tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ojajärvi (Kangasala)

Ojajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Pakkalan lähellä ja Laipanmaan metsäalueen reunalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 850 metriä pitkä ja 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,7 hehtaaria. Järvi sijaitsee maaston painaumassa ja sen itä- ja lännenpuoleiset alueet ovat jyrkät. Järven länsiranta on jyrkänteinen. Järvellä on kartan mukaan yksi autio ja nimetön saari, joka on 130 metriä pitkä ja 60 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven kaakkois- ja luoteispäissä on rannan tuntumassa avosuota.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,9 metriä mpy. Järveen on johdettu kaksi metsäojaa. Laskuoja Ojajärvenoja lähtee järven luoteispäästä laskien kilometrin päässä Myllyojaan, joka laskee vuorostaan Keljonjärveen ja siitä eteenpäin Längelmäveden Saksalonselkään.
Luontoarvoja.
Järven länsirannalla sijaitsee arvokkaiksi luonnonympäristöiksi luonnehdittuja kalliojyrkänteitä. Kallioleikkauksissa ja sen luolassa elää mäyrä ja alueen metsä on vanhaa. Siellä pesii esimerkiksi töyhtötiainen, puukiipijä ja teeri. Vaikka järven valuma-alue on pieni, vaihtuu järven vesi nopeasti. Vedenlaatua heikentää runsas humuksen määrä, lievä happamuus ja nouseva rehevyystaso. Järven vesi on luokiteltu hyväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön hyvin.
Pikku Kaakkojärvi

Pikku Kaakkojärvi on Pirkanmaalla Kangasalan Kauppilassa, Laipanmaan metsäalueen reunalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut järvien ketju, jonhon myös viereinen Iso Kaakkojärvi ja sen laskuoja Holtanoja kuuluvat . Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se sijaitsee kallioisten mäkien väliin muodostuneella suoalueella. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat pohjoista kalliomäkeä lukuun ottamatta suota. Siihen on johdettu kolme suon kuibatusojaa ja sen laskuoja lähtee järven lounaispuolelta. Oja laskee Isoon Kaakkojärven luoteispäähän lähelle Holtanojan luusuaa. Järvi on autio eikä sinne tule tietä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,8 metriä mpy ja Ison Kaakkojärvi on sitä 12,9 metriä alempana.
Iso Kaakkojärvi

Iso Kaakkojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa Laipanmaan metsäalueen reunalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 11,9 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut Iso Hirvijärvi, Vähä Hirvijärvi, Vasajärvi, Iso Saarijärvi, Iso Kaakkojärvi, Holtanoja ja sedimenttien peittämänä Keljonjärvi. Järvi on kaakko-luoteis-suuntainen ja sen lounaiset rannat kohoavat lyhyellä matkalla yli 40 metrin korkeuteen, ja Kaakkovuoren kohdalla yli 60 metrin korkeuteen. Siellä sijaitsee 700 metriä pitkä kalliojyrkänne. Pohjoisrannassa on loivempia rinteitä ja järven päissä on suomaatakin.
Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta, jotka ovat metsäisiä kalliosaaria. Suurempi niistä on yli 100 metriä pitkä. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja se on metsämaata. Pohjoisrannalla sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Välimaan kylältä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,9 metriä mpy. Järveen laskee muutama metsäoja ja yksi niistä on Pikkuisen Kaakkojärven laskuoja. Järven oma laskuoja on Holtanoja, joka lähtee koillispäästä koilliseen ja yhtyy viiden kilometrin päässä Myllyojaan, joka vuorostaan laskee puolen kilometrin jälkeen Keljonjärveen. Se on salmien kautta yhteydessä Saksalaonselällä samalla korkeudella olevaan Längelmäveteen.
Luontoarvoja.
Vesi on hapanta, runsashumuksista ja ruskean väristä. Järven vesi on luokiteltu tyydyttäväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön myös tyydyttävästi.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli kirjoitettu ”Kakojärvi”. Järvi oli silloinkin autio, mutta Holtanojan varret oli raivattu jyrkänteille asti niityiksi. Keljonjärvi oli tuolloin Längelmäveden lahti, jonka pohjukka sijaitsi yhdystien 14010 luoteispuolella. Holtanoja on vasta Längelmäveden pinnanlaskun jälkeen yhtynyt Myllyojaan. Vuoden 1957 peruskartassa järvellä ei ollut vielä mökkejä, mutta seuraavassa vuoden 1977 kartassa niitä oli yksi.
Lakeenjärvi (Kangasala)

