tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kalliojärvi (Kangasala, Vähä-Pento)

Kalliojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Vähä-Penton lähellä ja Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Pentojärven luoteispuolella kallioisten mäkien ympäröimänä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Monin paikoin rantaan työntyy kallioinen mäki. Järven rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 325 tai vanhalta kylätieltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,2 metriä mpy. Järveen on johdettu neljä suo-ojaa, joista yksi on myös laskuoja. Se laskee lounaispuolella sijaitsevaan Tervajärveen. Tervajärven laskuoja virtaa Tervaojankorven ojiin ja jatkaa Tervaojana Pikkujärven läpi Längelmäveden Nuuruslahteen.
Tervajärvi (Kangasala)

Tervajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Vähä-Penton lähellä ja Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 7,1 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvialtaasta erottuu kaksi lahtea. joista toinen on hyvin kapea. Se sijaitsee Pentojärven länsipuolella Tervakorven lähellä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järven rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 325.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,7 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän lyhyttä suo-ojaa. Yksi niistä on samalla laskuoja, joka Koivuniemensuon ja Tervaojankorven jälkeen muuttuu Tervaojaksi. Se virtaa Pikkujärven läpi Längelmäveden Nuuruslahteen.
Historiaa.
Tervajärven laskuoja oli aiemmin ”Heinihuhdinojan” niminen, mutta sen nimi oli vuoden 1977 kartassa muuttunut Tervaojaksi. Myös laskujärvi oli aikaisemmin nimeltään ”Peräjärvi”, mutta sen nimi muuttui samassa yhteydessä.
Pikkujärvi (Kangasala, Kivisalmi)

Pikkujärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Haapasaaren ja Kivisalmen kylien välissä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueen ja peltoalueen rajalla puoli kilometriä Nuuruslahdelta etelään. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannassa on vain yksi vapaa-ajan asunto. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja rannat ovat peltomaata.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi ojaa ja siihen laskee kaksi luontaista ojaa. Karmunoja laskee sen etelärantaan ja se tuo 2,5 kilometrin päästä Lakeenjärven vesiä. Toinen oja on Tervaoja, joka tuo 3,0 kilometrin päästä Tervajärven ja Kalliojärven vedet. Pikkujärven oma laskuoja laskee Längelmäveden Nuuruslahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Nuuruslahden suulla sijainneen Rutasaaren kummallakin puolella oli salmi. Nykyään se on niemimaata, jonka lounaispuolella on enää kapea salmi. Nuuruslahti ulottui nykyistä pidemmälle Pikkujärven muodostaessa lahden pohjukan.
Vuoden 1954 peruskartassa järven nimi oli ”Peräjärvi” ja siihen laskevat ojat olivat ”Lakeisoja” (Karmunoja) ja ”Heinihuhdinoja” (Tervaoja). Nämä kolme nimeä olivat vuoden 1977 muuttuneet nykyisiksi.
Pohjanlahti (Kangasala)

Pohjanlahti on Pirkanmaalla Kangasalla Noksioisten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Kontti-Kertun mäen pohjoispuolella kalliomurrokseen muodostuneeseen painaumaan. Järven ympärillä on peltoalue, joka on rannan lähellä olevan metsiköiden takana. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsää tai pellonreunaa. Sen rantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,5 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi merkittävää ojaa. Järven pohjoisrantaan laskee pitkä pelto-oja luoteesta ja sen kaakkoisrantaan laskee Pietijärven laskuoja. Tähän yhtyy Vierikkavuoren eteläpuoliset ojat. Pohjanlahden laskuoja on 200 metriä pitkä ja se laskee Längelmäveden Noksioislahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Noksioislahti oli pitempi kuin se on nykyään. Längelmäveden vedenpinnan aleneminen on lyhentänyt lahtea ja siitä on kuroutunut erilleen Pohjanlahti.
Frederick L. Ashworth

Frederick Lincoln "Dick" Ashworth (24. tammikuuta 1912 – 3. joulukuuta 2005) oli Yhdysvaltain laivaston vara-amiraali. Hän oli keskeisiä hahmoja Yhdysvaltain Manhattan-projektissa. Ashworth oli Annapolisin merisotakoulun suorittanut meriupseeri. William S. Parsons oli Ashworthin läheinen työtoveri. Frederick L. Ashworth oli se sotilashenkilö, jonka suosituksesta juuri Tinian valittiin uudeksi tukikohdaksi 509. raskaalle erityispommitusrykmentille.
Ashworth aseisti ja viritti Fat Man- plutoniumpommin apulaisenaan aliluutnantti Philip M. Barnes. Bockscariksi nimetyn Boeing B-29 Superfortress pommikoneen ylitettyä kolmasti Kokuran ja epäonnistuessa pommitustehtävässä, juuri Ashworth komensi koneen pommittaja Kermit K. Beahania pudottamaan Fat Manin tutkan avulla Nagasakiin. Pommi osui arviolta 5 kilometriä aiotusta maalista, joka oli ammustarviketehdas. Tuho oli silti valtava, ja arviolta 60% kaupunkialueesta tuhoutui. Pommi pudotettiin vaikeista olosuhteista, kuten huonosta näkyvyydestä huolimatta, koska koneen polttoainetilanne oli niin huolestuttava.
Frederick L. Ashworthin sotilasarvo oli eläkkeelle siirtyessään vara-amiraali. Hänet palkittiin muiden muassa Silver Star- ja Bronze Star-kunniamerkein.
Pietijärvi (Kangasala)

Pietijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Kiviaholla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,3 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee peltoaukean keskellä olevassa painaumassa. Järven länsirannoilla on kaksi muita rantoja selvästi jyrkempää rinnettä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat peltojen reunapusikkoa. Järven lähiympäristössä sijaitsee kuusi maatilaa tai muuta kiinteeä asutusta. Rannoille on rakennettu lisäksi kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet seututieltä 325 tai yhdystieltä 14014.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,6 metriä mpy. Siihen laskee pelto- ja metsäojat. Järven laskuoja lähtee sen pohjoispäästä ja se laskee Pohjanlahden läpi Längelmäveden Haapasaarenselälle, missä sijaitsee kapea Noksioislahti.
Luontoarvoja.
Vaikka järven valuma-alue on pieni, vaihtuu järven vesi nopeasti. Viljelystä peräisin olevat ravinteet ovat rehevöittäneet järven ja sitä vaivaavat veden happitalouden häiriöt. Järven vesi on luokiteltu tyydyttäväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi esiintyy nimettömänä, mutta sen etelärannat olivat peltomaata ja pohjoisrannat oli raivattu niityiksi. Järven kaakkoispuolella sijaitsi tuolloin yksi maatila. Järven pohjoispäähän on piirretty kuntaraja, joka kääntyy järven kohdalla. Vuoden 1957 peruskartassa seututien linjaus on piirretty näkyviin. Vielä vuoden 1977 kartassa Kiviahon kulmakuntaa kutsuttiin Lahdenkulmaksi.
Vennajärvi (Kangasala)

Vennajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 0,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Puharinsuon länsiosassa sen ojitetulla osalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat suota.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,0 metriä mpy. Vaikka suo on ojitettu, ei yhtään osaa ole ohjattu järveen. Se on siinä mielessä umpijärvi.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi näkyy nimettömänä metsäjärvenä suolla, johon on jo merkitty heinäniittyä.
Vuoden 1957 peruskartassa järven kautta on merkitty talvitie, mutta muuten järvi ja sen suo olivat koskemattomia. Saman suon itäpäässä oli nostettu pehkua. Tilanne jatkui samana vuoden 1980 kartassa, mutta kartassa on merkitty jälkipainoksena tulevan metsäautotien linjaus järven lähelle. Tie on rakennettu vuoden 1987 kartassa, mutta soiden nykyistä ojitusta ei silloinkaan vielä ollut aloitettu.
Majaajärvi

Majaajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden ja Majaalahden välissä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee kalliomurroksessa painanteessa olevalla pienellä suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat suota. Järven vierestä kulkee seututieltä 325 tuleva metsäautotie.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,8 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi suo-ojaa. Toinen tuo Pohjanhorhan suunnalta vettä ja toinen pohjoisesta Aukeakorven kuivatusvesiä. Sen oma laskuoja lähtee kalliomurroksen laaksoa myöten itään, jossa se kolmen kilometrin päässä yhtyy Töykänäsjärven laskuojaan. Se vuorostaan laskee Sahalahden Kirkkojärveen, jonka laskuoja Myllyoja laskee Längelmäveden Isoniemenselkään.
Historiaa.
Järvi oli Sahalahden ja Kangasalan välisen kuntarajan kohdalla. Vuoden 1956 peruskartassa näyttäisi rajapyykki sijaitsevan järven pohjoisrannalla.
Vähäjärvi (Kangasala, Heponiemi)

Vähäjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Heponiemen kylän pohjoispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Heponiemen pohjoispuolella metsäalueen mäkien välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa kapeaa suota. Järven ohittaa länsipuolelta Kangasalta Majaalahteen kulkeva yhdystie 13989.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella, jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy. Sen rantasoilta on johdettu ojat järveen, mutta niiden kautta tulee myös Järviniitynnotkon ja Sammalsuon kuivatusvesiä. Järven oma laskuoja lähtee etelärannasta ja se laskee 1,6 kilometrin päässä Längelmäveden Heposelkään.
Mikkolanjärvi (Orivesi)

Mikkolanjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Leväslahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Leväslahden peltoaukean eteläreunalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa ja sen rannalle on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa yhdystieltä 3280 haarautuvia teitä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,5 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme kuivatusojaa, joista yksi tuo ojitetun Soimasuon kuivatusvesiä. Järven laskuoja lähtee koillisrannasta ja se mutkittelee ensin itään ja litten länteen virtaa Raukoselän läpi laskien lopulta Koljonselän lounaisrantaan. Samaan laskuojaan laskee Vähäjärvikin.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen rannoilla ja Vähäjärven välisellä kannaksella sijaitsi viisi taloa sekä niiden pellot ja niityt. Järvestä lähtevä laskuoja teki samat mutkat kuin nykyäänkin, mutta se laski Liveslahteen eli Leväslahteen Raukoselän kohdalla.
Vuoden 1957 peruskartassa ei vapaa-ajan asuntoja ollut vielä, mutta Soimasuo oli jo silloin ojitettu. Vuonna 1977 oli vapaa-ajan asuntoja rakennettu monta.
Vähäjärvi (Orivesi, Leväslahti)

Vähäjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Leväslahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Leväslahden peltoalueen eteläreunalla yhdessä Mikkolanjärven kanssa. Järven kaakkoisrantaan laskeutuu kallioiselta Vähävuorelta rinne rantaviivalle asti. Järven luoteispää on ilmavalokuvista päätellen hyvin matalaa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 3280.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,2 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu mainittavia kuivatusojia ja sen laskuoja lähtee luoteispäästä ja se yhtyy välittömästi Mikkolanjärven laskuojaan. Je virtaa Raukoselän läpi ja laskee Koljonselän lounaisrantaan.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven rannassa ja Mikkolanjärven välisellä kannaksella sijaitsee neljä maatilaa sekä niiden peltoja ja niittyjä.
Vuosien 1957–1986 peruskartassa järven viljelyalat ja asutus on pysynyt samanalisena.
Pajujärvi (Orivesi, Päilahti)

Pajujärvi on Pirkanmaalla Oriveden Päilahdella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Nuottajärven ja Päilahden kylien eteläpuolisella metsäalueella Pajuvuoren koillispuolella. Kallioinen vuori kohoaa 56 metriä järven vedenpintaa korkeammalle, mutta sen alarinteet ovat järven kohdalla loivat. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat suota. Järven koillispuolella sijaitsee peltopalsta. Järven itäpuolella kulkee Pajukannan ja Nuottajärven kylien välinen metsäautotie.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,3 metriä mpy. Siihen on johdettu yksi metsä- ja suo-oja, joka laskee sen pohjoisrantaan. Järven laskuoja lähtee itäpäästä ja virtaa Päilahden kylän alavimpien kohtien kautta 2,6 kilometrin päähän Koljonselän Päilahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Paijujärvi”. Sen laskuojan varrelta oli raivattu puronvarsiniittyjä, jonka alapuolelta alkoivat pellot vasta. Vuosien 1956–1986 peruskartassa järven ympäristö ja ojitus säilyivät samana koko ajan.
Nuottajärvi (järvi Orivedellä)

Nuottajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Nuottajärven kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 14,8 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Solttilanvuorten, Korrinvuoren ja Rilankorvenmäen välissä ylänköalueen koillisreunalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä. Sen rannat ovat puoliksi metsämaata, mutta loppuosa on peltoa tai suota. Järven lähiympäristössä on viisi maatilaa peltoineen ja hieman haja-asutusta, jotka muodostavat Nuottajärven kylän. Sen rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet järven pohjoispuolelta ohittavalta yhdystieltä 3260.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,3 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi metsä- tai pelto-ojaa. Sen laskuoja lähtee järven itäpäästä ja se laskee 2,8 kilometrin päähän Koljonselän Päilahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen rannassa sijaitsi yksi torppa ja kauempana maantien varrella toinen mahdollisesti toinen torppa. Alue oli otettu osittain viljelyyn ja järven länsipäästä oli raivattu niittyjä. Laskuojan jyrkimmässä osassa sijaitsi vesimylly.
Vuosien 1956–1986 peruskartoissa ei tapahdu merkittäviä asutukseen tai viljelyyn liittyviä muutoksia. Samoin tieyhteydet säilyvät ennallaan. Yhden maatilan toiminta on loppunut nykypäivään mennessä.
Pettuselkä

Pettuselkä on Pirkanmaalla Oriveden Kuoppalan pohjoispuolella Koljonkulmalla sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 7,9 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Koljonselän rannan tuntumassa niin sanotun Mustasaaren takana. Lammella ei ole kartan mukaan saaria, vaikka se on matala ja vesikasvillisuuden valtaama. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat suora, joka rajautuu peltopalstoihin. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa peltoineen ja jonkin verran haja-asutusta. Sen rantojen läheisyyteen on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Mustasaaren alueella sijaitsee taidekeskus Purnu. Sinne tulee tiet yhdystieltä 14223, joka haarautuu yhdystieltä 3260.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Lampeen on johdettu yksi pelto-oja ja sen yhteysoja Koljonselkään sijaitsee sen eteläisellä lahdella.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ei Pettuselän lampea vielä ollut olemassa, vaan se muodosti Mustasaaren ja sen kahden seuralaissaaren taakse suojaisan vesialueen, joka kuului Koljonselkään. Kaivannon kanavan tapaturma alensi Längelmäveden ja myös Koljonselän vedenpintaa karkeasti arvioiden pari metriä, jolloin saarten välit mataloituivat. Vaikka tapahtuma sattui vuonna 1830, ovat kartturit voineet kopioida Kalmbergin karttaan tapahtumaa vanhempien karttojen rantaviivan ja siksi tilanne näkyy vielä tästäkin kartasta. Saarten suojassa nykyisen järven rannalla ei ollut asutusta, mutta siellä oli raivattu pieni niitty.
Vuoden 1956 peruskartassa lampi oli lähes täysin kolmen maatilan peltomaiden ympäröimänä. Seuraavassa kartassa viljelyala oli pienetynyt ja Mustaraaren Purnuun ja lounaispuolelle toiselle tilalle oli tuotu runsaasti rakennuksia. Eteläiseen lahteen on nyt merkitty kaivettu oja.
Koiralampi (Orivesi)

Koiralampi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat suota.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,1 metriä mpy. Siihen on johdettu ympäröivältä suolta kuivatusojia. Yksi niistä muodostaa sen laskuojan, joka laskee Koljonselän Viuhkoselällä Hirvelänlahteen.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa sen itä- ja länsipuolilla sijaitsi peltopalstat. Lampeen ei ollut johdettu vielä kuivatusojia, mutta seuraavassa vuoden 1977 kartassa molemmilta pelloilta tuli ojat lampeen. Suo ojitettiin vasta vuoden 1986 kartan julkaisun jälkeen.
Vähäjärvi (Orivesi, Eräslahti)

Vähäjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Eräslahden kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 7,2 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Eräsjärven ja Koljonselän Eräslahden välisessä laaksossa, jonka rannat ovat paikoin jyrkät. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee yksi toimiva maatila. Sen rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,9 metriä mpy. Siihen laskee Eräsjärveltä Jokioja ja siihen on johdettu etelästä peltomaiden kuivatusoja. Järven laskuoja lähtee sen kaakkoispäästä ja se laskee Koljonselän Koivistonselältä haarautuvaan Eräslahteen.
Historiaa.
Vanhassa pitäjänkartassa vuodelta 1752 maantie kulki järven kaakkoispään kohdalta ohi. Järven ympäristö vaikutti silloin olevan autio, mutta Eräslahdella sijaitsi mahdollisesti kylä . Vuosien 1957–1986 peruskartoissa alueen viljelytilanne ja asutus ei ole kokenut merkittäviä muutoksia.
Eräsjärvi

Eräsjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Torkkelissa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se on laajan C-kirjaimen muotoinen järvi, jossa sen eteläosa muodostuu kapeasta lahtimaisesta järvenosasta. Eteläosan lahtea kutsutaan nimellä Taipaleenlahti ja C-kirjaimen toista sakaraa Lepolahdeksi. Järvi on muodostunut mäkisessä maastossa mäkien välisiin laaksoihin. Lounaispuolen kalliomäki Kotimäki kohoaa 30 metriä vedenpintaa korkeammalle ja myös samankorkuinen pohjoisrannan Kukkulanvuori näkyy järvelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja sen länsi- ja etelärannat ovat peltomaata ja muut rannat metsämaata. Sen lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa ja sen rannoille on rakennettu alle 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet valtatieltä 9.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,1 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama pelto- ja metsäoja. Pohjoisen Liinalampi laskee järveen, samoin tekevät Kolu ja Rummakko. Järven laskuoja Jokioja lähtee Taipaleenlahdesta kaakkoon päin virraten Vähäjärven läpi ja laskien Koljonselän Eräslahteen.
Historiaa.
Vuosien 1957–1986 peruskartoissa ei ole tapahtunut suuria muutoksia peltoviljelyssä tai rakennuskannassa. Vuoden 1977 kartassa näkyy metsien ojituksessa tehty kaivutyö, joka ei sen jälkeen enää jatkunut.
Kolu (Juupajoki)

Kolu on Pirkanmaalla Juupajoella ja Orivedellä Torkkelissa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 9,3 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Riutta- ja Matalankorvenvuorten valisessä laaksossa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin suota. Kuntaraja ylittää järven jakaen sen Juupajoen ja Oriveden puolelle lähes yhtä suuriin osiin.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,3 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu metsäojia, mutta sen laskujoki lähtee järven itäpäästä kohti itää. Se laskee maatilan peltojen kautta Eräsjärveen, joka vuorostaan laskee Vähäjärven kautta Koljonselän Eräslahteen.
Pohjanlampi (Orivesi)

Pohjanlampi on Pirkanmaalla Oriveden Eräslahdella sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Koivistonselän lahdenpohjukan Holminpohjan ja Raijalanvuoren välissä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat metsää tai peltomaata.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Siihen laskee metsäoja vuorten välistä ja sen laskuoja laskee 200 metrin päähän Holminpohjaan.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa järven rannat oli merkitty soistuneiksi, mutta myöhemmässä kartassa vuodelta 1977 ympäröivät pellot ulottuivat sen rannoille asti . Vuosien aikana kartoista ei huomaa suuria viljelyyn tai asutukseen liittyviä muutoksia.
Eskolanjärvi (Orivesi)

Eskolanjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Talviaisten kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 7,4 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se on kaksialtainen järvi, jossa altaita yhdistää keskellä sijaitseva noin 10 metriä leveä salmi. Sitä ympäröivät jokiaselta suunnalta peltomaat ja alavat rannat ovat suota. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannoille on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Järven itäpuolella kulkee Talviaisten kylätie, joka on valtatieltä 9 haarautuva yhdystie 14301.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,2 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama pelto- ja metsäoja. Järven oma laskuoja laskee Harolanlahden Tarkanlahteen, joka itse laskee vuorostaan Lopenselkään.
Historiaa.
Vuosien1957–1986 peruskartoissa viljelyalueet ja asutus on säilynyt samanlaisena.
Raidistonjärvi

Raidistonjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Raidiston kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 10,8 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvi sijaitsee keskellä Röyhdänsaarta mäkien välisessä painaumassa. Järvellä on kartan mukaan yksi noin 40 metriä pitkä kalliosaari, joka on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, peltoa ja avosuota. Sen lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa, joista toinen toimii myös matkailukeksuksena. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä 9 haarautuvalta kylätieltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,2 metriä mpy. Siihen ei kartan mukaan ole johdettu ojia ja sen laskuoja lähtee järven pohjoisrannasta ja se laskee Koljonselän Röyhdänsalmeen.
Historiaa.
Järvi näkyy vuoden 1752 kartassa, johon on merkitty myös Raidiston talo tai kulmakunta . Vuosien 1957–1986 peruskartoissa ei viljelyalassa tai asumisessa ole tapahtunut merkittäviä muutoksia.
Oinasjärvi (Orivesi)

Oinasjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Talviaisten kylän itäpuolella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 12,7 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylängöllä Harovuoren juurella mäien ympäröimänä. Harovuoren rinteet laskeutuvat järven länsirantaan. Vuoren huippu kohoaa 75 metriä järven vedenpinnan yläpuolelle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvelle johtaa valtatieltä 9 kärrypolku.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,3 metriä mpy. Siihen on johdettu pohjoisesta Isosuon kuivatusoja. Järven laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja se laskee 1,2 kilometrin päässä Harolanlahteen. Vesireitti jatkaa siitä Lopenselän kautta Koljonselän Säkkiänselälle.
Paskojärvi (Orivesi)

Paskojärvi on Pirkanmaalla Oriveden Talviaisten kylän itäpuolella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueella, Harovuoren juurella sijaitsevan Oinasjärven ja koillisessa sijaitsevan Tuulijärven välissä, kallioisella mäkialueella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven itäpuolelta sen ohittaa valtatieltä 9 alkava ja Tuulijärvelle kulkeva metsäautotie.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,6 metriä mpy. Siihen on johdettu pieni metsäoja ja sen laskuoja laskee etelässä kahden kilometrin päässä Koljonselän Karviansalmeen.
Vähä-Heiniä

Vähä-Heiniä tai myös Pikku-Heiniä on Keski-Suomessa Jämsässä Länkipohjassa Hiukkaan ja Syväjärven kylien välissä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee kumpuilevan maaston painanteessa yhdessä Iso-Heiniän kanssa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,3 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia ja siihen tulee vain Iso-Heiniästä yli 300 metriä pitkä oja. Lammen laskuoja yhtyy alempana Maivian ja Hepojärven haaraan ja laskee sitten Koljonselän Säkkiän Hiukkaanlahteen.
Iso-Heiniä

Iso-Heiniä on Keski-Suomessa Jämsän Länkipohjassa Hiukkaan ja Syväjärven kylien välissä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 7,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee kumpuilevan maaston painaimassa yhdessä Vähä-Heiniän kanssa. Sen länsirannasta kohoaa kallioinen mäki 35 metriä vedenpintaa korkeammalle. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen pohjois- ja itäpuolella sijaitsee kolme maatilaa. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, paitsi pohjoisessa, missä ne ovat peltomaata. Lammen rantaviiva on soistunutta ja sitä kiertää kapea avosuon kaistale. Rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Lammen itäpuolelta kulkee Hirtolahteen jatkava yhdystie 3280.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72) , jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,0 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsä- ja pelto-ojaa, joista toisen valuma-alueella sijaitsee Rummakkojärvi. Lammen laskuoja on suoraksi kaivettu ja yli 300 metriä pitkä oja Vähä-Heiniään. Nämä lammet laskevat samaa ojaa myöten Koljonselän Säkkiän Hiukkaanlahteen kuin Maivia ja Hepojärvi.
Historiaa.
Vuoden 1965 peruskartassa pohjoispuoleln maatilan nimeksi on merkitty sulkuihin Heinäjärvi. Tämä on saattanut olla myös lammen aikaisempi nimi, sillä varsin usein maatilaa on kutsuttu järvensä mukaan. Kartan mukaan lammen ympärillä on ollut paljon enemmän peltoa, jotka ovat nykyään metsämaata.
Rummakkojärvi

Rummakkojärvi on Keski-Suomessa Jämsän Länkipohjan Hiukkaan kylässä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Rummakkovuoren itäpuolella ojitetun suon keskellä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat suota, jossa ranta muodostuu avosuon kaistaleesta.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,5 metriä mpy. Lampeen on johdettu kahdeksan suo-ojaa, joista yksi on samalla sen laskuoja. Se laskee 1,4 kilometrin päässä Iso-Heiniään. Laskuojalle tulee pudotusta 15,5 metriä.
Historiaa.
Vuoden 1965 peruskartassa suon eteläosia oli jo ojitettu ja vuoden 1986 kartassa ojitus oli saatettu päätökseen.
Sulunjärvi

Sulunjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Länkipohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee maastossa Niinistönmäen ja Sulunvuoren välisessä laaksossa. Sulunvuoren huippu, joka kohoaa 65 metriä järven vedenpintaa korkeammalle, sijaitsee järvestä kauempana. Sen sijaan Niinistönmäen rinteet laskevat lähes järven rantaan asti. Rinteiden ja rannan väliin on rakennettu valtatie 9. Orivesi–Jyväskylä-rautatie kulkee vastarannalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvi sijaitsee Länkipohjan koillispuolella aivan taajama-alueen ulkopuolella. Järven luoteisrantaan on rakennettu kolme kiinteää asuntoa ja kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie taajamasta.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,4 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän lyhyttä ojaa. Sulunjärvi kuuluu vesireitille, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi ja Sulunjärvi. Järven tulo-oja on juuri tuo Liivesoja, joka on Liivesjärven laskuoja. Sulunjärvi laskee Oinasojaa myöten Koljonselän Säkin Oinaspohjan lahteen. Oinasojalla on pudotusta 29 metriä.
Luontoarvoja.
Oinasjoessa talvehtii yleensä koskikara.
Historiaa.
Vuoden 1965 peruskartassa sijaitsi valtatien ja järven rannan välissä peltopalstoja. Ne ovat nykyään metsänä.
Nikkelikarbonaatti

