tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Iso-Salmus

Iso-Salmus on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva metsäjärvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen lounaispuolella kohoaa yli 20 metriä korkeammalle Kalliokorvenkallioihin kuuluva mäki. Muualla on järven rannat alavia. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Järven ympäri on rakennettu metsäautotie, joka ei kuitenkaan tule rantaan asti. Metsäautotie tulee Kangasalan suunnalta päin.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,9 metriä mpy. Järveen on johdettu neljä lyhyttä metsäojaa. Sen laskuoja laskee Pikku-Salmukseen. Järvien vedet päätyväät lopulta Roineeseen.
Luontoarvoja.
Järvi sisältyy Lempäälän ja Kangasalan rajalla sijaitsevaan Salmuksen alueeseen, joka on pienjärvien Natura 2000-suojelualue. Alue on suosittu retkeilyalue.
Historiaa.
Alueelle rakennettiin metsäautotiet vasta 1975 jälkeen.
Ruutananjärvi

Ruutananjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Ruutananvuoristossa Koukkurahkan itäpuolella erämaassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,9 metriä mpy. Järveen on johdettu yksi metsäoja Houkanvuoren suunnalta, mutta sen laskuoja virtaa länteen päin. Se laskee Roineen pohjoisrantaan.
Historiaa.
Järven tulo-oja on kaivettu peruskartan vuosien 1975 ja 1991 julkaisujen välissä.
Säkkölänjärvi

Säkkölänjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kangasalan keskutaajaman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Siinä on historiallista syistä kaksi jokimaista lahtea, joista kaakkoon työntyy Hyyrönhauta lähes Talviahteenlahdelle asti, ja itään kulkee Sarsanvirran 900 metriä pitkä entinen joenuoma. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, mutta jos mukaan luetaan koilliseen työntyvä joenuoma, on siellä yksi luotomainen saari. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä ja sen rannat ovat peltoaukean entistä pellonreunaa, joka on heinittynyt ja pajukoitunut. Järvellä ei ole vapaa-ajan asuntoja. Sen ympäri voi ajaa ja sen lähelle pääsee valtatieltä 12 käyttämällä yhdystietä 13991.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Siihen laskee etelästä tuleva Kyläjärven laskuoja ja luoteesta Taivallammin laskuoja. Suurempi Kirkkojärvi virtaa Taivallammin läpi. Säkkölänjärvi laskee Hyyrönhaudan kautta Roineen Kaivannonselän Talviahteenlahdelle.
Luontoarvoja.
Järvi on voimakkaasti rehevöitynyt. Nykyään järvi on luonnonsuojelualuetta ja se kuuluu Natura 2000-alueeseen (FI0316005), johon sisältyvät myös Ahuli, Taivallammi, Kirkkojärvi ja Kyläjärvi.
Historiaa.
Järvi on jäänne entisestä Sarsanvirrasta, jonka virtaus loppui vuonna 1604 sattuneeseen Suur-Längelmäveden vedenpinnan nopeaan alenemiseseen. Uusi lasku-uoma aukesi Pälkänevedellä Syrjänharjulla, jossa nykyään virtaa Kostianvirta. Kuivuneessa Sarsanvirran uomassa oli muutama syvempi kohta, joihin jäi vettä makaamaan. Myös Säkkölänjärvi voidaan pitää Sarsavirran uoman laajentumana ja siten sen jäänteenä. Voidaan myös tulkita, että järvi olisi ollut Sarsavirran läpivirtausjärvi tai sen suvanto.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Sakolajärvi” ja sen luoteisrannassa sijaitsi ”Jokuisby” ja koillisrannassa ”Joutsniemi Gård”. Järven etelärannat oli raivattu asti niityiksi ja siihen laski luoteesta Kirkkojärvi ja ”Taivaslampi” ja etelästä ”Kilanjärvi”. Kuivuneen Sarsanvirran kohdalla kulki nyt tiet etelään ja länteen ilman ylityspaikkoja.
Vuoden 1953 peruskartassa järveä ympäröi kaikissa ilmansuunnissa laajat peltoaukeat. Pellot ulottuivat aivan rantaan saakka, mutta vuoden 1980 kartasta asti on pellonreunnoille jätetty laajemman suojavyöhykkeet. Luoteessa oleva maatila lopettanut jonkun peltopalstan viljelyn ja rakentanut sen kohdalle teollisuusrakennuksia.
Kyläjärvi (Kangasala)

Kyläjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kangasalan keskustaajaman lähellä Tiihalan kylässä ja osa-alueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,7 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Tiihalassa peltoaukean keskellä Säkkölänjärven eteläpuolella. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat peltomaiden keskellä olevaa suoja-aluetta, joka on ruohottunutta ja joka kasvaa pensaikkoa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on Virolan maatilaa lukuun ottamatta autio. Yhdystie 13991 kiertää järven sen eteläpuolelta.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,7 metriä mpy. Kyläjärvi laskee lyhyttä ojaa myöten Säkkölänjärveen, joka vuorostaan laskee Roineeseen.
Luontoarvoja.
Järvi on voimakkaasti rehevöitynyt. Nykyään järvi on luonnonsuojelualuetta ja se kuuluu Natura 2000-alueeseen (FI0316005), johon sisältyvät myös Ahuli, Taivallammi, Kirkkojärvi ja Säkkölänjärvi.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Kilanjärvi”. Sen etelärannalla sijaitsi Tihalan kylä, jonka pellot levittäytyivät järven eteläpuolella itään ja länteen. Säkkölänjärven ja Kyläjärven väli oli raivattu niittymaiksi.
Taivallammi

Taivallammi on Pirkanmaalla Kangasalan keskutaajaman lähellä Jokioisten kylässä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 10,0 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se on peltomaiden ympäröimä ja sen rantojen lähialueet suota tai soistunutta metsämaata. Lammella ei ole kartan mukaan saaria, ja sen rannat ovat autiot. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,5 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä pelto-ojaa lammen lähiympäristöstä. Lammen läpi virtaa oja Kirkkojärvelta Säkkölänjärveen, josta se jatkaa vielä Roineeseen.
Luontoarvoja.
Järvi on voimakkaasti rehevöitynyt. Nykyään järvi on luonnonsuojelualuetta ja se kuuluu Natura 2000-alueeseen (FI0316005), johon sisältyvät myös Ahuli, Kyläjärvi, Kirkkojärvi ja Säkkölänjärvi.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Taivaslampi”. Jokioisten kylän pellot ulottuivat Tavallammiin asti pohjoisesta ja Leipin peltomaat todennäköisesti etelästä, mutta lammen ja Kirkkojärven välissä oli vain kosteita niittymaita.
Suoramanjärvi

Suoramanjärvi on Pirkanmaalla Kangasalan keskutaajaman lähellä Ranta-Koiviston länsipuolella ja Suoraman eteläpuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 14,0 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se on muodostunut itä-länsi suuntaiseen muinaiseen lasku-uomaan, jossa sijaitsevat myös Pitkäjärvi ja Kaukajärvi. Varsinkin järven lounaisrannat ja itäpään rannat viettävät jyrkemmin kuin muut rannat. Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, mutta sen rannat ovat asuttuja. Rannoilla on ollut viisi maatilaa, mutta sinne on rakennettu lisää rakennuksia. Niille tulee tiet Ranta-Koivistosta. Pohjoisrannassa on yleinen uimaranta.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,2 metriä mpy.
Koskijärvi (Kangasala)

Koskijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Iharin ja Pohjalahden kylien lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,1 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järven ympäristö laskee niin, että yläpuolella oleva Linnajärvi on 21,5 metriä korkeammalla kuin Pälkänevesi, johon Koskijärvi laskee 13,3 metriä ylempänä. Virtaavassa vedessä on siten koskia. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Rantaan on rakennettu talo ja yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3231.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,5 metriä mpy. Järveen on johdettu vain kaksi pelto-ojaa ja Paskolammen laskuoja. Siihen tulee Linnajärven laskuoja ja sen oma laskuoja juoksee Pohjalahden kylän ja Vähäjärven läpi Pälkäneveden pieneen Kirkkolahteen.
Vähä Linnajärvi

