LibreOffice

LibreOffice on avoimen lähdekoodin ja vapaa ilmaiseksi saatava toimisto-ohjelmisto, jonka lähdekoodi ja kehittäjäyhteisö periytyvät OpenOffice.org-hankkeesta. Ohjelmisto tarjoaa välineet tekstinkäsittelyyn ja taulukkolaskentaan sekä esitysgrafiikan, vektorigrafiikan, tietokantojen ja matemaattisten kaavojen tekemiseen ja käyttämiseen.
LibreOffice on käännetty suomen lisäksi yli sadalle kielelle, ja se on asennettavissa kaikkiin yleisesti käytössä oleviin käyttöjärjestelmiin, joihin lukeutuvat Microsoft Windows, macOS ja Linux. Monet Linux-jakelut, kuten Debian, Ubuntu, Fedora Linux, Mandriva, openSUSE ja CentOS, sisällyttävät LibreOfficen omaan ohjelmistovalikoimaansa.
LibreOfficen kehitystyötä koordinoi riippumaton The Document Foundation -säätiö.
Käyttäjät.
Huhtikuussa 2024 Saksan osavaltio Schleswig-Holstein ilmoitti siirtyvänsä LibreOfficen käyttöön digitaalisen suvereniteetin parantamiseksi. Ilmoituksen mukaan vapaalla ohjelmistolla hallinnolla on paremmat mahdollisuudet valita mistä ohjelmisto ja tuki tulevat, sekä voivat rahoittaa paikallisia kehittäjiä parannuksien tekemiseen. Muutos koskee henkilökohtaista tietokonetta osavaltion hallinnossa. Siirtymän suunnittelu alkoi vuonna 2021.
LibreOfficen osaohjelmat.
LibreOffice koostuu kuudesta ohjelmasta:
Historia.
OpenOfficen yhteisö päätti syyskuussa 2010 irtautua Oraclesta ja perustaa riippumattoman säätiön jatkamaan hanketta nimellä LibreOffice. Tämä uusi yhteisö on ehdottanut, että Oracle voisi liittyä hankkeeseen jäseneksi ja luovuttaa OpenOffice.org-tuotemerkin.
Yhteisö on ilmoittanut, että Document Foundation on perustettu, jotta noudatettaisiin alkuperäistä asiakirjaa, jonka mukaan hankkeen tulee olla riippumaton.
LibreOfficen kehitys aloitettiin OpenOfficen versiosta 3.2, ja versionumerointikin jatkuu suoraan siitä. LibreOfficen ensimmäinen vakaa versio 3.3.0 julkaistiin 25. tammikuuta 2011.
29. tammikuuta 2020 julkaistu versio 6.4 parantaa suorituskykyä ja edelleen parantaa yhteensopivuutta. 75 prosenttia muutoksista on peräisin henkilöiltä yrityksissä kuten Collabora ja Red Hat.
Version 7.0 julkaisusta ilmoitettiin 5. elokuuta 2020. Uudistuksia ovat muun muassa tuki OpenDocument versiolle 1.3, Vulkan-pohjainen grafiikkaprosessorin tuki Skia-kirjaston avulla ja parempi yhteensopivuus Microsoftin Officen dokumenttimuotojen kanssa.
Kehitystyö ja julkaisutahti.
Syntyessään LibreOffice peri 15 vuotta vanhan laajan ja monimutkaisen koodikannan, jonka kehitys oli käynyt jähmeäksi osin siksi, että liian isojen muutosten pelättiin tuovan esiin piileviä ongelmia. LibreOfficen kehittäjäyhteisö päätti ruveta uudistamaan koodikantaa rivakasti silläkin uhalla, että varhaisten julkaisuversioiden vakaus tästä kärsisi. Kehitystyössä on omaksuttu periaate, että ongelmiin törmääminen voi loppujen lopuksi olla hyväkin asia, koska silloin ne voidaan korjata. Käytännössä ohjelmistoa pyritään kehittämään pienin askelin mutta aiempaa ketterämmin ja yhteisölähtöisesti.
LibreOfficen kehitystä tahdittaa tiivis julkaisuaikataulu, jolla pyritään varmistamaan, että ohjelmiston uudet ominaisuudet tulevat nopeasti yleisesti saataville. Suunnilleen puolen vuoden välein julkaistaan uusi versio ("x.y.0"), joka saa aikataulutettuja korjauspäivityksiä ("x.y.1", "x.y.2" ja niin edelleen) aluksi kuukauden ja myöhemmin parin kuukauden välein. Jokaista versio- ja korjausjulkaisua edeltää pari kolme julkaisuehdokasta "(release candidate", esimerkiksi "x.y.z-rc1" tai lyhyemmin "x.y.z.1)", joista viimeinen julistetaan vakaaksi, mikäli siinä ei ilmene merkittäviä ongelmia.
Vuodelle 2024 uusien julkaisujen versionumerointi muuttuu kalenteriajan mukaiseksi. Version 7.6 jälkeen julkaistava versio on 24.2.
Koko ajan saatavilla on kaksi vakaata versiota – niistä vanhempi erityisesti varovaisille käyttäjille, sillä ensimmäisiä julkaisuversioita suositellaan ensisijaisesti kokeilunhaluisille käyttäjille. Kunkin version virallinen tuki umpeutuu noin yhdeksän kuukauden kuluttua alkuperäisestä julkaisusta, kun uudemman version arvioidaan kypsyneen riittävän vakaaksi kaikkein varovaisimmillekin käyttäjille, mutta esimerkiksi Linux-jakelut tai riippumattomat kehittäjät voivat tarjota tietoturvapäivityksiä vanhempiinkin versioihin.