Lakeenjärvi , tai myös Lakeanjärvi , on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Vähä-Penton lähellä ja Laipanmaan metsäalueen reunalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 9,4 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee pitkällä ja tiheästi ojitetulla Lakeensuolla ja sen rannat ovat suota. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannoilla on vain yksi vapaa-ajan asunto. Järvelle tulee kaksi metsätietä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,1 metriä mpy. Järvellä vaikuttaisi olevan kaksi laskuojaa eli se olisi bifurkaatiojärvi. Vanhoissa kartoissa laskuoja oli ja on myös peruskartassa edelleen Karmunoja, joka laskee Pikkujärven kautta Längelmäveden Ponsanselän Nuuruslahteen. Järven länsipäähän johdetut suon kuivatusoja laskevat samalla länteen Myllyojaan, joka laskee Keljonjärven kautta Saksalonselkään. Nykyisessä Suomen ympäristökeskuksen valuma-aluejaossa vuodelta 1993, joka perustuu peruskarttatulkintaan, järvi on luettu Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) mutta määritelty samalla bifurkaatiojärveksi merkitsemällä valuma-alueraja kulkemaan järven poikki. Valmisteilla olevassa uudessa valuma-aluejaossa, joka perustuu korkeusmalliin, järvi on luettu Längelmäveden lähialueeseen leveämmän ja vanhemman pohjoisen lasku-uoman mukaisesti. Korkeusmalli ei kuitenkaan ota huomioon mahdollisia vastoin maaston kaltevuutta kaivettuja ojia.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven laskuojaksi oli merkitty nykyinen Karmunoja, jossa oli puolimatkassa piirretty vesimyllyn karttamerkki. Vuoden 1954 peruskartassa Lakeensuon koillispää oli ojitettu ja ojien kuivatusvedet johdettiin sen laskuojaan, jonka nimi oli vielä vuoden 1977 kartassa ”Lakeisoja”. Suon lounaispää oli vuonna 1957 ojittamatta, eikä Myllyojaan tullut järvestä puroja. Vuoden 1977 kartassa eteläpää oli tiheästi ojitettu ja ojien vedet oli johdettu Myllyojaan.
Ahvenaisjärvi

Ahvenaisjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kumpumoreenien ympäröimänä ja niiden väliin muodostuneella suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat suota. Etelärantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie Laipanmaan metsäalueelle ja Rajalan kämpälle johtavalta tieltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,8 metriä mpy. Järven ympäristön suot on ojitettu ja järveen on johdettu neljä ojaa. Läntisten ojien kautta järvi laskee tiheän ojaverkon läpi Ison Saksijärven Saarilahteen ja viereiseen Lammasojaan.
Luontoarvoja.
Järvi sijaitsee seudullisesti arvokkaan kumpumoreenialueen sisällä.
Vähä Saksjärvi

Vähä Saksjärvi , joka kirjoitetaan myös Vähä-Saksijärvi , on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,3 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee entisen Härkälän maatilan vaikutuspiirissä soistuneella metsäalueella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Sen rannat ovat soistunutta metsämaata, jota on hieman ojitettu. Sen rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Laipanmaan metsäalueella kulkevalta tieltä, joka päättyy Rajalan kämpälle.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,7 metriä mpy. Järveen on johdettu seitsemän suo- tai metsäojaa. Se oja, joka lähtee luoteeseen, johtaa lopulta Isoon Saksijärveen laskevaan Lammasojaan.
Taivasjärvi

Taivasjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee kallioisten mäkien ympäröimänä Hämeenkorven eteläpuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Järven rannoille mäkien rinteille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Välimaan kylästä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147 metriä mpy. Järveen ei le johdettu ojia eikä sillä vaikuta kartan mukaan olevan laskuojaa. Vanhoissa peruskartassa on sen sijaan merkitty kapea tulvapuro, joka lähtee järven itärannasta ja laskee alas Lammasojaan. Lammasoja laskee Isoon Saksijärveen.
Hämeenjärvi (Kangasala)

Hämeenjärvi tai myös Hämejärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee pitkässä kallioperän ruhjelaaksossa, jota pitkin Hämeenojakin virtaa. Sen ympärillä sijaitsee pieniä mäkiä, joiden rinteitä putoaa järveen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 950 metriä. Järven rannat ovat soistunutta metsämaata ja sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, ja kolmas sijaitsee yhden mäen päällä. Niille tulee tiet Välimaan kylästä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,1 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme metsäojaa. Yksi ojista tuo vedet Valkeajärvestä. Hämeenjärven laskuoja on Hämeenoja, joka laskee 3,5 kilometrin päässä Ison Saksijärven Piirilahteen.
Valkeajärvi (Kangasala)

Valkeajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 9,4 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee loivassa painanteessa sostuneen metsäalueen keskellä. Järvellä on kartan mukaan yksi pieni nimetön saari. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järven itäpuolella sijaitsee järven kokoinen suo, joka on ojitettuna saatu kasvamaan metsää. Rantojen tuntumaan mäkien rinteille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Järvelle tulee kolme tietä, jotka alkavat Välimaan kylässä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,2 metriä mpy. Järveen on johdettu neljä metsä- tai suo-ojaa. Suurin suo laskee kuitenkin järven laskuojaan, joka yhtyy pohjoisessa mäen alla Hämeenjärveen laskevaan Pielissuon ojaan.
Luontoarvoja.
Vedenlaatua koettelee runsas humuspitoisuus, happamuus ja luontaisesta tasosta kohonnut ravinnetaso. Järven vesi on luokiteltu tyydyttäväksi ja järvi soveltuu myös virkistyskäyttöön tyydyttävästi.
Hanhiluppo