Vähä Linnajärvi , joka kirjoitetaan myös Vähä-Linnajärvi , on Pirkanmaalla Kangasalla Iharin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee samassa painaumassa kuin Linnajärvikin, mutta niiden välissä sijaitsee Linnavuori eli Poikavuori ja Haukanvuori. Luoteessa sijaitsee niittyjä, jotka ovat olleet aiemmin viljelyssä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Sen pohjoisrannalla sijaitsee vapaa-ajan asunto, jolle tulee Linnajärveltä tie.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy. Siihen laskee metsäoja, johon on johdettu suon kuivatusoja, ja sen laskuoja yhdistää sen Linnajärveen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa nykyisen Linnajärven maatilan kohdalla sijaitsi torppa, jonka niittyjä oli raivattu järvien väliseltä suomaalta. Vuoden 1979 peruskartassa sen pohjoisrannassa näkyi ensimmäisen kerran mökki. Luoteessa oli viljelyssä peltomaata, jonka pinta-alaa oli laajennettu vuoden 1957 kartasta.
Ruokojärvi (Kangasala, Heponiemi)

Ruokojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Iharin ja Heponiemen kylien pohjoispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on asutuksesta autio. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,7 metriä mpy. Siihen ei laske ojia ja sen laskuoja virtaa aluksi itään, josta se Kivikoskenojana laskee alas Linnajärven Hangaslahteen.
Iso-Ahvenainen (Kangasala)

Iso-Ahvenainen on Pirkanmaalla Kangasalla Majaalahden ja Iharin kylien välissä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kalliomäkien painaumassa Ahvenaiskorkeen mäen pohjoispuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen pohjoisrantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto. Sille tulee tie Majaalahdelta. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Kangasalan ja Pälkäneen raja käy kääntymässä 150 metrin päässä kaakossa.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,5 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme suon kuvatusojaa ja sen laskuoja lähtee järven länsiosan eteläpäästä. Oja virtaa Pikku-Ahvenaisen läpi ja vahvistuu metsälähteistä ennen kuin se laskee Kivikoskenojan nimisenä Linnajärven Hangaslahteen.
Särkijärvi (Pälkäne, Pohjalahti)

Särkijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla ja Pälkäneellä Pohjalahden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 8,7 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee mäkien välisessä painaumassa ja huomattavimmat mäet ovat Taipaleenvuori lännessä ja Savinenvuori idässä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven eteläpuolella on maatila, mutta sen pellot eivät ulotu järvelle eikä peltojen ojia ole johdettu järveen. Rannoille on rakennettu alle 10 vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet maatilan kautta Pohjanlahden kylältä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,6 metriä mpy. Järveen on johdettu kaksi metsäojaa ja sen laskuoja lähtee sen eteläpäästä. Se virtaa kaakkoon ja laskee Pälkäneveteen Ajoksenlahteen Pohjanlahden kylässä.
Masakainen

Masakainen on Pirkanmaalla Pälkäneellä Pohjalahden kylän pohjoispuolella sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Särkijärven koillispuolella kallioiden välisessä painaumassa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella, jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,9 metriä mpy. Siihen on johdettu lyhyt metsäoja, mutta sillä ei ole laskuojaa.
Innasjärvi

Innasjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Pohjalahden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se on muodostunut mäkien saartamaan laaksoon, jonka suurimmat mäet ovat kaakossa Kulloinvuori ja idässä Huuhkainvuori. Järven muodon sanelee sen keskeltä länteen työntyvä 350 metriä pitkä niemi. Sen pohjoispuolelle jäävä lahti muodostaa oman järvenosansa. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, jossa on vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Nille tulee tiet pääasiassa etelästä Pohjalahden kylän läpi kulkevalta yhdystieltä 3231.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105 metriä mpy. Sen laskuoja lähteen pohjoisosasta Heikurinperältä ja se laskee Leppäojaa myöten yli kilometrin päässä Iso Herrailanjärveen, joka laskee vuorostaan Pälkäneveden Tyrynselkään.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven pohjoisrannassa oli raivattu niittyjä samasta kohtaa, missä myöhemmin on ollut peltomaata. Vuoden 1957 peruskartassa niemellä on ollut vähintään kolme tiettömiä taloa, jossa on ollut pienet peltotilkut. Järven pohjoisrantaan ulottui maatalon pellot. Etelärannassa oli myös taloja tuohon aikaan.
Iso Herrailanjärvi

