Höytiäisen kanava

Höytiäisen kanava on Pohjois-Karjalan Kontiolahdella ja Joensuussa sijaitseva 9 kilometriä pitkä kanava, joka on syntynyt Höytiäisen järvenlaskun yhteydessä vuonna 1859. Järven pinnanlaskulla pyrittiin saamaan lisää maata viljelyyn ja heinänkorjuuseen. Kanavaan rakennettiin 1957 Puntarikosken voimalaitos. Nykyinen järvien välinen putouskorkeus on 11,7 metriä ja kanavan pituus on noin yhdeksän kilometriä. Se muodostaa alajuoksun osuuden Höytiäisen valuma-alueen noin 70 kilometriä pitkästä pääuomasta. Höytiäiseltä ei pääse veneellä vesiteitse Saimaan vesistöön.
Joen kulku.
Höytiäisen kanava alkaa Höytiäisen eteläpäässä sijaitsevasta Majalahden itäreunasta Häikänniemen kohdalta. Joen niskaa suojaavat Niskasaari ja muut ruoppaustoiminnassa syntyneet saaret. Noin 1,1 kilometriä Höytiäisestä sijaitsee Puntarikosken voimalaitos, joka on rakennettu Puntarikosken alapuolelle. Joki jatkaa vielä 400 metriä lounaaseen päin, kunnes se kääntyy kaakkoon päin. Tämän suunnan se säilyttää muutama kilometri Onttolan pohjoispuolelle, mistä alkaen se kaartaa hitaasti saavuttaen pian etelä-lounaan- suunnan. Joki virtaa Jaamankankaalla syvässä laaksossa, jonka hiekkaiset tai kiviset törmät voivat kohota 20–30 metrin korkeuteen. Onttolan pohjoispuolella Jaamankankaan kaakkoispuolella törmät ovat matala ja katoavat lähes kokonaan. Onttolan jälkeen joki levenee 300-metriseksi ja sille on ruoppaamalla rakennettu suistoon kaksi suuhaaraa. Pohjoisinta suuhaaraa kutsutaan Kuunvirraksi (tai Marjalan kanava) ja se sijaitsee Marjalan asuinalueella. Toista suuhaaraa kutsutaan Uittokanavaksi. Uittokanava kaivettiin helpottamaan tukinuittoa ja Kuunvirta kaivettiin maisemakanavaksi vuoden 1995 Marjalan asuntomessuille.
Asutus ja liikenne.
Joenvarren asutus alkaa yläjuoksulla Puntarinkosken kulmakunnalla, jossa noin 500 asukasta muodostaa haja-asutusalueen. Joenvarressa sijaitsee joitakin vapaa-ajan asuntoja ja kun joki saapuu paltoalueelle, tihenee asutus. Myös Onttola kuuluu Kontiolahteen, ja siellä asuu lähes 1 000 asukasta. Joenvarren alajuoksu kuuluu Joensuun kaupunkiin, jonka kaupunginosat Marjala (2 300 asukasta) ja Noljakka (8 400 asukasta) ovat kasvaneet nopeasti. Noljakasta alkava yhdystie 15705 ylittää joen ja kulkee Onttolan läpi, ja siitä haarautuu jokea seuraava yhdystie 15708 Puntarikoskelle. Siellä se ylittää joen vesivoimalaitoksen yläpuolelta. Myös voimalan padolla kulkee patotie. Marjalan ja Noljakan pohjoispuolella joen ylittävät valtatie 9 ja yhdystie 15641. Onttolan ja Marjalan välissä joen ylittää vielä Pieksämäki–Joensuu-rautatie.
Historiaa.
Höytiäisen kanava on Suomen nuorimpia jokia, joka muodostui 1700- ja 1800-luvulla suunnitellun järvenlaskun seurauksena. Vuonna 1858–1860 suoritetun järvenlasku riistäytyi vuonna 1859 valloilleen sillä seurauksena, että tulvauomasta tuli Jaamankankaaseen syövyttämä hiekkarinteinen kanjonimainen laakso. Laakson pohjalle jäi lopulta pieni uoma, jota on jälkeenpäin suoristettu, ruopattu ja rannoiltaan vahvistettu. Höytiäisen aikaisempi laskujoki Viinijoki jäi järvenlaskussa kuivilleen.
Höytiäisen kanavan vesistöalue.
Höytiäisen kanava kuuluu Vuoksen vesistöalueeseen (04), joka muodostaa Itämereen Nevan kautta laskevan Nevan vesistön yhden suurimmista valuma-alueista. Vuoksi laskee Saimaasta Laatokkaan, muuta Häytiäisen kanava laskee Höytiäisestä Saimaan järvialueen pohjoisimpaan järvialtaaseen Pyhäselkään. Höytiäisen valuma-alue (04.8) muodostuu Höytiäisen kanavan alueesta (04.81) ja Höytiäisen alueesta (04.82) ja Höytiäiseen laskevien jokien valuma-alueista.
Kanavan alue levittäytyy pääasiassa sen länsipuolelle. Alueen suurimmat järvet ja lammet ovat Iso Polvijärvi (109 ha), Keskimmäinen Polvijärvi (63 ha), Pieni Polvijärvi (13 ha), Iso Mertalampi (12 ha), Hammaslampi (11 ha), Mustalampi (8 ha), Louhilampi (4 ha), Lykynlampi (4 ha), Pieni Mertalampi (4 ha), Heinälampi (3 ha) ja Kalatonlampi (2 ha).