Hanhiluppo on Pirkanmaalla Kangasalla Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kilometrin pituisella ja ojitetulla Hanhiluponsuolla. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja lampi on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat suota. Sinne ei tule tietä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy ja siihen on johdettu kahdeksan suon kuivatusojaa. Itärannasta lähtevä oja toimii järven laskuojana, joka yhtyy 400 metrin päässä Lammasojaan. Oja laskee Isoon Saksijärveen.
Luontoarvoja.
Lampi sijaitsee rämealueen keskellä ja se on säilynyt varsin luonnontilaisena. Sen ympärillä kasvaa isovarpurämettä ja sen vieressä on saranevaa muutaman avolampareen kera. Reuna-alueella sijaitsee suojeltu kalasääksen pesäpuu.
Hallijärvi

Hallijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee puoli kilometriä Elamonjärveltä kaakkoon päin kapealla ojitetulla suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat lähes kokonaan suota. Sen etelärantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jolle tulee Sahurinmäen kautta tie Rautajärveltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143 metriä mpy. Siihen on johdettu lähes 10 suo-ojaa, joista yksi vie vettä Sivinsuolle. Sieltä vesi jatkaa Vuortensuolle ja siitä pohjoiseen Myllyojaan. Se laskee Tervaniemenlahden pohjoisosaan ja matkaa sieltä Längelmäveden Enonselkään.
Vähä-Laippa

Vähä-Laippa on Pirkanmaalla Kangasalla ja Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat kapeaa rantasuota. Pälkäneen kuntaraja ylittää järven eteläosan sen rantoja viistäen.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,2 metriä mpy. Järven laskee kaksi ojaa. Pohjoinen tulo-oja on suo-ojien johto-oja, ja kaakkoisrantaan tuleva oja on Iso-Laipan laskuoja. Järven laskuoja on Lammasoja, joka laskee kahdeksan kilometrin päässä Isoon Saksijärveen.
Luontoarvoja.
Järven rantavyöhyke muodostuu isovarpurämeestä ja tupasvillarämeestä. Laskuojan suulla majailee majava. Majavat ovat kaataneet puita ravinnokseen joka puolella. Järvellä esiintyy yleisenä vaivero, joka on muualla Etelä-Suomea harvinaisempi. Järven vesi on luokiteltu välttäväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön vain välttävästi. Vedenlaatua koettelee runsas humuspitoisuus, happamuus ja luontaisesta tasosta kohonnut ravinnetaso. Järvi liittyy Laipanmaan retkeilyreitistöön. Järvi on Laipanmaan kauneimpia.
Iso-Laippa

Iso-Laippa on Pirkanmaalla Pälkäneellä ja Kangasalla Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 14,2 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueella Elamonjärven ja Ison Hirvijärven puolivälissä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata lukuun ottamatta kahta etelärannalla olevaa mäkeä. Järven itärannalla on vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie Rautajärveltä. Kangasalan kuntaraja tulee pohjoisesta ja koukkaa etelärannalle niin, että järven itä- ja länsipäät jäävät Pälkäneen puolelle.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,3 metriä mpy. Järveen on johdettu metsäojat Laipanrahkalta ja Haukijärvenrahkalta, jonka laskuojassa on myös Haukijärven laskuvesiä. Järven oma laskuoja käy aluksi Vähä-Laipassa, ennen kuin se jatkaa Lammasojana Isoon Saksijärveen.
Luontoarvoja.
Järvi kuuluu Laipanmaan retkeilyreitistöön ja sen etelärannan kalliomäellä on retkeilyreitistöön kuuluva nuotiopaikka. Järvellä on pitkät perinteet kalastuksella ja siellä on edelleen useita "villejä" nuotiopaikkoja.
Haukijärvi (Pälkäne, Rautajärvi)

Haukijärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 7,7 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee mäkien ympäröimän Haukijärvenrahkan itäpäässä ja sillä on kaksi lahtea. Järvellä on kartan mukaan yksi nimetön saari, joka on yli 50 metriä pitkä. Saari suojaa toista lahtea. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Sen itärannassa on vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie Niittylahdelta.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Keljonjärven valuma-alueeseen (35.728) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi suo-ojaa, jotka tuovat Haukijärvenrahkalta kuivatusvesiä. Suo-ojista on kaivettu oja pohjoiseen, missä se laskee Iso-Laippaan. Iso-Laippa laskee Vähä-Laipan kautta Lammasojaan, joka laskee vuorostaan Isoon Saksijärveen.
Hangaslahti (Kangasala, Sahalahti)

