oli konnetaabeli João, Condestável de Portugalin ja tämän veljentytärpuolen Isabel de Barceloksen tytär.
Heille syntyivät lapset:
Perintö.
Juhana II kuoli 20. heinäkuuta 1454 ja jätti maansa hallinnon raunioiksi ja kansan jakautuneeksi. Kuninkaaksi hänen jälkeensä nousi vanhin poika Henrik IV (1454–1474), heikko hallitsija, jonka taustalla hääri Juan Pacheco, joka näki itsessään Lunan työn jatkajan. Hänen tyttärensä Isabella tuli seuraavaksi Kastilian hallitsijaksi vuonna 1474.