Satakunnan maakunta

Satakunta (, aik. "Satakunda", tai "Finlandia Septentrionalis") on Suomen nykymaakunta, joka käsittää Satakunnan historiallisen maakunnan länsiosan. Sitä ympäröivät Varsinais-Suomi, Pirkanmaa, Etelä-Pohjanmaa, Pohjanmaan maakunta ja länsipuolella Selkämeri.
Satakunnan pinta-ala on  km². Maakunnan makeavesiala on  km² ja merivesiala vastaavasti  km². Satakunnassa asukasluku on henkilöä. Satakunnan väkiluku on laskenut viime vuosikymmenet huolimatta siitä, että maakunta on saanut muuttovoittoa ulkomailta.
Historia ja nimi.
Nykymaakunnan edeltäjänä ollut Satakunnan historiallinen maakunta mainitaan kirjallisessa lähteessä ensimmäisen kerran vuonna 1331. Satakunnan arvellaan kuitenkin olleen oma erillinen alueensa jo ennen 1100-lukua, jolloin nykyisen Suomen alue liitettiin osaksi Ruotsin valtakuntaa. Myöhemmällä keskiajalla aluetta nimitettiin myös Kokemäenkartanon linnalääniksi, joka yhdistettiin Varsinais-Suomen kanssa Turun ja Porin lääniksi vuonna 1634. Historiallinen Satakunta käsitti myös suuren osan nykyistä Pirkanmaata ja ulottui aina Keski-Suomen maakuntaan saakka.
Satakunnan juuret saattavat ulottua jopa rautakaudelle, jolloin sillä saattoi olla poliittista ja sotilaallista merkitystä. Ruotsin ote alueesta vahvistui 1200-luvulla, ja rannikon paikannimissä näkyy edelleen ruotsalaisvaikutteita. Keskiajan merkittävimpiä kaupunkeja olivat Rauma ja Ulvila, mutta maankohoamisen myötä Pori nousi tärkeämmäksi satamakaupungiksi 1500-luvulla. Venäjän vallan alla (1809-1917) Satakunta teollistui, erityisesti Porin seutu. Metsä- ja tekstiiliteollisuus kukoistivat, ja Rauma ja Pori tunnetaan edelleen historiallisista purjelaivoistaan. Rautateiden myötä sisämaan kuljetus muuttui helpommaksi, ja jokikuljetus vähensi merkitystään. Silti Satakunnan satamat ovat edelleen Suomen tärkeimpiä vientisatamia. Itsenäistymisen jälkeen teollisuus (metalli, metsä) kasvoi vauhdilla. Huippukohdaksi muodostui Olkiluodon ydinvoimalan rakennus. Toisaalta teollisuus aiheutti myös ongelmia, kuten saastumista Harjavallan ympäristössä. 1990-luvulta lähtien perinteinen teollisuus on taantunut, eikä alueella ole omaa yliopistoa. Tätä pidetään yhtenä syynä Satakunnan kaupungistumisen hiipumiseen.
Yleisimmin hyväksytyn käsityksen mukaan Satakunnan nimi on suora suomennos ruotsinkielisestä termistä "hundrade", jonka tunnetaan myös kaikissa muissa germaanisissa kielissä. Se on alun perin liittynyt jo viikinkiajalta periytyvään satakuntalaitokseen.
Maakunnasta kaavailtiin 1950-luvulta lähtien omaa Satakunnan lääniä ja Mauno Koiviston hallitus tekikin asiasta periaatepäätöksen vuonna 1981. Eduskunta kaatoi hankkeen kuitenkin tiukassa äänestyksessä vuonna 1985.
Aluejako.
Satakunnassa on 16 kuntaa, joista seitsemän on kaupunkeja (lihavoituina).
Seutukunnat.
Porin seutukunta
Pohjois-Satakunnan seutukunta
Rauman seutukunta
Väestö ja politiikka.