Hangaslahti on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden taajaman lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Kirkkojärven ja Längelmäveden välissä ja se on Myllyojan läpivirtausjärvi. Kummallakin puolella lampea on pienet mäet. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat autiot. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat ruovikkoiset ja koillispuolelta peltojen reunustamat. Sen lähialueella sijaitsee kaksi maatilaa. Lammelle tulee vain peltotie.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,6 metriä mpy. Se on sama korkeus kuin on Kirkkojärvellä ja Längelmävedelläkin. Lampeen laskee pohjoisesta Perälahden lampi. Hangaslahden lasku-uoma on Myllyoja, joka virtaa sen läpi ja laskee Längelmäveden Isoniemenselälle.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on Längelmäveden tilanne piirretty huomattavasti korkeammalla vedenpinnan korkeudella kuin nykyään. Myllyojan valuma-alueen suistoalue oli täysin erilainen kuin nykyään. Nykyään erilliset järvet Perälahti, Iso-Jauksa ja Hangaslahti olivat samaa salmea tai järven osaa Kirkkojärven ja Längelmäveden välissä. Silloin oli vielä olemassa näiden koillispuolella Mertajärvi, joka on järvenlaskun jälkeen voitu menestyksekkäästi kuivata peltomaaksi. Vuoden 1830 Kaivannon kanavan romahtamisesta johtuneessa järvenlaskussa edellä mainitut lammet kuroutuivat erillisisksi lammiksi ja kuivatusyhtiön osallistujat kaivoivat Myllyojan uoman nykyiselle paikalleen. Vuoden 1957 peruskartassa näkyy vielä, kuinka Mertajärven kuivattaminen peltomaaksi on vielä kesken, kun se vuoden 1975 kartassa näyttäisi olevan valmis.
Perälahti (Kangasala)

Perälahti on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden kirkonkylässä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Kirkkojärven ja Längelmäveden välissä Maamonvuoren juurella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen lähiympäristössä sijaitsee neljä maatilaa. Lammelle ei tule teitä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,6 metriä mpy. Lampeen on johdettu kolme johto-ojaa peltoaukealta ja sen oma lasku-uoma on perattu oja Hangaslahden järveen. Hangaslahdesta pääsee Myllyojaa myöten Längelmäveden Isoniemenselälle.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli Kangaslahden peräosa (merkitty tosin torpan nimeksi), kun Längelmäveden pinta oli huomattavasti nykyistä korkeammalla. Kangaslahti yhtyi nykyiseen Kirkkojärveen (Iso Laks Sjö) johtavaan salmeen pohjoiseen työntyvänä haarana. Längelmäveden vedenpinta laski Kaivannon kanavan rakenteiden pettäessä vuonna 1830, jolloin vedenpinta aleni noin kaksi metriä ja lahtikin maatui. Lahdenperälle jäi jäljelle kosteikko ja sen keskelle pieni lampi, jota kutsutaan Perälahdeksi. Vuoden 1957 peruskartassa oli lammen ympäristö kosteikkoa, jonne oli johdettu kolme metsä- ja pelto-ojaa. Kosteikkoa on myöhemmin kuivatettu perkamalla yhdysojaa ja siitä on raivattu peltomaata.
Iso-Jauksa

Iso-Jauksa on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Kurmittavuoren pohjoispuolella sen juurella. Järvi on muilta sivuiltaan peltomaiden ympäröimä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannoille on rakkennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa. Mäen rinteeseen on tehty nurmialue, joka palvelee uimarantana.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,7 metriä mpy. Järvestä laskee oja, joka yhtyy Myllyojaan Hangaslahden yläpuolella, ja josta pääsee Myllyojaa myöten Längelmäveden Isoniemenselälle.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli Joukslahden osa, kun Längelmäveden pinta oli huomattavasti nykyistä korkeammalla. Joukslahti työntyi lounaaseen päin nykyisen Myllyojan paikalla olleesta salmesta. Kun Längelmäveden vedenpinta laski Kaivannon kanavan rakenteiden pettäessä vuonna 1830. Vedenpinta aleni noin kaksi metriä . Joukslahdesta jäi jäljelle kaksi pienti järveä Vähä-Jauksa ja Iso-Jauksa, joista Vähä-Jauksa on sittemmin kuivatettu suoksi. Vuoden 1957 peruskartassa oli vielä mäen ja järven välissäkin peltomaata, joka on nykyään metsitetty ja nurmikenttää.
Töykänäsjärvi

Töykänäsjärvi , tai myös Töykänänjärvi , on Pirkanmaalla Kangasalla Töykänän kylän eteläpuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 7,2 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee yli 40 metriä korkean Mustikkavuoren eteläpuolella sekä Sikovuoren ja Töykänäsvuoren koillispuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven kaakkoispäähän on rannalle rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tie yhdystieltä 3231. Järvi on muuten autio. Järven länsipään ylittää Sahalahdelle johtava sähkölinja.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 110,0 metriä mpy. Järven länsipäähän tulee lähes neljä kilometrinen metsäoja. Järven laskuoja lähtee tämän ojan vierestä ja se putoaa Töykänän kylän peltoaukealle ja mutkittelee sen läpi Kirkkojärveen. Kirkkojärvi laskee Myllyojaa myöten Längelmäveteen.
Luontoarvoja.
Vesi on kirkasta ja vähäravinteista. Järven vesi on luokiteltu hyväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön hyvin.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Iso lampi”. Sen länsipuolella oli suot raivattu niityiksi ja sen laskuojassa oli vesimyllä. Myös laskuojan ympäristöä oli raivattu niityiksi. Ojan varressa sijaitsi Töykänän viiden talon kylä (”Töykene by”). Vuoden 1957 peruskartassa 1800-luvun niityt oli osittain vielä peltomaata. Pellot olivat vuoden 1977 kartassa jätetty viljelemättä ja seuraavassa vuoden 1980 kartassa metsitetty.
Lahnajärvi (Kangasala, Isolahti)