Nikkelikarbonaatti (NiCO3) on nikkeli- ja karbonaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa lasin, katalyyttien ja muiden nikkeliyhdisteiden valmistukseen.
Ominaisuudet.
Huoneenlämpötilassa nikkelikarbonaatti on vaaleanvihreää kiteistä ainetta. Kidevedettömän muodon lisäksi tunnetaan myös kidevedellinen heksahydraatti (NiCO3·6H2O) ja niin kutsuttu emäksinen nikkelikarbonaatti (Ni5(OH)6(CO3)2·4H2O), jota voidaan myös pitää nikkelikarbonaatin ja nikkelihydroksidin seoksena. Yhdiste on veteen liukenematonta, mutta liukenee happoliuoksiin, jolloin vapautuu hiilidioksidia. Kuumennettaessa nikkelikarbonaattia noin 450 °C:n lämpötilaan se hajoaa hiilidioksidiksi ja nikkelioksidiksi. Muiden nikkeliyhdisteiden tavoin nikkelikarbonaatti on karsinogeenista.
NiCO3 → NiO + CO2
Valmistus ja käyttö.
Nikkelikarbonaattia voidaan valmistaa saostamalla nikkelisulfaattiliuoksesta natriumvetykarbonaatin tai -karbonaatin avulla. Käytettäessä jälkimmäistä muodostuu emäksistä nikkelikarbonaattia. Toinen tapa yhdisteen valmistukseen on liuottaa nikkeliä ammoniumkarbonaattiliuokseen ja johtaa liuokseen hiilidioksidia. Tämän jälkeen liuoksesta haihdutetaan ammoniakki ja hiilidioksidiylimäärä pois, jolloin nikkelikarbonaatti saostuu.
NiSO4 + NaHCO3 → NiCO3 + NaHSO4
Nikkelikarbonaattia käytetään värittömän lasin, nikkeliyhdisteiden, esimerkiksi nikkelinitraatin, ja rasvojen kovettamisessa käytettävien katalyyttien valmistuksessa. Sitä voidaan käyttää myös keramiikan värjäämiseen, apuaineena päällystettäessä muita metalleja nikkelillä elektrolyyttisesti ja tyhjiöputkissa.
Finlandia-kvartetti

 
Finlandia-kvartetti () on suomalainen vuonna 1969 perustettu jousikvartetti, jonka alkuperäiset muusikot olivat Olavi Pälli (1. viulu), Jussi Pesonen (2. viulu), Esa Kamu (alttoviulu) ja Heikki Rautasalo (sello). Vuonna 1977 ykkösviulistiksi vaihtui Okko Kamu. Myöhemmin kokoonpanoksi vakiintui Seppo Tukiainen (1. viulu), Jussi Pesonen (2. viulu), Mauri Pietikäinen (alttoviulu) ja Heikki Rautasalo (sello). Finlandia-kvartetti toimi 1990-luvun puoleenväliin saakka.
Historiaa.
Finlandia-kvartetti syntyi EMI-levymerkin Reino Bäckmanin aloitteesta hänen kuultuaan erästä iskelmälevytystä varten koottua jousikvartettia. Hän pyysi ryhmää levyttämään Sibeliuksen "Voces intimae" -⁠kvarteton. Sen jälkeen kvartetti alkoi myös esiintyä, ja konserteille ilmeni kysyntää ulkomailla vielä enemmän kuin Suomessa.
Vuonna 1978 Finlandia-kvartetista tuli ensimmäinen länsimainen musiikkiryhmä, joka pääsi esiintymään Pekingiin ja Shanghaihin Kiinan kulttuurivallankumouksen jälkeen.
Why’d You Only Call Me When You’re High?

Why’d You Only Call Me When You’re High? on englantilaisen indie rock -yhtye Arctic Monkeysin kappale. Se julkaistiin kolmantena singlenä yhtyeen viidenneltä albumilta "AM". Single julkaistiin 11. elokuuta 2013.
”Why’d You Only Call Me When You’re High?” sijoittui Britannian singlelistalla sijalle 8, mikä on yhtyeen paras sijoitus sitten vuoden 2007 singlen ”Fluorescent Adolescent”.
Musiikkivideo julkaistiin YouTubessa 10. elokuuta 2013, ja se on saavuttanut lähes 40 miljoonaa näyttökertaa.
World Open Karate Championship