Aikaisemmin muuttovoitosta nauttineen Satakunnan väkiluku on 1980-luvun puolivälistä laskenut noin 33 000 hengellä. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen jälkipuoliskolta lähtien väestönlasku on tasaantunut ja joinakin vuosina on ollut jopa väestönkasvua. Vuoden 2018 elokuussa Satakunnassa oli 219 337 asukasta eli 4,2 % koko maan väestöstä. Satakunta on asukasluvultaan Suomen seitsemänneksi suurin maakunta. Suurimmat kunnat väkiluvun mukaan ovat Pori (84 585 asukasta), Rauma (39 492), Ulvila (13 156), Kankaanpää (12 659) ja Eura (11 880). Porin keskustaajama on asukasluvultaan Suomen seitsemänneksi suurin taajama.
Vuoden 2014 lopussa maakunnan väkiluku oli 223 983 asukasta. Tuosta määrästä äidinkieleltään suomenkielisiä oli 217 601, eli 97,15 % maakunnan väestöstä. Ruotsinkielisiä oli 775. Ruotsia isompia kieliryhmiä kyseisenä ajankohtana olivat venäjä (1 286) ja viro (1 252). Maakunnan viidenneksi puhutuin äidinkieli oli puola (529). 
Satakunnan maakunta muodostaa Satakunnan vaalipiirin (aikaisemmin Turun läänin pohjoinen vaalipiiri). Vuosina 1993–2005 siitä siirrettiin kaikkiaan kymmenen kuntaa Pirkanmaan vaalipiiriin. Eduskuntavaaleissa 2011 Satakunnan vaalipiiristä valittiin yhdeksän kansanedustajaa. Suurin puolue oli SDP.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty maakunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Kielet.
Alla olevassa taulukossa kuvataan Satakunnan viittä puhutuinta kieltä vuonna 2023.
Suurimmat taajamat.
Vuonna 2017 Satakunnassa sijaitsi 42 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan 10 suurinta taajamaa.
Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu.
Maantiede.
Satakunnan asutus on keskittynyt maakunnan eteläosaan. Merkittävin asutuskeskittymä seuraa Kokemäenjoen vartta, jonne on muodostunut yli 40 kilometrin pituinen Meri-Porista aina Harjavallan Merstolaan saakka ulottuva lähes yhtenäinen taajama-alue. Erityisesti maakunnan pohjoisosassa asutus on huomattavasti vähäisempää ja siellä on myös laajoja asumattomia alueita. Maakunnan koillisinta osaa Kankaanpään, Honkajoen ja Karvian seuduilla on kutsuttu luonnon karuuden vuoksi joskus "Satakunnan Lapiksi". Pinnanmuodoiltaan Satakunta on pääosin melko alavaa, mutta korkeuserot suurenevat siirryttäessä maakunnan itä- ja pohjoisosiin, joissa maaston korkeus merenpinnasta on monin paikoin yli 150 metriä.
Satakunnan suurin vesistö on Hämeen ja Pirkanmaan alueelta alkunsa saava Kokemäenjoki. Maakunnan eteläosiin ulottuvat Eurajoen ja Lapinjoen vesistöalueet ja pohjoisosa kuuluu bifurkaatiostaan tunnettuun Karvianjoen vesistöön. Satakunnan alueella on järviä melko vähän. Suurimpia järviä ovat Pyhäjärvi maakunnan eteläosassa, Karhijärvi Laviassa sekä Sääksjärvi Kokemäellä. Satakunnassa sijaitsevat Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto Huittisten ja Kokemäen alueilla sekä Häädetkeitaan luonnonpuisto Karvian itärajalla.
Maakunnan harjumuodostumia ovat Säkylänharju maakunnan eteläosassa, lyhyehköt Hiitten- ja Järilänharjun harjujaksot Harjavallassa ja Kokemäellä sekä Hämeenkangas ja Pohjankangas maakunnan koillisosassa. Jämijärven kunnan alueella Hämeenkankaalla sijaitsee Satakunnan korkein maastonkohta, 185 metrin korkeuteen merenpinnasta ulottuva Soininharju.