Lahnajärvi on Pirkanmaalla Kangasalan Sahalahdella Isolahden kulmakunnalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen itäpuolella kohoaa yli 40 metrin korkeuteen Satiaismäki ja länsipuolella yhtä korkealle laajempii nimetön mäki. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Lammen vieressä on suokannaksen erottama pikkulampare. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa rantasuota. Järven ympäristöissä on peltomaata.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,1 metriä mpy. Järveen on johdettu pelloilta kuivatusojia ja siitä lähtee laskuoja Kirkkojärveen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli ”Lahdenlampi” ja koko sen laskuojan varsi oli raivattu niityiksi. Nämä niityt on myöhemmin muokattu peltomaaksi ja sitäkin on raivattu molemmissa suunnissa lisää. Vanhassa kartassa järvi vaikuttaa suhteellisesti suuremmalta kuin se on nykyään. Jos kartanpiirtäjä on piirtänyt järven oikean kokoisena, on laskuojaa perattu ja järven vedenpintaa laskettu. Vuoden 1957 peruskartassa järven rannassa on latoja, joten on todennäköistä, että sen rantasuolta on niitetty rehua eläimille.
Ukki (Kangasala)

Ukki on Pirkanmaalla Kangasalla Mäntyveräjässä ja Vesaniemessä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,9 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Kirkkoharjun itäpäässä sen koillisrinteen juurella Vesijärven ranta-alueella. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat asuinalueeksi muutettua metsämaata. Harjun ja järven välistä kulkee yhdystie 3400. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,3 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu avo-ojia ja sen laskuoja lähtee pohjoisrannasta ja laskee Vesijärveen 150 metrin päässä. Ojalla on pudotusta alle puoli metriä.
Historiaa.
Järven historia on suomalaisittain varsin lyhyt. Suur-Längelmävedeksi kutsuttun järven vedenpinnan korkeus oli useita metrejä nykyistä korkeampi. Silloin silaitsi rantaviiva koreammalla Kirkkoharjun rinteellä eikä Ukkia ollut olemassa. Järvelle aukesi vuonna 1604 uusi lasku-uoma, jonka vakiinnuttua oli suurjärven vedenpinta laskenut useita metriä. Uusi tilanne jätti Sarsanvirran kuivilleen ja Vesijärvi alkoi laske Längelmäveteen Vääksyn­jokea pitkin. Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on Ukki piirretty vielä Vesijärven lahtena, mutta myöhemmin on järven vedenpintaa ilmeisesti laskettu hieman, koska järvien väliin on syntynyt 150 metriä leveä kannas.
Vuoden 1953 peruskartassa oli tienvierustat rakekennettuja ja uusia asuintalojen tontteja oli merkitty karttaan järvien väliseltä kannakselta, missä oli aiemmin peltomaata. Niille ilmaantukin harvakseltaan taloja, mutta kaikille tonteille ei ole edelläänkään rakennettu. Vuoden 1987 karttaan oli ojan ympäristöön merkitty luonnonsuojelualue.
Nevasjärvi

Nevasjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Ruutanassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Ruutanassa Iskelän ja Jussilan asuinalueiden välissä alavalla maalla. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee rannan tuntumassa. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja se on osittain peltomaata tai asuinaluetta. Ainoa tie rantaan tulee Iskelän puolella olevalle uimarannalle.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme avo-ojaa ja sen laskuoja lähtee sen etelärannasta. Oja yhtyy Saappaanpohjanojaan, joka mutkittelee asuinalueen tai peltojen läpi idässä sijaitsevaan Vesijärven Saappaanpohjan lahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven karttanimi oli ”Näväsjärvi”. Sen ympäristö oli niittymaata ja sen laskuojan alajuoksulla oli laajempi peltmaa. Nykyinen yhdystie 3400 oli silloinen kylätie, jonka varrella oli kaikki asutus.
Vuoden 1954 peruskartassa oli vielä hiljattain ollut metsä- ja peltomaan ympäröimää, mutta nyt sen ympäristö oli kaavoitettu asuinalueen tonteiksi, joista osalle oli jo rakennettu asuntoja. Aluksi kaikkia tontteja ei rakennettu, mutta vuoden 1975 kartassa ne on kaikki menny kaupaksi. Vuoden 1986 kartassa on peltomaan määrässä tapahtunut vähäistä vähenemistä.
Ruutanajärvi (Kangasala)

Ruutanajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Ruutanassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Ruutaman asuinalueen pohjoispuolella loivassa notkossa, joka on hieman soistunut. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja se on metsämaata. Vaikka lampi sijaitsee asuinalueen reunalla, ei aivan rannoilla ole rakennuksia. Asuinalueen läpi kulkee yhdystie 3400 ja Tampere-Haapamäki-rautatie ohittaa 100 metrin etäisyydellä sen itäpuolelta. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,0 metriä mpy. Siihen on johdettu lännestä lyhyt suo-oja ja sen laskuoja lähtee vastarannasta kohti itää. Se laskee Vesijärven Saappanpohjaan kahden kilometrin päässä Ranssilassa.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven paikka on liian idässä ja se on siinä autio ja nimetön. Lammen kautta kulkee metsäpolku Onkijärven länsipuolilla oleville niityille.
Vuoden 1954 peruskartassa rautatiellä oli lammen kohdalla Ruutanan seisake ja sen ympärillä sijaitsi Lokomon omakotialue, jonka rakentaminen oli vielä kesken. Järven rantaan rakennettiin 1960-luvulla kaksi tietä ja rannassa tehtiin laiturit. Niitä ei ole enää merkitty nykykarttoihin.
Mustijärvi (Kangasala, Onkijärvi)

Mustijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Suinulan osa-alueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Tampere-Haapamäki-rautatien ja valtatien 9 vieressä, siitä noin 100 metriä etelään. Järven ympäristö on alavaa maastoa lukuun ottamatta etelästä esille työntyvää niemeä, joka on kuin harju. Niemi jakaa järven kahteen osaan, joita yhdistävät toisiinsa kapea salmi. Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja se rannat ovat metsämaata. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Rannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, mutta kauempana on muuta haja-asutusta. Niille tulee tiet valtatieltä ja yhdystieltä 3403 alkavalta tieltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,1 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama lyhyt metsäoja. Sen laskuoja lähtee järven itäpäästä ja laskee Suinilan läpi ja se päätyy lopulta kolmen kilometrin päässä Vesijärven Havisevanlahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järveä ei näy ja järven alue oli metsämaata. Vuoden 1954 peruskartassa järvi oli autio, vaikka sinne oli rakennettu tie ja karttaan merkitty kaksi laituria. Järveltä etelään sijaitsi maatila ja hieman teollisuutta. Vuoden 1958 kartassa oli rannasta otettu soraa.
Maalisjärvi (Kangasala)

Maalisjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Mutikon kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Raudanmaalla Vesijärven itäpuolella peltoalueen keskellä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat pensaikkoista suota, joka rajautuu peltomaihin. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja se on autio. Järvelle ei tule tietä, vaikka eräs peltotie ohittaa sen itäpuolelta.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,6 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu avo-ojia ja sen laskuoja lähtee sen länsipäästä. Se laskee 1,3 kilometrin päässä Vesijärven Mutikonsalmeen. Laskuojalle tulee pudotusta 10,7 metriä.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi sijaitsi laajan suon keskellä. Suon länsipuoli oli raivattu niittymaaksi ja niityn reunoja asuttivat torpat. Alueen peltomaat sijaitsivat järvenrannalla ja ojan alajuoksulla. Pellot kuuluivat Mutikon maatilalle.
Vuoden 1954 peruskartassa ympäristön tilanne oli viljelyn osalta samanlainen kuin nykyäänkin. Järven rannassa nostettiin vielä pehkua vuonna 1961 ja siihen oli johdettu kaksi avo-ojaa. Ojat näkyvät vielä vuoden 1987 kartassa.
Löyttyjärvi (Kangasala)

Löyttyjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla osittain Suinulassa ja osittain Lihasulassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria, ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Suinulan ja Lihasulan välissä niiden pohjoispuolisella metsäalueella aivan valtatien 9 itäpuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat suomaata. Järvelle ei tule teitä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,4 metriä mpy. Siihen on johdettu suolta viisi kuivatusojaa. Suo-ojista on yksi laskuoja, joka lähtee järven itäpäästä. Se virtaa aluksi kaivettuna ojana Tampere-Haapamäki-rautatien alitse ja virtaa etelässä Huhtalan läpi. Se laskee Huhtalassa Vesijärven Suolahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen karttanimi oli ”Löytajärvi”. Järven laskuojan alajuoksun ympäristössä ei silloin ollut peltomaata, vaan erään torpan niittyjä.
Vuoden 1954 peruskartassa ei Löyttyjärvelle ollut merkitty laskuojaa. Sen suotkin olivat vielä ojittamattomia. Tilanne oli näin vielä vuoden 1961 kartassa, mutta seuraavassa vuoden 1975 kartassa sille oli merkitty laskuoja ja siihen oli johdettu kaksi ojaa Löytynsuolta. Nyt näkyi kartalla myös valtatie 9.
Vähäjärvi (Kangasala, Lihasula)

Vähäjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Lihasulassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Lihasulan peltoalueen metsärajassa korkean mäen juurella. Sen loivalla puolella on peltomaata. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja se on soistunutta metsämaata.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa ja siihen tulee pohjoisesta Palojärven laskuoja. Vähäjärven laskuoja Vähäjärvenoja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee Vesijärveen 800 metrin päässä Hepolahdella. Ojalle tulee pudotusta 7,2 metriä.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on piirretty nimettömänä näkyviin kahden niityn väliin . Vuoden 1954 peruskartassa oli järven pohjoispuolella niittymaata, joka on raivattu pelloksi vuoden 1975 kartassa.
Palojärvi (Kangasala)

Palojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Lihasulassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Lihasulan kylän pohjoispuolella kallioisella metsäalueella. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Länsirantaan tulee pieni peltotilkku ja sen koillispuolella on ollut viljelyssä nykyinen niitty. Järvellä on kahdeksan vapaa-ajan asuntoa sekä yksi tila. Niille tulee tiet Lihasulan ja Säynäjärven yhdistävältä tieltä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,5 metriä mpy. Siihen on johdettu järveltä alkava Heramaanoja ja vastarantaan laskeva lyhyt metsäoja. Järven laskuoja lähtee etelärannasta. Laskuoja laskee 400 metrin päähän Vähäjärveen. Laskuojalle tulee pudotusta 13,4 metriä.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on järveen piirretty laskuoja Heramaanjärvestä. Palojärvi on kartassa nimetön ja autio järvi, jonka luoteispuolelta on raivattu niittymaata.
Vuoden 1954 peruskartassa on järven ympärillä kolme peltoaluetta, jotka kuuluivat todennäköisesti kahdelle maatilalle. Vuoden 1975 kartassa on asuintaloja kolme lisää, mutta ne ovat nykyään vapaa-ajan asuntoja.
Pahujärvet (Orivesi)

Pahujärvet , tai yksikössä vain Pahujärvi , ovat Pirkanmaalla Orivedellä Naappilan kylän lähellä sijaitsevaa kaksi järveä. Järvien karttanimi on edelleen yksikkömuodossa Pahujärvi, vaikka järvenlaskun aiheuttama vedenpinnan lasku on kurouttanut sen kahdeksi järvialtaaksi.
Maantietoa.
Suurempi järviallas sijaitsee pienemmän lounaispuolella ja niiden pinnat ovat samalla korkeudella. Niitä yhdistää kosteikon läpi virtaava 230 metriä pitkä yhdysoja.
Suuremman järvialtaan pinta-ala on 14,8 hehtaaria, pituus 750 metriä ja leveys 300 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja rannat peltomaiden ympäröiminä. Sen vaikutuspiirissä on neljä maatilaa ja rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa.
Pienimmän järvialtaan pinta-ala on 4,8 hehtaaria, pituus 300 metriä pitkä ja leveys 230 metriä. Järvi on saareton. Siihen on ruoppaamalla tehty 200 metriä pitkä kanava, jota ei huomioitu leveydessä. Järvialtaan vaikutuspiirissä on kolme maatilaa ja sen rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet.
Järvialtaat kuuluvat Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueessa ne sijaitsevat. Järvien vedenpinnan korkeudet ovat 88,1 metriä mpy. Pienempään järvialtaaseen laskee metsäalueelta Iso Korkijärvi, jonka laskuoja on Pihtioja. Suurempi Pahujärvi laskee 700 metriä pitkää ojaa myöten Vesijärven Taipaleenlahteen, joka sijaitsee 1,2 metriä alempana.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa erilliset järvet on piirretty yhdeksi järveksi nimellä ”Padusjärvi”. Järven pohjoisrannoilla sijaitsi kolme torppaa ja Taipaleenlahden puolella sijaitsi ”Padustaipaleen talo”. Joitakin peltopalstoja ulottui järveen asti. Niittyjä oli raivattu laskuojan ympäriltä ja Hormaan johtavaan painaumaan.
Vuoden 1956 peruskartassa järvet on piirretty yhdeksi järvialtaaksi, jonka nimeksi oli kirjoitettu ”Pahujärvi”, mutta seuraavassa kartassa vuodelta 1977 niillä on jo eri järvialtaat. Koska Kalmbergin kartassa järvellä on erilainen rantaviiva kuin vuoden 1959 peruskartassa on todennäköistä, että järven vedenpintaa olisi laskettu. Järvenlaskun jälkeen se olisi alkanut kasvaa umpeen, mikä olisi aiheuttanut erilleen kuroutumisen. On huomattava, ettei tätä kirjoittaessa ole ollut käytettävissä kirjallisia tietoja järvenlaskun vaiheista.
Iso Korkijärvi