World Open Karate Championships on joka neljäntenä vuotena Tokiossa käytävä Kyokushin maailmanmestaruuskilpailut. Sitä on järjestetty vuodesta 1975 lähtien ja se käydään avoimessa painoluokassa. Perustaja Mas Oyaman kuoltua 1994 Kyokushinin järjestö IKO hajosi useiksi muiksi järjestöiksi, kuten IKO 2 ja IKO 3. Sen myötä kuudennesta turnauksesta lähtien järjestöt ovat pitäneet omalla nimellä World Open turnauksia. Turnaus kestää kolme päivää, sillä osallistujia on lähes kaksisataa noin sadasta eri maasta. Ensimmäisissä kilpailuissa osallistujia oli 128 kolmestakymmenestäkahdesta eri maasta. Sitä vastoin viidensissä kilpailuissa osallistujia oli 205, 112 eri maasta.
Säännöt.
Ottelut kestävät alukierroksilla kaksi minuuttia, jonka jälkeen neljä kulmatuomaria ja päätuomari antavat pisteensä voittajalle. Mikäli pisteet menevät tasan jatketaan kahdella yksittäisellä jatkoerällä, kunnes voittaja on saatu selville. Mikäli vastustaja saa yhden puolipisteen eli wazarin ja otteluaika menee umpeen julistetaan hänet voittajaksi. Sitä vastoin kahdesta puolipisteestä saa täyden pisteen eli ipponin, jonka jälkeen ottelu päättyy. Täyden pisteen saa sitä vastoin mikäli tyrmää vastustajansa tai osuman jälkeen vastustaja näyttää kipua ja kaatuu maahan yli kolmen sekunnin ajaksi. Turnauksen edetessä 32 parhaan joukkoon, ottelun kesto nousee kolme minuuttiin. Ottelut käydään täyskontaktina, jossa ei käytetä ollenkaan suojia. Säännöissä kuitenkin kielletään lyönnit päähän, eikä esimerkiksi vastustajaa saa lyödä ns. veitsikädellä kaulaan tai kasvoihin. Potkut nivusiin ovat myös kiellettyjä, jotka muussa tapauksessa johtavat hylkäykseen. Vastustajaa ei saa tarttua myöskään karatepuvusta eli gistä, jonka myötä heitot ovat kiellettyjä. Päällä ei saa myös osua toista kasvoihin.
Maxwell Holt

 
Maxwell ”Max” Holt (s. 3. joulukuuta 1987 Cincinnati, Ohio) on yhdysvaltalainen lentopalloilija. Hän on pelannut Yhdysvaltain maajoukkueessa sekä saavuttanut olympiapronssia Riossa 2016 ja Pariisissa 2024 ja MM-pronssia 2018 kisoista. Hän voitti maajoukkueessa myös Lentopallon maailmanliigan 2014 ja 2015 hänet valittiin Maailmanliigan parhaaksi keskitorjujaksi.
Hato (1937)

Hato () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1937 valmistunut Ōtori-luokan torpedovene.
Valmistus.
Alus tilattiin vuoden 1934 hankinnoissa Ishikawajimalta, missä köli laskettiin 28. toukokuuta 1936. Alus laskettiin vesille 25. tammikuuta 1937 ja valmistui 7. elokuuta.
Palvelus.
Alus upposi 16. lokakuuta 1944 ilmahyökkäyksessä Hongkongin edustalla. Se poistettiin alusluettelosta 10. joulukuuta 1944.
Erbium(III)kloridi

Erbium(III)kloridi (tai "erbiumtrikloridi" tai pelkkä "erbiumkloridi") on erbiumin ja kloorin muodostama epäorgaaninen yhdiste, jossa kloori esiintyy hapetusluvulla -I ja erbium +III. Näin muodostuva yhdiste on kaavaltaan ErCl3. Se muodostaa violetteja monokliinisiä kiteitä. Kidevedettömän muodon lisäksi tunnetaan heksahydraatti ErCl3·6H2O CAS numerolla 10025-75-9, joka on väriltään lähempänä pinkkiä. Sen pinkki väri voimistuu loistelampun alla tarkasteltaessa.
Reaktiot.
Erbiumkloridi reagoi alkalimetallien, kuten natriumin kanssa, muodostaen erbium(III)hydroksidia:
ErCl3 + 3 NaOH → Er(OH)3 + 3 NaCl
Käyttö.
Erbiumkloridi on hygroskooppinen aine. Sitä voidaan käyttää valmistettaessa metallista erbiumia, katalyyttina tietyissä orgaanisen kemian reaktioissa ja joissain optisissa sovelluksissa.
Sagi (1937)

Sagi () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1937 valmistunut Ōtori-luokan torpedovene.
Valmistus.
Alus tilattiin vuoden 1934 hankinnoissa Harima Shipbuilding Companyltä, missä köli laskettiin 20. toukokuuta 1936. Alus laskettiin vesille 30. tammikuuta 1937 ja valmistui 31. heinäkuuta.
Palvelus.
Alus upposi 8. marraskuuta 1944 torpedoituna Luzonin länsipuolella. Se poistettiin alusluettelosta 10. tammikuuta 1945.
Kari (1937)

Kari () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1937 valmistunut Ōtori-luokan torpedovene.
Valmistus.
Alus tilattiin vuoden 1934 hankinnoissa Mitsubishin Jokohaman telakalta, missä köli laskettiin 11. toukokuuta 1936. Alus laskettiin vesille 20. tammikuuta 1937 ja valmistui 20. syyskuuta.
Palvelus.
Alus upposi 16. heinäkuuta 1945 torpedoituna Jaavanmerellä. Se poistettiin alusluettelosta 30. syyskuuta.
Kiji (1937)

Kiji () oli keisarillisen Japanin laivaston vuonna 1937 valmistunut Ōtori-luokan torpedovene.
Valmistus.
Alus tilattiin vuoden 1934 hankinnoissa Taman telakalta, missä köli laskettiin 24. lokakuuta 1935. Alus laskettiin vesille 26. tammikuuta 1937 ja valmistui 31. heinäkuuta.
Palvelus.
Alus poistettiin alusluettelosta 20. helmikuuta 1946 ja se luovutettiin sotakorvauksena Neuvostoliitolle 1947.
Taylor Sander