Kasvitieteilijä, professori Viljo Kujalan esittämän kasvillisuusaluejaon mukaan Satakunta kuuluu pääosin Lounais-Suomeen, mutta koillisosaltaan Suomenselän vedenjakaja-alueeseen. Varsinkin Kankaanpään, Honkajoen ja Karvian seuduilla soiden osuus maapinta-alasta on suuri. Suot ovat tyypiltään keidas- eli kohosoita, joissa suon pinta kohoaa rahkasammalen muodostaessa turvetta. Puulajeista Satakunnan alueella kulkevat saarnen, vuorijalavan ja vaahteran luontaisen esiintymisalueen pohjoisrajat. 
Olennainen osa satakuntalaista maisemaa on noin 140 kilometrin pituinen Selkämeren rannikkoseutu. Satakunnan rannikko on matalaa ja kivikkoista, joka tekee siitä vaikean purjehdittavan. Vuonna 2011 perustettiin Selkämeren kansallispuisto, joka ulottuu aina Varsinais-Suomen puolelta Kustavista Satakunnan ja Pohjanmaan rajalle Merikarvialle. Tunnetuimpia yksittäisiä saaria ja saaristoja Satakunnan merialueilla ovat Kuuskajaskari ja Säppi, Porin ja Rauman edustan lukuisat saaret sekä Ouran saaristo Merikarvialla.
Talouselämä.
Satakunta on Kymenlaakson tavoin Suomen teollistuneimpia maakuntia ja joillakin mittareilla mitattuna jopa teollistunein. Vuonna 2014 Satakunnan bruttokansantuote oli viidenneksi suurin Suomen 19 maakunnasta. Koko Suomen viennistä Satakunnassa tuotetaan 6% väestöpohjan ollessa vain 4% asukasmäärästä. Huomattavia teollisuuspaikkakuntia ovat erityisesti [[Pori], [[Rauma]], [[Eura]] ja [[Harjavalta]].
[[Tiedosto:UPM Rauma Paper for the World.JPG|pienoiskuva|vasen|Paperin lastausta Rauman satamassa.]]
Satakunta tunnetaan myös energiamaakuntana, jossa tuotetaan noin neljännes koko Suomen sähköstä. [[Eurajoki|Eurajoen]] [[Olkiluoto|Olkiluodossa]] sijaitsee [[Teollisuuden Voima]]n omistama [[Olkiluodon ydinvoimalaitos]]. Sen kolmesta toimivasta reaktorista ensimmäinen otettiin käyttöön vuonna 1978, toinen vuonna 1980 ja kolmas vuonna 2023. Neljännenkin reaktorin rakentamista Olkiluotoon on kaavailtu. Olkiluotoon rakennetaan myös maanalaista käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoituspaikkaa. Porin [[Tahkoluoto|Tahkoluodossa]] sijaitsee [[Meri-Porin voimalaitos]], joka on Suomen suurin hiilivoimalaitos. Meri-Porissa on myös useita tuulivoimaloita. Kokemäenjoessa toimii nykyisen Satakunnan alueella kaksi vesivoimalaitosta, [[Harjavallan vesivoimalaitos|Harjavallan]] ja [[Kolsin voimalaitos|Kolsin voimalaitokset]].
Satakunta on myös merkittävä [[maatalous]]maakunta. Yli 98 % kotimaisesta [[kalkkuna]]nlihasta ja puolet [[broileri]]nlihasta tuotetaan Satakunnan alueella. Selkämeren vesistä pyydetään 80 % Suomen [[silakka]]saaliista. Suomalaisista [[punajuuri]]sta 87 % ja neljännes avomaanvihannessadosta saadaan Satakunnan pelloista. Viljeltyä peltomaata onkin yli 140 000 hehtaaria. Elintarviketeollisuuden ja maatilojen yhteenlaskettu liikevaihto oli vuonna 2014 noin 1,1 miljardia euroa. 
