MinGW

MinGW ("Minimalist GNU for Windows") on GCC-kääntäjä ja sen ympäristö Windows-alustalle. MinGW sisältää varsinaisen kääntäjän lisäksi myös msys-ympäristön, jossa on muun muassa Bash-komentotulkki sekä GNU Binutils -ohjelmat.
MinGW:n mukana tulee C-, C++-, Fortran- ja ADA-kääntäjät sekä Windows API:n kanssa yhteensopivat otsikkotiedostot ja tuontikirjastot. MinGW ei ole osa GCC-projektia, vaan on oma irrallinen projektinsa.
MinGW:tä voidaan käyttää sellaisenaan tai muun kehitysympäristön kuten CodeBlocksin, Orwell Dev-C++:n tai Qt:n kanssa.
MinGW on ilmainen myös kaupalliseen käyttöön, mutta ilman takuita. MinGW:n otsikkotiedostot ovat public domainia ja kääntäjä työkaluineen GPL-lisensoituja. 
Vaikka MinGW on GCC-kääntäjä, sen perusrajapinta on Windows API, ei POSIX:n määrittämä.
Historia.
Colin Peters aloitti projektin joukolla otsikkotiedostoja ja tuontikirjastolla. Jan-Jaap van der Heijden halusi kääntää ohjelmia ilman riippuvuutta Cygwin-kirjastoon. Cygwin-projektin käyttämä lisenssi Windows API:lle oli liian rajoittava ja Anders Norlander teki projektiin vaihtoehtoiset.
Projektia kutsuttiin varhaisessa vaiheessa nimellä "gnu-win32", joka ei ollut GNU-projektin nimeämiskäytännön mukainen.
MinGW-w64 oli vuonna 2005 aloitettu versio 64-bittiselle Windowsille, joka kehitettiin Objective C -kääntäjän siirtämiseksi. OneVisionin tekemä puhtaan huoneen versio hylättiin aluksi, koska siinä epäiltiin olleen käytetty suljettuja (ei-julkisia) tietolähteitä.
Käyttöliittymiä.
MinGW:tä voi käyttää suoraan komentoriviltä, mutta yleistä on käyttää sitä jonkin kehitysympäristön kautta. Esimerkkeinä tavallisimmista MinGW:tä tukevista kehitysympäristöistä ovat CodeBlocks, Orwell DevC++, Qt sekä varsin kevyt Kuzya. Näistä CodeBlocks ja Orwell DevC++ on saatavilla MinGW:n TDM GCC version kanssa ja Qt tavallisella MinGW:llä.
Vertailu Cygwiniin ja Visual C:hen.
MinGW:n vuodesta 1998 alkaen julkaistut ensimmäiset versiot, jotka kulkivat nimellä "mingw32," on kehitetty Cygwinin varhaisesta versiosta, mutta toisin kuin POSIX-pohjainen Cygwin, se tukee suoria Windows API-kutsuja POSIX:in sijaan.
MinGW ei ole yhtä käytetty kääntäjä kuin Visual C++, mutta monissa tapauksissa senkin käyttöä voi kokeilla, koska ainakin muutamat ohjelmakirjastot tukevat sitä. MinGW on taatusti ilmainen kehitysalusta. MinGW:n käyttö saattaa olla paikallaan silloin, kun siirtää valmista koodia esimerkiksi Linuxista Windowsiin.
Muun muassa 3D-pelintekokirjasto Irrlicht kääntyy CodeBlocks+MinGW:llä. 
Myös Ogren saa käännettyä CMaken avulla CodeBlocks+MinGW:llä käännettävään muotoon. Ainakin teoriassa MinGW tukee monia ohjelmointikirjastoja, joita GCC yleisemmin tukee. Näitä ovat mm fonttikirjasto FreeType.
MinGW on Visual C:hen verrattuna hieman 
hitaampi kääntämään ja tuottaa yleensä hieman hitaampaa koodia. MinGW teettää myös käyttäjällään monesti enemmän työtä kuin Visual C++, koska siitä puuttuu useasti valmiita binaarikirjastoja. Tällöin MinGW voi olla pahimmassa tapauksessa käyttäjälleen todella painajaismaisen hidas työkalu verrattuna Visual C++:aan. 
Eräs MinGW:n perusongelma on se, että se on osaksi Unix-tyylinen GCC, osaksi Windowsille sovitettu kääntäjä, jolloin molempien ominaisuuksia on menetetty.
Koska MinGW:n käyttämä C-kirjasto on Microsoftin MSVCRT, se ei ole täysin yhteensopiva GCC:n C98:n ja C99:n kanssa. Osin tätä ongelmaa on koetettu ratkaista kehittämällä libmingwex-kirjasto, mutta tämäkään ei tuo täyttä yhteensopivuutta.
TDM ja muita kehitelmiä.
MinGW:n versionumero vastaa GCC:n versiota, mutta vastaava MinGW julkaistaan yleensä huomattavalla viiveellä.
MinGW:stä on monia epävirallisia "distroja", kuten esimerkiksi CodeBlocksinkin mukana tukeva TDM-GCC, jolla voi varsinaisesta MinGW:stä poiketen kääntää myös 64-bittisiä sovelluksia ja kirjastoja.
TDM-GCC:stä suositellaan yleensä käyttämään niin sanottua SJLJ-pakettia DW2-paketin sijaan, jos ei ole tarkempia vaatimuksia.
MinGW:stä on myös muita distroja, kuten nuwen.net, Win32 Devkit ja RubenV.