Uspenskin katedraali

Uspenskin katedraali eli Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen katedraali (ruots. "Uspenskijkatedralen") on Helsingin ortodoksisen seurakunnan sekä samalla Helsingin hiippakunnan ja Suomen ortodoksisen arkkipiispakunnan pääkirkko eli katedraali. Punatiilinen kirkko sijaitsee Helsingin keskustassa Katajanokan kalliolla. Uspenskin katedraali on Pohjois- ja Länsi-Euroopan suurin ortodoksinen kirkko. Se on myös suosittu turistikohde, jossa käy vuosittain jopa puoli miljoonaa vierailijaa.
Kirkon nimi tulee slaavikielisestä sanasta "uspenie", joka merkitsee poisnukkumista (kuolemista). Katedraali onkin pyhitetty Jumalansynnyttäjän kuolonuneen nukkumisen muistolle, jonka muistopäivää vietetään 15. elokuuta.
Historia.
Katedraalin on suunnitellut kuuluisa venäläinen kirkkoarkkitehti, akateemikko Aleksei M. Gornostajev. Kirkon arkkitehtuurissa on vahvasti vaikutteita 1500-luvun venäläisestä kivikirkosta, joka sijaitsee Moskovan lähellä Kolomenskojessa. Uspenskin katedraali on rakennettu vuosina 1862–1868 pääasiassa lahjoitusvaroin ja vihitty käyttöön 25. lokakuuta 1868. Uspenskin katedraalin rakentamiseen käytettiin tiiliä, jotka tuotiin Ahvenanmaalta Bomarsundin purettavasta linnoituksesta. 1960-luvulla katedraalia kunnostettiin ja sen kupolit kullattiin, ja korjaustyö valmistui kirkon satavuotisjuhliin 1968.
Kirkon kupolit päällystettiin 24 karaatin kullalla uudestaan vuodesta 2004 alkaen, ja kultaustyö valmistui toukokuussa 2007. Kupolien juuriosien ruostumattomasta teräksestä valmistetut rungot ovat peräisin 1960-luvulta. Kuparipellit uusi metalliseppä Antero Flander Rautalammilla; ristit ja niiden alla olevat pallot ja suurimman kupolin kuparipellitys jäivät käyttöön vanhoista osista. Kultaustyön suorittivat kultaajamestari Harri Virtanen ja kultaajamestari Raimo Snellman työryhmineen. Kupolityö kultauksineen kokonaisuudessaan maksoi noin 500 000 euroa, joista lahjoituksina saatiin 170 000 euroa. Vuonna 2005 kunnostettiin ja asennettiin paikalleen viisi kupolia. Loput kupoleista nostettiin takaisin paikalleen 4. kesäkuuta 2007 alkaen.
Pohjoisseinälle oli sijoitettu ihmeitätekeväksi sanottu ikoni, Kozelštšanin Jumalanäiti, joka on tuotu kirkkoon Viipurin Sorvalista. Ikoni on koristeltu helmin, ja sen suojalasin alla on monia kiitokseksi saatuja koruja ja ristejä. Ikoni varastettiin aamuyöllä 9. kesäkuuta 2010. Kirkkoon oli murtauduttu ja yritetty viedä myös toinen ikoni. Poliisi piti varkautta tilaustyönä ja epäili varastetun ikonin päätyneen ulkomaille (lähinnä itäiseen Eurooppaan), koska sen myymistä Suomessa pidettiin käytännössä mahdottomana. Kozelštšanin Jumalanäiti löydettiin kuitenkin maastokätköstä läheltä Turkua helmikuussa 2011, kun varkaudesta rangaistustaan istuva mies kertoi sijainnista oma-aloitteisesti. Ikoni vietiin korjattavaksi Uuden Valamon luostariin Heinävedelle.
Vuoden 2007 elokuussa kirkosta vietiin keskellä päivää Pyhän Nikolaos Ihmeidentekijän ikoni.
Katedraalin kupeessa olevan puiston on suunnitellut Svante Olsson. Puiston istutustyöt aloitettiin vuonna 1897. Puiston nimi oli Katajanokanpuisto vuoteen 2014 asti. Vuonna 2014 puisto nimettiin uudelleen Tove Janssonin puistoksi.
Katedraalissa otettiin käyttöön sisäänpääsymaksu toukokuussa 2025 kirkollisten toimitusten ja muiden tilaisuuksien ulkopuolella. Maksua ei myöskään peritä alaikäisiltä.
Ulkoasu.
Vaikka kirkko ulkoisesti on vanhan slaavilaisen perinteen mukainen, sisällä kirkossa näkyy sen bysanttilainen perinne. Sisätila on avara, ja kattoa tukee neljä suurta, yhdestä graniittilohkareesta veistettyä pylvästä. Ortodoksiseen tapaan kirkossa ei ole penkkejä, mutta salin reunoille on asetettu muutamia istuimia. Kirkon etuosassa sijaitsee ikonostaasi, jonka takana on alttari. Kirkon pinta-ala on 967 neliömetriä. Kirkossa on kolmetoista kullattua sipulinmuotoista kupolia, yksi suuri ja kaksitoista pienempää. Kupolien määrä kuvastaa Kristusta ja kahtatoista apostolia. Lisäksi kellotornin päällä on vielä yksi kupoli. Katedraalin kellotornissa on yhteensä 9 kelloa: kolme pientä, neljä keskikokoista ja kaksi bassokelloa, mutta suurempaa bassokelloa soitetaan vain suurina juhlina.
Katedraalin pohjakerroksessa on seurakuntasali ja kryptakappeli, joka on pyhitetty pappismarttyyri Aleksandr Hotovitskille (k. 1937). Kryptassa järjestetään erilaisia tilaisuuksia, kuten kirkkotaiteen ja kirkollisten esineiden näyttelyitä ja luentotilaisuuksia.
Konesali.
Vuonna 2010 katedraalin alla sijaitsevaan kallioon avattiin Academica Oy:n konesali, jonka vihki käyttöön Helsingin ortodoksisen seurakunnan tuolloinen kirkkoherra Markku Salminen. Konesali oli edistyksellinen, koska se viilennettiin Helsingin Energian kaukokylmäverkon avulla. Lisäksi Helsingin Energia hyödynsi tuotetun lämmön kaukolämpöverkon kautta helsinkiläisten käyttöön. Konesali päätyi muutaman yrityskaupan kautta Equinixin omistukseen ja suljettiin lopulta vuonna 2019.