Maarrat an-Numan

Maarrat an-Numan (myös Maarat al-Numan, ) on kaupunki Syyrian pohjoisosan Idlibin maakunnassa. Kaupunki on Maarrat an-Numanin piirikunnan (al-Ma’ran piirikunnan) keskus. Vuoden 2004 väestönlaskennassa kaupunkiin kirjattiin 58 008 ja koko piirikuntaan 371 829 asukasta.
Maantiede.
Kaupunki sijaitsee linnuntietä noin 240 kilometriä Syyrian pääkaupunki Damaskoksesta pohjoiseen, ja maakuntakeskus Idlibistä noin 32 kilometriä etelään.
Historia.
Jotkin tutkijat ovat yhdistäneet nykyisen Maarrat an-Numanin kaupungin muinaiseen Aran kaupunkiin ja lähistön Tell Mannasilta on löydetty merkkejä asutuksesta ensimmäiseltä vuosituhannelta eaa. Ara mainitaan assyrialaisissa lähteissä yhtenä valloitettuna kaupunkina vuonna 738 eaa. Antiikin Kreikan ja Rooman valtakunnan aikana Ara tunnettiin nimellä Arra. Strabon mainitsee saman paikan nimellä Megara ja myöhemmin keskiaikaisissa lähteissä nimi vääntyi muotoon La Marre tai La Maire. Arabialaisten lähteiden mukaan kaupunki sai nykyisen nimensä umaijadien valtakaudella ja se on saanut nimensä toisen osan Muhammadin seuraaja al-Numan bin Bashir al-Ansarin mukaan.
Arabiheimot valloittivat kaupungin vuonna 637 ja vuonna 903 sitä hävittivät karmaatit. Bysantin valtakunnan keisari Nikeforos II Fokas valtasi kaupungin takaisin muslimeilta vuonna 969, mutta Bysantilla ei ollut lopulta tarpeeksi joukkoja alueen haltuunottoon. Maarat al-Numanissa vuonna 973 syntynyt filosofi ja runoilija Abu al-Alaa al-Maarri oli yksi islamilaisen maailman merkittävimpiä ateisteja. 1000-luvun alkupuolella kaupunki vaihtoi käsiä eri muslimidynastioiden välillä useaan otteeseen. Ristiretkeläiset valtasivat kaupungin vuonna 1098. Kaupunki vaihtoi jälleen käsiä useaan otteeseen muslimien palatessa vuonna 1104 ja ristiretkeläisten vallatessa sen takaisin vuonna 1119. Lopullisesti ristiretkeläiset ajoi kaupungista Imad ad-Din Zengi vuonna 1135. Vuonna 1157 kaupunkia hävitti suuri maanjäristys, jonka episentrumi oli Hamassa. Vuonna 1233 tuolloin Hamaa hallinnut Mizaffar II Mahmud rakennutti kaupungin sitadellin. Egyptin mamelukit hallitsivat kaupunkia vuodesta 1341 ja se liitettiin Osmanien valtakuntaan vuonna 1516. 1600-luvulla kaupungin läpi matkanneet kuvailivat sitä köyhäksi. Saman vuosisadan puolivälissä kaupunkiin muuttaneesta al-'Azmin suvusta tuli sittemmin merkittäviä paikallisia virkamiehiä ja suvun jäseniä toimi esimerkiksi Damaskoksen kuvernööreinä.
Vuonna 1913 kaupunkiin rakennettiin yksi harvoista Syyrian lennätinasemista, joka toimi Haman ja Aleppon välillä. Kun Syyriasta tuli Ranskan mandaattialue Maarrat an-Numan oli yksi paikallisten kansallismielisten keskuksista. 1960-luvulta lähtien kaupunki kasvoi etenkin Haman ja Homsin alueiden maatalouden, teollisuuden ja talouden kehityksen ansiosta.
Syyrian sisällissota alkoi vuonna 2011 ja saman vuoden kesäkuussa Syyrian armeija lähetti panssarivaununsa Maarat al-Numanin kaduille. Syyrian kapinalliset valtasivat kaupungin lokakuussa 2012. Vuonna 2016 kaupungissa syttyi mielenosoituksia islamistisia kapinallisryhmiä, kuten al-Nusran rintamaa ja Ahrar al-Shamia vastaan. Islamistiryhmät olivat yrittäneet estää esimerkiksi vapaan Syyrian armeijan lippujen käyttämisen. Syyrian armeija jälleenvaltasi kaupungin 28. tammikuuta 2020. 30. marraskuuta 2024 Syyrian kapinalliset valtasivat kaupungin osana hyökkäystä maan luoteisosissa.
Nähtävyydet.
Maarrat an-Numanin suurmoskeija oli alun perin kirkko, jonka paikalla sijaitsi puolestaan aikanaan pakanallinen temppeli. Muslimit muuttivat kirkon moskeijaksi. Moskeijaan kuuluu neliskulmainen minareetti, jonka on signeerannut 1100-luvulla elänyt arkkitehti Kahir bin Ali bin Kanit al-Sarmani. Jotkut tutkijat uskovat minareetin rakennetun jo aiemmin 1000-luvulla ja signeerauksen olevan peräisin sen korjaustöistä maanjäristyksen jälkeen. Sarmani suunnitteli myös kaupungin madrasan, joka sijaitsee hieman moskeijasta etelään. Jotkut ovat liittäneet sen perustamisen Nur al-Dinin valtakauteen. Moskeijaa ympäröivällä soukilla on pitkä historia. Kaupungissa on lisäksi Osmanien valtakunnan ajoilta peräisin oleva karavaaniseralji.
Kaupungin lähistöllä sijaitsee myös useita pyhiinvaelluspaikkoja. Joosuan haudaksi kutsuttu kohde lienee ollut muinainen pyhättö. Hieman kaupungista itään Dayr Nakirassa sijaitsee umaijadikalifi Omar ibn Abd al-Aziz hauta.