Iso Herrailanjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Pohjalahden kylän itäpuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on toinen Herrailanjärvistä, jonka rannoilla on ollut viljelevää asutusta. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannassa mäellä sijaitsee yksi vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lounais- ja länsipuolella on peltoja ja maatila, jonka kautta kulkee Tursolaan johtava maantie.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,9 metriä mpy. Siihen laskee kolme ojaa. Luoteesta tulee Leppäoja, joka on Innasjärven laskuoja ja pohjoisesta laskee Pienen Herrailanjärven laskuoja. Se saa vettä myös Sulkajärvestä ja Mutajärvestä. Järven laskuoja Myllyoja laskee Pälkäneveden Tyrynselkään. Myllyojalla on pudotusta 13,7 metriä.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvien nimet mainitaan muodossa ”Herransilda lammet”, mikä viittaisi maantiesiltaan. Seudun nykyiset pellot olivat tuolloin niittymaita. Vuoden 1957 peruskartassa myös järven koillispuolella oli peltomaata
Pieni Herrailanjärvi

Pieni Herrailanjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Pohjalahden kylän itäpuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Ison Herrailanjärven pohjoispuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen läheisyyteen on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat suota.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on yli 100 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi kuivatusojaa, joista idästä tulevalla on myös takanaan Sulkajärvi ja Mutajärvi. Järven oma laskuoja laskee 200 metrin päähän Isoon Herrailanjärveen. Kartan mukaan sen uomaa on voitu syventää kaivamalla.
Vähäjärvi (Pälkäne, Kukkola)

Vähäjärvi eli myös Kukkolanjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Kukkolan kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Pälkäneveden rannan tuntumassa suoalueella ja sen eteläpuolella kohoaa Järventaustanvuori yli 40 metrin korkeuteen. Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä ja vesialueen rannat ovat kosteikkoa. Kosteikon reuna on pääsääntöisesti peltomaata, mutta etelässä se on metsämaata. Järven rantoja seuraa pohjoisessa seututie 322.
Luontoarvoja.
Järvi ja sitä ympäröivä kosteikko on luonnonsuojelualuetta. Se kuuluu Natura 2000 -ohjelmaan (FI0338004) ja sen suojellun alueen pinta-ala on 47 hehtaaria. Se on valtakunnallisesti arvokas lintujärvi ja sen pohjoisrannassa sijaitsee lintutorni. Järven länsipää on kasvamassa umpeen.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,5 metriä mpy. Järveen on johdettu pelto-ojia, mutta kartassa niistä huomattavin on Vimmunkulmalta laskeva johto-oja. Se tuo myös Maisen ja Maisenjärven vesiä. Vähäjärven laskuoja lähtee järven koillispäästä ja se laskee 400 metrin päässä Pälkäneveden Kukkolanselän Kukkolanlahteen. Oja on kartan mukaan kaivettu syväksi, mikä viitta Vähäjärvellä tehtyyn järvenlaskuun.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimenä oli ”Kukkolanjärvi”. Kartassa sen koko ja muoto poikkeavat nykyisistä ja sille onkin todennäköisesti tehty järvenlasku. Järven luoteis- ja länsirannat olivat peltomaata. Luoteispäässä sijaitsi Kukkolan kylä.
Pyhäjärvi (Pälkäne)

Pyhäjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Kukkolan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 11,9 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Pälkäneveden ylittävän harjujakson länsipuolella Syrjäharjun rinteen juurella olevassa painaumassa. Tämän vuoksi sillä ei ole myöskään laskuojaa. Järvellä on kartan mukaan yksi luotomainen saari rannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat joko Syrjäharjun (vanha nimi Lemmettylänharju ) rinnettä tai vastarannalla olevaa suota tai avosuota. Suon takana sijaitsee Kukkolan peltoaukeaa. Järven länsirannan lähellä sijaitsee yksi vapaa-ajan asunto ja etelärannalla viisi kiinteän asumisen lisäksi. Järven pohjoispuolelta kulkee seututie 322.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,3 metriä mpy. Järveen ei näy kartassa johdettuja ojia eikä sillä vaikuta olevan laskuoja. Pellot viettävät kuitenkin järveen päin, joten sinne päätyy hieman pintavaluntaa.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa on järven etelärinteillä kaksi maatilaa, jonka peltoja sijaitsi etelärinteessä. Pellot on nykyään metsitettyjä ja siellä sijaitsee viisi vapaa-ajan asuntoa.
Maisenjärvi

Maisenjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Kankaansyrjän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Pälkäneveden ylittävän harjujakson delta-alueen länsisivulla Syrjäharjun rinteen juurella. Harjualueen kainalossa olevaa aluetta kutsutaan Maiseksi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat suota. Etelässä pellot ulottuvat järven rantaan asti. Järvelle tulee tie Aitoolta.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,6 metriä mpy. Järveä ympäröivää suota on ojitettu ja sen ojat on johdettu järveen. Etelän suunnasta ojiin on yhdistetty kaksi metsäojaa. Yksi oja on järven laskuoja, joka virtaa peltoaukean poikki luoteeseen, jossa se yhtyy Vimmunkulman pelloilla Vähäjärveen laskevaan johto-ojaan.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Maise oli autiota suota lukuun ottamatta rajan takana olevaa niittymaata. Maisen ylitti silloin kuntaraja. Vuoden 1957 peruskartassa Maisen peltoaukea oli raivattu nykyisenlaiseksi. Pohjoispuolella sijaitsi Sikovuori, jota ei ollut silloin vielä kaivettu. Ensimmäinen sorakuoppa näkyy vuoden 1979 kartassa. Nykyään Sikovuori on kaivettu lähes kokonaan pois.
Mutajärvi (Kangasala)

Mutajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Pakkalan Isolahden kulmakunnan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kapealla Mutasuolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järvi on kartan mukaan ruohottunut.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,3 metriä mpy. Siihen on johdettu Mutasuon kuivatusoja, joka latjaa kaakkoon järven laskuojana. Oja laskee Sulkajärveen.
Oksijärvi (Pälkäne)

Oksijärvi , lyhyemmin myös Oksjärvi , on Pirkanmaalla Pälkäneellä Salmentaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 8,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Pitkonnotkon pohjoispäässä ja järven länsipuolella kulkee Köykkälän–Eskolanharjun harjujakso, jota kutsutaan Oksijärven kohdalla Köykkäänharjuksi . Järven itärannassa kohoaa vielä kallioinen Markkinaistenvuori 35 metriä järvenpintaa korkeammalle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat rakentamattomia. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Harjun päällä sijaitsee maatila ja sen pellot. Myös notkossa järven molemmilla puolilla on peltoa.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,4 metriä mpy. Järveen on johdettu vain ykso oja ja sen laskuoja Pitkonoja virtaa Pitkonnotkoa myöten kaakkoon ja se laskee 1,4 kilometrin päässä Pälkäneveteen Jouttenselän Ahvenanlahteen.
Pyhänpohtianjärvi

Pyhänpohtianjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Kukkolan kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Pälkänevedestä nousevan harjujakson itäpuolella aivan Pälkäneveden tuntumassa. Harjujakso tunnetaan järven kohdalla nimillä Lukko ja Konkinharju ja niiden rinteet laskevat suoraan se länsirantaan. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja sen rannat ovat metsämaata, mutta sen etelä- ja pohjoispuolella sijaitsee peltoja ja maatila. Rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,3 metriä mpy. Kartan mukaan järveen laskee vain yksi pelto-oja ja sen laskuoja laskee Pälkäneveden Jouttenselän Pyhänpohtian lahteen Leinakan saren suojaan (vanhat nimet olivat Pyhäpohja ja Leinakansaari ).
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järveä ei vielä ole olemassa. Se on syntynyt Pälkäneveden vedenpinnan laskemisen myötä kuroutumalla siitä erilleen . Vuoden 1957 peruskartassa sen laskuoja on piirretty suoraksi kaivettuna.
Kallioisjärvi

Kallioisjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Aitoon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,7 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Lintuvuoren ja Pikkuvuoren välisessä painaumassa, joka on kartassa merkitty nimellä Kallioisjärvenkorpi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Suot mäkien rinteillä ovat kuitenkin kapeita.
Luontoarvoja.
Karttaan on merkitty 3,6 kilometriä ja 750 metriä leveä metsäpalsta luonnonsuojelualueeksi. Alueella sijaitsevat Kallioisjärvi, Iso-Rummakko ja Keski-Rummakko, jotka kuuluvat Rummakkojärviin. Kallioisjärvestä kuuluu suojelualueeseen vain rannat, mutta Rummakkojärvet kuuluvat siihen kokonaan.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,5 metriä mpy. Järveen on johdatettu kuivatusojia itäiseltä Pitkäsuolta ja pohjoispuolen suolta. Sen laskuoja lähtee järven lounaispäästä ja se putoaa 17 metriä matkallaan Kouvalanjärveen, joka sijaitsee yli kilometrin päässä.
Kuohujärvi

Kuohujärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Aitoon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Kouvalanjärven itäpuolella Karjakallioilla aivan viljellyn alueen reunalla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat metsämaata.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,4 metriä mpy. Siihen on johdettu yksi metsäoja ja sen laskuoja lähtee järven länsipäästä. Oja virtaa peltomaiden läpi ja laskee laskettuun Halisevanjärven ennen kuin se jatkaa matkaansa Pälkäneveden Jouttenselän kaakkoispään rantaan.
Jouttijärvi (Pälkäne, Holja)

Jouttijärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Aitoon ja Holjan puolivälissä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata paitsi pohjois- ja eteläpäässä, jossa järvenrantaan ulottuu peltomaata. Järven lähellä on sijainnut neljä maatilaa ja sen rantaan on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Järven pohjoispuolelta sen ohittaa seututie 322.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen Mallasveden ja Pälkäneveden alueella, jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,0 metriä mpy. Siihen on johdettu pari metsäojaa ja sen laskuoja Pitkänsillanoja (tai myös Huovioja) lähtee järven pohjoisosasta. Se laskee ensin Sorvalampeen ja jatkaa sen jälkeen Säynäjärven kylään, jossa se yhtyy toiseen johto-ojaan ja laskee sitten Joutsenpohjanojana Pälkäneveden Jouttenselän Huhtalahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Joutenjärvi”. Tuolloin järven pohjoispuolella kulki nykyistä seututietä edeltänyt maantie. Järvi oli autio, mutta Sorvalammella ja Jouttijärven pohjoispäissä näyttäisi olleen niittyjä. Vuoden 1957 peruskartassa nämä niityt on otettu viljelykäyttöön ja järven eteläpäähän on raivattu kaksi peltoalaa lisää. Järven ympäristössä oli silloin kolme maatilaa, mutta seuraavassa 1979 kartassa niitä voisi olla neljä.
Pikkulammi (Pälkäne)

Pikkulammi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Säynäjärven kylässä sijaitseva lampi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 0,8 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee jyrkkärinteisen Nuorisovuoren koillisrinteen juurella heti Vuorilammin alapuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaan on rakennettu vain yksi vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen alapuolella avautuu peltoaukea ja Säynäjärveltä tulee tie, joka kulkee lammen ja rinteen välistä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,7 metriä mpy. Siihen laskee Vuorilammin yli 300 metriä pitkä laskuoja, joka jatkuu lammen jälkeen Koskuenkorvenojana. Kun oja yhtyy Säynäjärvellä Pitkänsillanojaan, jatkaa se länteen Joutsenpohjanojana ja laskee Pälkäneveden Jouttesselän Huhtalahteen.
Vuorilammi (Pälkäne)

Vuorilammi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Säynäjärven ja Sappeen kylien välissä sijaitseva lampi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 5,7 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Sappeenvuoren, Nuorisovuoren ja kahden muun kalliomäen muodostamassa painaumassa, jonne on muodostunut myös Jylhänkorven suo. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Lammelle tulee tie Säynäjärven kylältä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,6 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä kuivatusojaa, jotka tulevat Jylhänkorvelta, ja kaksi muuta lyhyttä ojaa. Sen laskuoja virtaa 300 metrin päässä sijaitsevaan Pikkulammiin, josta vedet jatkavat Pälkäneveden Jouttesselän Huhtalahteen.
Urkonjärvi

Urkonjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä ja Kangasalla Välimaan ja Sappeen kylien lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Urkonvuoren juurella peltomaiden ympäröimänä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaan suoja-aluetta. Sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa ja yksi kiinteä asunto. Järven läheltä kulkee yhdystie 3230.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 91,8 metriä mpy. Siihen laskee kaksi Välimaan suunnalta tulevaa järveä ja sen laskuoja Honkaoja virtaa etelään laskien Sappeenjärveen, joka laskee vuorostaan heti Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Urkojärvi” ja sen rannalla sijaitsi torppa, jonne tuli maantie Tursolan kylästä. Järven laskuojan varret oli raivattu niityiksi ja niiden läheisyydessä sijaitsi kaksi torppaa ja Humalanojan talo. Humalanojan talo on ilmeisesti sijainnut Humalaojan yhtymäkohdassa.
Sammasjärvi

Sammasjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Sappeen kylässä sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Sammasvuoren pohjoisrinteen juurella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Järven rannat ovat soistuvaa metsämaata ja se on autio. Järven itäpuolelle tulee metsätie. Kangasalan vastainen raja ohittaa järven 100 metrin päästä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,1 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu ojia, mutta sen laskuoja lähtee järven länsipäästä ja se yhtyy Humalistonojaan ja sitten Honkaojaan yli kilometrin päässä. Oja laskee Sappeenjärven läpi Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Sumajärvi”. Se oli tuolloin autio metsäjärvi. Vuoden 1957 peruskartassa ei ollut järvellä laskuojaa, mutta se näkyi jo vuoden 1979 kartassa.
Iso Kiimasjärvi

Iso Kiimasjärvi tai myös Iso Kiimajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 9,2 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee samassa painaumassa Vähän Kiimajärven kanssa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Ne ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Välimaan kylältä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,6 metriä mpy. Järveen on johdettu viisi tulo-ojaa, joista yksi on Vähä Kiimajärven laskuoja. Järven oma laskuoja laskee Humalojaa myöten Honkaojaan, joka laskee Sappeenjärven läpi Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ei järvellä näkynyt asutusta ja se olikin luonnontilassa. Vaikka järvelle ei ollut piirretty laskuojaa, on sellainen varmasti ollut. Sen nimi Humaloja on sama kuin ojan yhtymäkohdassa ollut maatalon nimi.
Luontoarvoja.
Vesi on hapanta, runsashumuksista ja ruskean väristä. Järven vesi on luokiteltu hyväksi.
Vähä Kiimasjärvi

Vähä Kiimasjärvi ,tai myös Vähä Kiimajärvi , on Pirkanmaalla Kangasalan Kauppilassa sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Välimaan kylältä tulee tie järven pohjoisrannan ohitse.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,8 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu metsäojia ja sen lyhyt laskuoja on johdettu Isoon Kiimasjärveen.
Iso Saarijärvi (Kangasala)

Iso Saarijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa ja Pälkäneellä sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 17,9 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut Iso Hirvijärvi, Vähä Hirvijärvi, Vasajärvi, Iso Saarijärvi, Iso Kaakkojärvi, Holtanoja ja sedimenttien peittämänä Keljonjärvi . Järven keskellä on salmi, joka on vain 60 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi autio saari, joka on noin 100 metriä pitkä ja yli 30 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu 8 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie Välimaan kylästä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,4 metriä mpy. Järveen on johdettu seitsemän metsäojaa, joista Vasaoja on Vasajärven laskuoja ja lännestä tuleva oja Leppäjärven laskuoja. Noin 300 metriä pohjoiseen sijaitsee Vähä Saarijärvi, jonka vedenpinnan korkeus on 19 metriä ylempänä, mutta siitä ei lähde kartan mukaan laskuojaa. Järven laskuoja Sulunoja lähtee järven eteläosasta ja se yhtyy 2,5 kilometrin päässä Vähän Arajärven laskuojaan Pikunojaan, joka laskee Isoon Arajärveen. Tämä vesireitti laskee lopulta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Luontoarvoja.
Järven pohjois- ja koillispuolella kasvaa vanhaa kolopuumetsää, jossa viihtyvät monet vanhojen metsien lintulajit. Näitä ovat esimerkiksi pikkusieppo, sirittäjä ja pohjantikka. Vähä Saarijärvestä laskevan puron varressa kasvaa lehto, jonka vanhojen koivujen ympärillä leviää sankka saniaiskasvusto. Rantojen jyrkänteiden yhteydessä esiintyy runsaasti kolohaapoja ja muuta lehtomaista kasvillisuutta, jonka lajistoon kuuluu esimerkiksi lehmus, kotkansiipi, haurusloikko, lehtokuusama ja haisukurjenpolvi. Myös Vasajärvestä laskevan Vasaojan nopeasti virtaavan puron kasvisto on poikkeava. Järven veden ravinnetasot ovat hieman koholla, se on runsashumuksinen ja siinä on todettu happitalouden häiriöitä. Järven vesi on luokiteltu tyydyttäväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.
Leppäjärvi (Kangasala)

Leppäjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa sijaitseva metsäjärvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Leppäjärvenvuoren pohjoispuolella olevassa painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Välimaan kylästä tulee järvelle tie, joka ohittaa sen pohjoispuolelta. Pälkäneen vastainen kuntaraja sijaitsee järvestä yli 200 metriä etelään.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 145,1 metriä mpy. Järveen ei tule muualta metsäojia ja sen laskuoja lähtee siitä kohti itää ja laskee Isoon Saarijärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Luontoarvoja.
Järven vesi on luokiteltu välttäväksi ja järvi soveltuu myös virkistyskäyttöön välttävästi. Sitä vaivaavat veden happitalouden häiriöt, runsashumuksisuus ja kohoava ravinnetaso.
Vähä Saarijärvi (Kangasala)

