Kaipolan Vire

Kaipolan Vire r.y. on Jämsän kaupungin Kaipolan taajamassa toimiva urheilun yleisseura. Seura perustettiin vuonna 1953 ja alkuvuosien aikana sen lajivalikoiman muodostivat yleisurheilu, hiihto, painonnosto, uinti, luistelu, soutu ja verkkopallo. 2020-luvulla toiminta on keskittynyt yleisurheiluun ja hiihtoon.
Seuran synty – osana uutta paperitehdasta.
Kaipolan Vireen synty liittyy olennaisesti Kaipolan tehtaan perustamiseen ja koko Kaipolan tehdaskylän historiaan. Tehtaan ja tehdaskylän rakentajat kaipasivat vapaa-ajan toimintaa ja Yhtyneet Paperitehtaat Oy näki tarpeelliseksi oman urheiluseuran perustamisen, ennenkuin Jämsän Kisailijat tai TUL:n lähiseurat olisivat laajentaneet toimintaansa Kaipolaan. Seuran alkuvuosina tehtaan taloudellinen panos toiminnalle oli kaikki kaikessa. Yhtyneitä johti urheilumyönteinen vuorineuvos Juuso Walden. Tehtaan sosiaalipäällikkönä toimi tällöin itsekin ennen sotia kansallisessa kärjessä kilpaillut Olavi Turma, joka toimi aluksi seuran puheenjohtajana.
Yleisurheilu – Vireen laji läpi historian.
”Kaipolan talli” – Vireen yleisurheilun julkisivu 1950- ja 60-luvuilla.
Vireen kirkkaimmaksi lajiksi muotoutui heti alkuvaiheessa tehtaan urheilupolitiikan seurauksena kestävyysjuoksu. Yhtyneiden urheilijoista hiihtäjät keskitettiin Jämsänkoskelle Ilveksen riveihin, jalkapalloilijat ja muut yleisurheilijat Valkeakoskelle Hakan riveihin ja kestävyysjuoksijat siis Kaipolaan Vireen riveihin. Kaipolan muodostui kestävyysjuoksijoille ns. "Kaipolan talli". Vireen menestyneimmät juoksijat ovat olleet Turussa 1 500 metrin ME:n 3.40,2 heinäkuussa 1957 juossut Olavi Salonen, Tukholmassa 3 000 metrin esteiden ME:n 8.24,2 heinäkuussa 1968 hieman yllättäen juossut Jouko Kuha ja Jyväskylässä 25000 metrin ME:n 1.14.55,6 lokakuussa 1973 juossut Seppo Nikkari.
Vireen vahvat lenkit joukkuekisoissa olivat 1959 Suomen ennätyksen (SE) 5000 metrillä juossut Matti Huttunen ja kympin ennätysmies Erkki Rantala. Myös moninkertainen SE-juoksija Esko Sirén kuului Vireen suurmestariluokan urheilijoihin.
Näistä erityisesti yleisurheilu on tuonut seuralle menestystä vuosikymmenten kuluessa, mistä todisteena ovat saavutetut kolme maailmanennätystä ja 143 ulkoratojen SM-mitalia. Henkilökohtaisia SM-kultia Vireen urheilijoille on kertynyt 47 kappaletta. Viimeisimmät menestykset kestävyysmatkoilla juostiin 1970-luvun alussa. Sen jälkeen ei Yhtyneet Paperitehtaat Oy enää palkannut uusia juoksijoita, ja Vireen toiminta kanavoitui nuorten kilpa- ja seuratoimintaan.
”Tallin” jälkeinen aika yleisurheilussa.
1960-luvun alussa seuran junioritoimintaan tuli uudenlaista vilkkautta, kun Vire alkoi suuntautua koko Jämsän seuraksi. Tähän aikaan seuran puheenjohtajana toimi hiihdon olympiavoittajana tunnetuksi tullut Tapio Mäkelä. 1970-luvulta alkaen seuran toiminta on jonkin verran hiipunut ja nykyisin lajivalikoiman muodostavat maastohiihto ja yleisurheilu.
Muita lajeja - talviurheilua, soutua, painonnostoa.
Talvilajeista.
Talvilajit nousivat 1960-luvulla puheenjohtajana toimineen Tapio Mäkelän aikaan Vireen näkyviksi lajeiksi. Pitkävuoren rinteille 1960-luvun alussa raivattu laskettelurinne oli alusta asti aktiivisessa käytössä. Massiivisessa Pitkävuoren suurmäessä hypättiin ensimmäiset kilpailut vuonna 1965. Mäki toimi sinä vuonna SM-kisojen mäenlaskun ja yhdistetyn mäkiareenana.
Talviurheilijoista menestyksekkäimpiä Vireen kasvatteja olivat alpinisti Matti Leppänen, mäkikotka Pentti Kokkonen sekä hiihtäjä ja yhdistetynmies Pentti Joronen. Myöhempiä menestyjiä on ollut aluksi Virettä edustanut hiihtäjä Kirsi Perälä.
Soutua ja painonnostoa.
Soudun paras saavutus oli kesän 1957 kevyen nelosen Suomen mestaruus Lappeenrannassa. Mestaruus uusittiin kalustovaikeuksista huolimatta seuravana vuonna. Soutu lopetettiin Vireessa virallisesti 1959, jolloin toiminta siirrettiin perustettuun erikoiseuraan, Jämsänjoen Soutuveikkoihin. 
Vireen painonnostojaoston nimimies oli olympiakävijä Aimo Nieminen, joka nousi vuoden 1972 yli 90 kg:n sarjan Suomen mestaruuden kautta Münchenin olympialaisten olympiajoukkueeseen sijoittuen 12:nneksi. Vireen painonnostojaosto lopetti toimintansa 1977.