Myös muun [[Alkutuotanto|alkutuotannon]] osuus bruttokansantuotteesta on maan keskiarvoa korkeampi, sen sijaan palveluiden osuus jää alle keskitason. 
Työttömien työnhakijoiden osuus työvoimasta oli 8,8 % toukokuussa 2018, kun koko Suomen [[työttömyys]]prosentti oli 9,2 %. Työllisyystilanne on parantunut vuotta aikaisemmasta tilanteesta merkittävästi.
Satakunnassa on kaksi varuskuntaa, [[Porin prikaati|Porin prikaatin]] varuskunnat Säkylän [[Huovinrinne|Huovinrinteellä]] ja Kankaanpään [[Niinisalon varuskunta|Niinisalossa]]. Huovinrinteellä koulutetaan myös suomalaisia rauhanturvaajia sekä valmiusjoukkoja. Varuskunnat ovat sijoituspaikkakuntiensa suurimpia työnantajia.
Koulutus.
Korkeakouluopetusta Satakunnassa tarjoaa Satakunnan ammattikorkeakoulu, Turun yliopiston alainen Rauman opettajankoulutuslaitos sekä [[Porin yliopistokeskus]], joka on yhteistyössä [[Turun yliopisto|Turun]] ja [[Tampereen yliopisto]]jen kanssa. [[Satakunnan ammattikorkeakoulu]] toimii Porin ja Rauman lisäksi myös Huittisissa ja Kankaanpäässä. [[Diakonia-ammattikorkeakoulu]] kouluttaa Porissa sosiaali-, terveys- ja kirkon alan tutkintoihin. Korkeakoulujen lisäksi Porissa toimii [[Suomen ilmailuopisto]]. 
Liikenne.
[[Tiedosto:Port of Rauma panorama.jpg|pienoiskuva|[[Rauman satama]] on Suomen kolmanneksi suurin konttisatama.]]
Satakunnan maakunnan raideliikenneyhteydet ovat [[Tampere–Pori-rata|Tampere–Pori-rautatie]] (valmistunut 1895) sekä siitä Kokemäellä erkaneva [[Rauman rata]] (1897). 1930-luvulla rakennettu [[Haapamäki–Pori-rata]] on poistettu käytöstä 1980-luvulla ja sittemmin myös osittain purettu. Myös matkustajaliikenne Kokemäen ja Rauman välisellä radalla on lakkautettu.
[[Porin lentoasema]] on maakunnan ainoa matkustajaliikenteen lentokenttä. Kentältä on päivittäisiä lentoja [[Helsinki-Vantaan lentoasema|Helsinki-Vantaan lentoasemalle]] sekä satunnaisia tilauslentoja Etelä-Euroopan lomakohteisiin sekä [[Lappi|Lapin]] hiihtokeskuksiin. Harrasteilmailijoiden käytössä ovat [[Piikajärven lentokenttä]] Kokemäellä, [[Jämin lentokenttä]] Jämijärvellä sekä [[Euran lentokenttä|Euran]] ja [[Vampulan lentokenttä|Vampulan lentokentät]].
Porin ja Rauman kautta kulkee [[Turku|Turun]] ja [[Liminka|Limingan]] välinen [[valtatie 8]]. Porista lähtevät [[valtatie 2]] Helsinkiin, [[valtatie 11]] Tampereelle ja [[valtatie 23]] [[Jyväskylä]]än. Rauma on Tampereelta tulevan [[valtatie 12]]:n toinen päätepiste. Huittisissa on yksi Lounais-Suomen tärkeimmistä maantieristeyksistä; siellä yhtyvät valtatiet 2 ja 12 sekä Turun ja Huittisten välinen [[kantatie 41]]. Muita tärkeitä teitä ovat [[kantatie 44]] [[Sastamala]]sta Kankaanpään kautta [[Kauhajoki|Kauhajoelle]] sekä [[kantatie 43]] Harjavallasta [[Uusikaupunki|Uuteenkaupunkiin]].