Vähä Saarijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on muodostunut Häilyvuoren juuren länsipuolelle. Vuori kohoaa yli 40 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat suota lukkuottamatta Häilyvuoren rinteitä. Järven rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Välimaan kylältä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,2 metriä mpy. Järveen laskee vain yksi metsäoja, joka tuo Sammakkojärven vesiä. Sen oma laskuoja ei erotu kartassa. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Sammakkojärvi (Kangasala)

Sammakkojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se on muodostunut moreenimäkien väliseen painanteeseen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat suota tai metsämaata. Kalliopaljastumien päälle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tie Välimaan kylästä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,4 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu ojia, mutta sen laskuoja laskee Vähään Saarijärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Vasajärvi (Pälkäne)

Vasajärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä ja Kangasalla Kauppilassa sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueen reunalla.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 13,5 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut Iso Hirvijärvi, Vähä Hirvijärvi, Vasajärvi, Iso Saarijärvi, Iso Kaakkojärvi, Holtanoja ja sedimenttien peittämänä Keljonjärvi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja sen rannat ovat luoteessa metsämaata ja kaakossa suota. Järven luoteispäässä on yksi vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie Sappeesta. Kangasalan vastainen kuntaraja ylittää Vasajärven luoteispään.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,7 metriä mpy. Järveen on johdettu etelästä Vasakorven kuivatusojat ja pohjoisesta Hirvikorven ja Haantaustankorven kuivatusojien vedet. Vähän Hirvijärven laskuoja laskee järven kaakkoispäähän. Vasajärven laskuoja Vasaoja laskee Isoon Saarijärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Luontoarvoja.
Vedenlaatua koettelee runsas humuspitoisuus, happamuus ja luontaisesta tasosta kohonnut ravinnetaso. Järven vesi on luokiteltu hyväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön hyvin.
Koiransuoli

Koiransuoli on Pirkanmaalla Kangasalla ja Pälkäneellä sijaitseva lampi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueella.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee Vasajärven ja Verkkojärven välissä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. Pälkäneen kuntaraja ylittää lammen eteläosan.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,9 metriä mpy. Lampeen on johdettu useita ojia ja niitä pitkän lampi myös laskee Vasajärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Verkkojärvi (Kangasala)

Verkkojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa ja Pälkäneellä sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueella.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 15,8 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se on kaarevan muotoinen ja sen pohjoisrannassa on alle 100 metriä pitkä soinen niemi. Järvellä on kartan mukaan yksi autio ja nimetön saari, joka on noin 40 metriä pitkä ja muutamia metrejä leveä. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoisrannalla sijaitsee laavu, jonne tulee tie Rajalan kämpältä. Kämppä sijaitsee alle neljänsadan metrin päässä järvestä. Kämpälle pääsee Sahalahden kylältä tulevaa tietä pitkin.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,8 metriä mpy. Järven kaakkois- ja länsirantaan on johdettu metsäojia. Pohjoisessa sijaitseva Suojärvi laskee Verkkojärven länsipäähän ja lähes samasta kohtaa lähtee laskuoja Koiransuolen kautta Vasajärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Luontoarvoja.
Järven itäosissa sijaitsee maakunnallisesti arvokas rantasuometsä. Järvellä pesii kuikka ja kurki, rantasuolla kasvaa nevaimarretta. Rantametsät ovat vanhaa kuusikkoa, jossa kasvaa esimerkiksi pussikämmekkää, koiranheittä, mustakonnanmarjaa, maariankämmekkää, tähtitalvikkia ja yövilkkaa. Järven vesi on luokiteltu tyydyttäväksi ja järvi soveltuu myös virkistyskäyttöön tyydyttävästi. Vedenlaatua koettelee runsas humuspitoisuus, happamuus ja veden voimakas todettu happitalouden häiriötila.
Järven rantaan on rakennettu tauko- ja yöpymispaikka, joka liittyy Laipanmaan retkeilyreitistöön. Se sijaitsee järven pohjoisrannassa. Tarjotut palvelut ovat laavu, tulentekopaikka ja vessa.