RK 62

Rynnäkkökivääri 62 eli RK 62 tai 7,62 RK 62 on suomalainen, Suomen puolustusvoimien pääasiallisesti käyttämä rynnäkkökivääri. Sitä valmistivat sekä Valmet että myöhemmin myös Sako.
Historia ja rakenne.
RK 62 on suunniteltu sotilaan henkilökohtaiseksi aseeksi ja mallina on käytetty maailman yleisintä rynnäkkökivääriä, neuvostoliittolaista alkuperää olevaa AK-47:ää. Ensimmäinen versio RK 60 erosi ulkoisesti AK-47:stä siten, että putkitukki oli metallia ja pistoolikahva sekä etutukki muovia. Se oli myös varustettu kolmihaaraisella liekinvaimentimella, jossa on kiinnike puukkopistimelle ja sen tähtäimet oli siirretty laatikon suojakannen ja kaasumännän etukiinnikkeen päälle. Puolustusvoimien testauksen jälkeen RK 62 syntyi etutukkia hiukan muuttamalla ja lisäämällä liipasinkaareen alaosa.
Aseen ensimmäinen sarja saatiin käyttöön vuonna 1965 ja sen uudempia, lähinnä tähtäimiltään ja tukin osilta alkuperäisestä eroavia versioita otettiin käyttöön pienemmissä erissä. Ensimmäinen RK 62 -versio todettiin jo ennen käyttöönottoa tähtäimiltään pimeäammuntaa ajatellen selvästi puutteelliseksi, ja uusien tähtäinten prototyyppien suunnittelu aloitettiin kevään 1964 aikana. Suunnittelun tuloksena aseisiin otettiin käyttöön ensin fosforoitu yötähtäin, joka todettiinkin onnistuneeksi. Fosforitäplien näkyvyydessä oli kuitenkin toivomisen varaa: käytössä likaannuttuaan ja nokeennuttuaan täplät saattoivat menettää tehonsa lähes täysin. Fosforitäplien tilalle keksittiin tällöin uusi ratkaisu: yötähtäinten jyvään ja hahlouran alapuolelle porattiin pieni reikä, johon asennettiin itsevalaisevat tritium-kaasua sisältävät lasiampullit. Reiän pohja oli sivelty valoa heijastavalla aineella, jonka radioaktiivinen tritium saa hehkumaan. Vaikka kyseessä oli koko asetta ajatellen pieni muutos, sitä pidettiin käyttäjien ja huollon kannalta niin tärkeänä, että vuoden 1972 lopulta lähtien alkaneissa tuotantosarjoissa tritium-yötähtäinaseille annettiin omat lähtönumerot, Sakolla 250001 ja Valmetilla 350001. Valmistuksen siirryttyä kokonaan yötähtäinmallisiin RK 62 -aseisiin alkuperäinen malli erotettiin omaksi ryhmäkseen ja niille annettiin nimikkeeksi RK 62 PT (PT = päivätähtäin).
RK 62:n kaliiperi on 7,62 × 39 mm. Asetta pidetään onnistuneena. YK-joukkojen välisissä ammuntakilpailuissa ase on havaittu toimintavarmaksi ja tarkaksi. Aseen on myös todettu säilyttävän kohtuutarkkuuden vielä 20 000 laukauksen jälkeen. Tosin esimerkiksi esikuvana toimineen AK-47:n pääsuunnittelija Mihail Kalašnikov esitti kritiikkiä suomalaisen rynnäkkökiväärin diopteritähtäintä (reikätähtäin) kohtaan. Se tuo takatähtäimen lähelle silmää, ei sovi avotähtäimen veroisesti liikkuvan maalin seuraamiseen ja on valovoimaltaan avotähtäintä huomattavasti heikompi vaikeuttaen hämärässä ampumista. Uudemmassa mallissa ongelma ratkaistiin siten, että vakiotähtäimenä on reikätähtäin, mutta kääntämällä tähtäintanko ympäri tulee näkyviin avotähtäimen hahlo ja kun etutähtäimeksi kääntää jyvänjalassa olevan toisen jyvän, käytössä on tritiumilla varustetut yötähtäimet. Myös aseen perää pidetään liian pitkänä, mikä vaikeuttaa joidenkin ampuma-asentojen käyttöä silloin, kun käyttäjällä on yllään suojaliivi.
Alkuperäisestä RK 62 -mallista on myös taittoperäinen muunnos. Taittoperässä käytettiin useita eri liitostapoja, joista yleisin ”kahden sormen” saranalukitus. Kenttäkäytössä niiden ongelmana on se, että taitetun tukin liitoksiin joutunut esimerkiksi hiekka tai multa estää tukin auki taittamisen, tai ainakin sen lukittumisen ennen liitoksen puhdistamista.
Rk 62:n pohjalta kehitettiin israelilainen rynnäkkökivääri Galil ja suomalainen RK 95 TP.
Käyttö ja tulevaisuus.
7.62 RK 62 säilyy toistaiseksi Suomen puolustusvoimien käytetyimpänä aseena, eikä sen korvaamista ole toistaiseksi suunniteltu. Tällä hetkellä on käynnissä modernisointihanke, jossa osa olemassa olevista RK 62 -aseista uudistetaan perän ja lisävarustekiinnitysten osalta. Uudempi RK 95 TP säilyy siis joidenkin joukko-osastojen käyttöaseena, mutta se ei tule korvaamaan RK 62:ta laajemmin. Puolustusministeri Haglund on vuonna 2013 todennut vastauksessaan kirjalliseen kysymykseen, että nykyisten rynnäkkökiväärien mahdollinen korvaaminen toteutetaan 2020-luvun loppupuolella.
Puolustusvoimat tiedottivat maaliskuussa 2023, että se on solminut sopimuksen Sako Oy:n kanssa yhteisen käsiaseperheen hankinnasta. Tarkoitus on korvata nykyiset rynnäkkökiväärit, itselataavat tarkkuuskiväärit ja raskaat tarkkuuskiväärit saman tuoteperheen aseilla. Ruotsin puolustusvoimat uusivat saman aikaan aseistustaan myös Sako Oy:n valmistamilla aseilla. Puolustusvoimat tilasi noin 700 000 eurolla erän uusia rynnäkkökiväärejä eri kaliipereissa ja eri pituisilla piipuilla testauskäyttöön vuonna 2023. Testaus ja kehitystyö jatkuu seuraavien vuosien ajan, jonka jälkeen tehdään lopullinen hankinta.