Porin ja Rauman satamat ovat Suomen tärkeimpiä tavaraliikenteen satamia. [[Porin satama]] on keskittynyt sahatavaran vientiin sekä bulkkitavaran ja kemikaalien tuontiin. Se on Suomen suurin hiilen tuontisatama. [[Rauman satama]] puolestaan on maan merkittävimpiä paperin vientisatamia. Molemmista on säännöllistä linjaliikennettä ulkomaisiin satamiin. Lisäksi maakunnassa toimivat Porin ja Rauman satamia huomattavasti pienemmät [[Olkiluodon satama|Olkiluodon]] ja [[Merikarvian satama]]t.
Kristinusko.
Satakunnan alueella vaikuttaa erityisesti [[rukoilevaisuus|rukoilevaisuus]], jonka kannatus on käytännöllisesti kokonaan maakunnassa. Rukoilevaisuutta tavataan [[Rauma]]n ja [[Pori]]n ympäristössä. [[Evankelinen herätysliike]] on vaikuttanut maakunnassa rukoilevaisuuden ohella ja sen kannatus ympäröi rukoilevaisaluetta. [[Ulvila]]ssa, [[Kokemäki|Kokemäellä]], [[Laitila]]ssa, [[Pori]]ssa ja [[Rauma]]lla liikkeet esiintyvät rinnakkain melko voimakkaasti. Lounais-Suomen evankelisuuden pohjoisraja on Porin korkeudella ja liikkeen voima-alueita ovat [[Sastamala]], [[Huittinen|Huittisten]] ja Kokemäen seudut. [[Viides herätysliike|Evankelioiva herätyskristillisyys]] on levinnyt verrattaen voimakkaasti Satakuntaan. Kannatuksen painopiste on suurimmissa asutuskeskuksissa, erityisesti Porissa. Liikkeen kannatus ulottuu myös Satakunnan maaseutupitäjiin.
Maakuntaliitto.
[[Satakuntaliitto|Satakuntaliiton]] [[maakunnan liitto#Maakunnan liiton hallinto|maakuntavaltuusto]]n puheenjohtajana vuosina 2013–2016 toimii [[Tapio Huhtanen]] ([[Suomen Keskusta|kesk.]]) ja maakuntahallituksen puheenjohtajana [[Reijo Kallio (kansanedustaja)|Reijo Kallio]] ([[Suomen Sosialidemokraattinen Puolue|sd.]]).
Nähtävyyksiä.
[[File:Noormarkun ruukki 4.jpg|pienoiskuva|Makkarakosken voimalaitos Noormarkun ruukissa.]]
[[Tiedosto:Vanharauma3.jpg|pienoiskuva|Rauman raatihuone Vanhassa Raumassa.]]
Kansainvälisesti Satakunnan tunnetuimpia nähtävyyksiä ovat [[Unesco]]n [[Maailmanperintöluettelo|maailmanperintökohteet]] [[Vanha Rauma]] ja [[Sammallahdenmäki]] entisessä [[Lappi (Rauma)|Lapin kunnassa]]. Porin merkittävimpiä kohteita ovat [[Yyteri]]n kuuluisat hiekkarannat, [[Reposaari]], [[Juseliuksen mausoleumi]] sekä [[Kirjurinluoto|Kirjurinluodon]] ja Kokemäenjoen [[Eteläranta (Pori)|Etelärannan]] rantakortteleiden muodostama kokonaisuus. Nykyään Poriin kuuluvassa entisessä [[Noormarkku|Noormarkun]] kunnassa sijaitsee arkkitehti [[Alvar Aalto|Alvar Aallon]] suunnittelema [[Villa Mairea]], joka yksi hänen kansainvälisesti tunnetuimpia töitään. Toinen Aallon piirtämä merkittävä rakennus Satakunnassa on [[Terassitalo (Eura)|Terassitalo]] Euran [[Kauttua]]lla. Se sijaitsee aivan kulttuurihistoriallisesti arvokkaan [[Kauttuan ruukinpuisto]]n tuntumassa. Muita vanhoja ruukkialueita Satakunnassa ovat [[Leineperin ruukki|Leineperin]] ja [[Noormarkun ruukki|Noormarkun ruukit]].