Iso Korkijärvi tai joskus myös Iso Korkiajärvi on Pirkanmaalla Oriveden Siitaman ja Naappilan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Siitaman ja Naappilan pohjoispuolla olevalla metsäalueella sijaitsevalla ojitetulla suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen kaakkoispäässä sijaitsee yksinäinen kämppä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat suomaata. Järven luoteispään vierestä kulkee korkeajännitelinja ja metsäautotie kiertää suon pohjoispuolelta.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kuusi suo- tai metsäojaa. Järven laskuoja Pihtioja lähtee sen kaakkoispäästä ja se laskee ensin Pahujärveen ja sitten Vesijärven Taipaleenlahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven karttanimi oli ”Korkiajärvi”. Siitä oli piirretty alkamaan puro, joka laski kaakossa sijainneeseen ”Padusjärveen”. Se tarkoittaneen nykyistä Pahujärveä, joka on selvästi laskettu järvi.
Vuoden 1956 peruskartassa järveä ympäröimää suota ei ollut vielä ojitettu, mutta sen ohitti kylläkin korkeajännitelinja. Suo-oja on piirretty seuraavaan, vuonna 1977 julkaistuun, karttaan.
Muhojärvi

Muhojärvi tai myös Muhujärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Siitaman kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Salosen kalliovuoren lounaispuolella vuoren juurella. Rinteen alla rantaa seuraten kulkee Naappilaan johtava yhdystie 14207 ja järven luoteispuolella tiestä haarautuu Ruokoseen vievä tie, jolla on sama tienumero. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Pohjoisrannalle on rakennettu neljä taloutta ja kuusi vapaa-ajan asuntoa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,9 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa ja sen laskuoja lähtee järven kaakkoispäästä. Se laskee puolen kilometrin päässä Vesijärven Siitamalahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven karttanimi oli ”Mahojärvi”. Se oli autio metsäjärvi, mutta sen ohi kulki metsäpolku Härkijärvelle.
Vuoden 1956 peruskartassa oli järven ympärillä vielä peltomaata sekä asutusta, jota saatiin lisää vuoden 1986 karttaan. Myöhemmin on pellot metsitetty.
Haukijärvi (Orivesi, Siitama)

Haukijärvi on Pirkanmaalla Oriveden Siitaman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee suon laidalla Säynäjärven ja Siitaman välissä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat etelärantoja lukuun ottamatta suomaata. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen etelärannalle on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee metsäautotie Siitaman suunnalta. Neljäsataa metriä pohjoiseen kulkee Tampere–Haapamäki-rautatie. Tampereen vastainen kuntaraja ohittaa järven lounaisrannan sitä hipoen.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,4 metriä mpy. Siihen on johdettu ojitetulta suolta ojia. Sen laskuoja on yksi suo-ojista, joka lähtee aluksi koilliseen, mutta sitten se kääntyy etelän kulkien pienemmän Haukijärven läpi, yhtyy toiseen ojaan, mikä laskee lopuksi Vesijärven Siitamanlahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven karttanimi kirjoitettiin ”Iso Haukjärvi”. Syy on ilmeisesti ollut viereinen pinenmpi Haukijärvi, jonka nimi kuitenkin puuttuu kartasta. Pienemmällä Haukijärvellä oli raivattu niittymaata.
Vuoden 1954 peruskartassa järven karttanimi oli ”Kuljun Haukijärvi”. Suolle oli jo kaivettu kaksi ojaa, jotka laskivat järveen. Nimi vaihtui vuoden 1975 karttaan. Vielä 1986 kartassa ojia oli vähän, mutta tämän jälkeen on ojitusta tihennetty.
Vuorijärvi (Kangasala, Ponsa)

Vuorijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Raudanmaan kaupunginosassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Ponsan itäpuolella kohoavalla kalliovuoren pohjoisreunalla. Lampi on Härmänpaltanvuoren ja Sudenpesänvuoren välisessä notkossa ja sitä ympäröi muutama jyrkänne. Notko viettää ala Päivä-Heikin laaksoon. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen länsirantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne tulee pohjoisesta metsäautotieltä Pikkujärvelle johtava kärrypolku. Lammella ei ole kartan mukaan saaria.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,9 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia ja sen laskuoja lähtee pohjoisrannasta kohti Päivä-Heikin laaksoa, jonne tulee pudotusta noin 25 metriä. Laakson oja laskee Vesijärvessä Mäyränlahden Mottoseen.
Risujärvi (Kangasala)

Risujärvi on Pirkanmaalla Kangasalan Suinulassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Huhtalan länsipuolella peltoalueen metsänrajassa. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka sijaitsee peltomaiden lähellä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sinne ei tule tietä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesijärven valuma-alueella (35.73), jonka Vesijärven lähialueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,4 metriä mpy. Siihen on johdettu yksi metsäoja ja sen laskuoja lähtee kaakkoispäästä. Oja virtaa peltoalueen reunaa itään ja se laskee yli kahden kilometrin päässä Vesijärven Suolahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on merkitty nimettömänä karttaan. Huhtalan peltoaujkean kohdalla sijaitsi silloin vain niittymaita ja kolme torppaa. Lammelle johti kuitenkin kahdesta suunnasta polku.
Vuoden 1954 peruskartassa oli joka puolella lampea peltomaata, joita viljeltiin vielä 1961. Vuoden 1975 kartassa lammen länsipuoliset pellot oli metsitetty.