 
Taylor Sander (s. 17. maaliskuuta 1992 Fountain Valley, Kalifornia) on yhdysvaltalainen lentopalloilija. Hän kuuluu Yhdysvaltojen A-maajoukkueeseen ja on seuratasolla edustanut joukkueita Veronassa ja Pekingissä. Hän saavutti olympiapronssia Yhdysvaltain joukkueessa Rio de Janeiron olympialaisissa 2016. Hän voitti maajoukkueessa myös Lentopallon maailmanliigan 2014. Hän on pelipaikaltaan yleispelaaja.
Katri Kirkkopelto

Katri Kirkkopelto (s. 1966) on suomalainen kuvataiteilija, kuvittaja ja kuvataiteen opettaja. Hän on kuvittanut oppimateriaaleja ja lastenkirjoja sekä suunnitellut kirjojen kansia ja tehnyt lehtikuvituksia.
Kirkkopelto opiskeli Oriveden Opiston kuvataidelinjalla 1985–1986 ja valmistui Taideteollisesta korkeakoulusta vuonna 1995. Hänen töitään on ollut esillä yksityis- että yhteisnäyttelyissä Suomessa ja ulkomailla, muun muassa Bratislavan kuvitusbiennaalissa 2007 ja samaan aikaan Bratislavassa järjestetyssä IBBY Finlandin Finnish Feelings -näyttelyssä.Kirkkopelto on kuvittanut muun muassa Eppu Nuotion "Villilä"-sarjaa ja Maria Kuutin "Anna ja Elvis" -kirjoja. 
Vuonna 2005 Kirkkopellon ja Suna Vuoren lastenkirja "Hirveää, parkaisi hirviö" oli Finlandia Junior -ehdokkaana ja voitti Pohjoismaisen kuvakirjakilpailun kansallisen sarjan. Vuonna 2009 Kirkkopelto sai Kylli Koski -palkinnon. Hänen teoksensa "Molli" oli HelMet-kirjallisuuspalkintofinalistina vuonna 2016. Samana vuonna kuvakirja "Piki" oli lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkintoehdokas. Myös Molli-sarjan kolmas osa, "Molli ja ja maan ääri", oli lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-ehdokkaana 2020.
Antti Ketonen

Antti Tapani Ketonen (s. 5. heinäkuuta 1978 Lohja) on suomalainen laulaja, joka on iskelmäyhtye Neljänsuoran solisti. Hän on julkaissut musiikkia myös ilman yhtyettään.
Vuosina 2008–2014 Antti Ketonen julkaisi neljä joulusingleä, jotka myöhemmin sisältyivät marraskuussa 2015 julkaistulle joulualbumille "Joulu valtaa sydämen". 
Ketosen varsinainen ensimmäinen soolosingle, ”Olisitpa sylissäni”, julkaistiin elokuussa 2017. Kappaleella oli nimekäs tekijätiimi: kappaleen on säveltänyt Lauri Tähkä, joka on myös sanoittanut kappaleen yhdessä Sinikka Svärdin kanssa. Tuotannosta vastasi Samuli Sirviö. Kappaleesta muodostui iso radiohitti, se oli 11 viikon ajan radiolistan ensimmäisellä sijalla ja se striimasi platinaa. Kappale oli vuoden 2018 soitetuin kappale suomalaisissa radioissa, sillä se soi vuoden aikana yli 9 000 kertaa. Se myös palkittiin vuoden iskelmänä Iskelmä Gaalassa 2018. "Olisitpa sylissäni" -niminen albumi julkaistiin toukokuussa 2019.
Syksyllä 2016 Ketonen osallistui "Tähdet, tähdet" -ohjelman kolmannelle kaudelle, jossa hän sijoittui viidenneksi.
Ketosella on ravintola-alan yrittäjänä yhdessä liikekumppaninsa Jaime Ysernin kanssa vuonna 2020 avattu tapas- ja viiniravintola La Taperia Helsingin keskustassa. Ketonen omistaa yrityksestä 49 %.
Snap Out of It

Snap Out of It on englantilaisen indie rock-yhtye Arctic Monkeysin kappale. Se julkaistiin kuudentena singlenä yhtyeen viidenneltä albumilta "AM". Single julkaistiin 9. kesäkuuta 2014.
”Snap Out of It” sijoittui Britannian singlelistalla sijalle 82. Britannian indie-listalla sijoitus oli kuudes 
Musiikkivideo julkaistiin YouTubessa 16. kesäkuuta 2013, ja on saavuttanut yli 30 miljoonaa näyttökertaa.
Hankolampi (Ikaalinen)

Hankolampi on Pirkanmaalla Ikaalisten Juhtimäen ja Ylöjärven Vekaran rajalla sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Hankolampi on osa Liesijoen aluetta.
Maantietoa.
Lammen pituus on 700 metriä, leveys 200 metriä ja sen pinta-ala on 4,8 hehtaaria. Se sijaitsee Ikaalisten Juhtimäen ja Ylöjärven Vekaran puolivälissä Hankovuoren itäpuolella metsämaastossa olevassa painanteessa. Painanne on soistunutta metsää, jonka lounaispuolella Hankovuori kohoaa yli 20 metriä korkealle. Lampeen liittyy viisi suo-ojaa, joista pisin alkaa Lähteennevalta. Järven kaakkoispäästä lähtee lammen laskuoja ja se laskee Syväjärven luoteispäähän. Rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Sinne pääsee metsäautotieltä, joka lähtee Syvärärven pohjoispään ohi kulkevalta Vekaralle johtavalta tieltä. Kunnanraja ylittää järven eteläpään niin, että suurin osa ja ainoa asunto jäävät Ikaalisten puolelle.