Vielä vanhemmasta Satakunnan historiasta kertovat muun muassa keskiaikainen pyhiinvaelluspaikka [[Köyliönjärvi|Köyliönjärven]] [[Kirkkokari]] sekä Kokemäellä sijaitseva [[Pyhän Henrikin saarnahuone]], joka on Suomen vanhin puurakennus. Keskiaikaisia kivikirkkoja nykyisen Satakunnan maakunnan alueella on kolme; [[Pyhän Ristin kirkko (Rauma)|Pyhän Ristin kirkko]] Raumalla sekä [[Ulvilan kirkko|Ulvilan]] ja [[Huittisten kirkko|Huittisten kirkot]]. Uudempia merkittäviä kirkkorakennuksia ovat muun muassa [[Keski-Porin kirkko]] sekä funkistyylinen [[Nakkilan kirkko]].
Maakunnan huomattavimpia museoita ovat Porissa sijaitseva [[Satakunnan museo]], joka on Satakunnan maakuntamuseo ja Suomen vanhimpia kulttuurihistoriallisia museoita, [[Lönnströmin taidemuseo]] Raumalla sekä [[Porin taidemuseo]]. Harjavallassa puolestaan toimii [[Emil Cedercreutzin museo]], joka esittelee kuvanveistäjä [[Emil Cedercreutz]]in tuotantoa ja paikallista kulttuurihistoriaa. Paikallisia museoita ovat myös [[Huittisten museo|Huittisten]] ja [[Kankaanpään museo]]t.
Luontomatkailijoille elämyksiä tarjoavat Satakunnan rannikkoseudun lisäksi muun muassa [[Puurijärven ja Isosuon kansallispuisto]], [[Häädetkeitaan luonnonpuisto]] sekä [[Jämin matkailukeskus]] Jämijärvellä.
Tunnettuja satakuntalaisia.
Ensimmäinen tunnettu satakuntalainen on talonpoika [[Lalli]], joka perimätiedon mukaan surmasi [[piispa Henrik]]in Köyliönjärven jäällä vuonna 1156. Hän on myös ensimmäinen historiankirjoituksen nimeltä mainitsema suomalainen, mutta koko Lallin olemassaolo saattaa kuitenkin olla pelkkää legendaa.
Modernin ajan merkittävimpiä satakuntalaisia hahmoja ovat presidentti [[Risto Ryti]], taidemaalari [[Akseli Gallén-Kallela]] sekä Suomen toistaiseksi ainoa Nobel-palkittu kirjailija [[Frans Emil Sillanpää]], joka oli kotoisin nykyään Pirkanmaan maakuntaan kuuluvasta Hämeenkyröstä.
Satakuntalaisia urheiluseuroja.
Maakunnassa on useita kansallisten urheilusarjojen pääsarjatasolla pelaavia seuroja. [[Jääkiekon SM-liiga]]ssa maakuntaa edustavat [[Porin Ässät]] ja [[Rauman Lukko]]. Jääpallon [[Bandyliiga]]ssa pelaa Porin [[Narukerä]]. [[Ringeten SM-sarja]]a pelaa puolestaan [[Luvian Kiekko -82]]. Pesäpallon miesten pääsarjassa maakuntaa edustaa [[Kankaanpään Maila]] ja naisten superpesiksessä pelaavat Kankaanpään maila, [[Rauman Fera]] ja [[Porin Pesäkarhut]].
Aiheesta muualla.
[[Luokka:Satakunta|*]]
[[Luokka:Seulonnan keskeiset artikkelit]]