tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Giga

Giga (tunnus G) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa miljardikertaista (109). Esimerkiksi taajuusyksikkönä gigahertsi (GHz) on tuhat megahertsiä eli miljoona kilohertsiä eli miljardi hertsiä.
Tietokonetekniikassa gigalla usein harhaanjohtavasti tarkoitetaan määrää 230 = 1 073 741 824, erityisesti kyseistä määrää tavuja. Tälle määrälle on sekaannusten välttämiseksi annettu etuliite "gibi", joka on kuitenkin käytännössä jäänyt harvinaiseksi. Gbps tarkoittaa gigabittiä sekunnissa.
Nano (kerrannaisyksikkö)

Nano (tunnus n) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa miljardisosaa (10−9). Kerrannaisyksikköä käytetään usein pituuden, esimerkiksi valon aallonpituus, ja ajan ilmoittamisessa. Nano hyväksyttiin kerrannaisyksiköksi vuonna 1960. Nimi tulee kreikankielisestä sanasta νᾶνος, joka tarkoittaa suomeksi kääpiötä. Nano-sanaan liittyy vahvasti nanoteknologia, joka tarkoittaa nano-kokoluokan rakenteiden teknologiaa.
Sentti

Sentti (tunnus c) on sadasosaa (1/100 eli 0,01 eli 10−2) tarkoittava SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite. Esimerkiksi senttimetri (cm) on metrin sadasosa, ja siten 100 cm = 1 m.
Arkikielessä sentillä tarkoitetaan usein senttimetriä, joskus myös senttilitraa.
Rahayksikkönä sentti (lyhenne snt tai c) on muun muuassa euron sadasosa: 100 snt = 1 €. Sentti eli cent on myös monien muiden valuuttojen (esimerkiksi useissa maissa käytössä olevan dollarin) sadasosa, ja tällöin käytetään merkkiä ¢.
Sana sentti tulee latinan sataa merkitsevästä sanasta "centum".
Sentti (lyhenne c) on myös oktaavin 1200:s osa.
Desi

Desi (tunnus d) on SI-järjestelmän kerrannaisyksikön etuliite, joka tarkoittaa kymmenesosaa (1/10 eli 0,1 eli 10-1). Esimerkiksi desilitra (dl) on kymmenesosa litraa (l) ja siten 10 dl = 1 l.
Arkikielessä desillä tarkoitetaan usein desilitraa.
2040-luku

2040-luku on tuleva vuosikymmen, joka alkaa 1. tammikuuta 2040 ja päättyy 31. joulukuuta 2049. Vuosikymmen on 2000-luvun viides vuosikymmen.
Maailman väestö.
Maailman väestönkasvun on ennustettu jatkuvan. YK:n 2020-luvun alun ennusteen mukaan vuoteen 2050 mennessä Saharan eteläpuolisen Afrikan väestö kaksinkertaistuu.
Joidenkin arvioiden mukaan elinympäristöjen heikentyminen ja ilmastonmuutos voivat johtaa 50–700 miljoonan ihmisen pakolaisuuteen vuoteen 2050 mennessä.
World Hockey Association

World Hockey Association eli WHA oli yhdysvaltalais-kanadalainen jääkiekon ammattilaisliiga, joka toimi vuosina 1972–1979. Se oli modernilla aikakaudella ensimmäinen ja ainoa liiga joka pystyi tosissaan kilpailemaan NHL:n kanssa. WHA:n perustajat Dennis Murphy ja Gary Davidson olivat aiemmin perustaneet myös koripallon ABA-liigan, joka kilpaili NBA:n kanssa. ABA:n tavoin joukkueita perustettiin markkina-alueille, jota suurempi liiga ei hallinnut.
WHA pyrki erottumaan NHL:stä muun muassa brändäyksellään ja ottamalla mukaan eurooppalaisia pelaajia, mikä oli siihen aikaan Pohjois-Amerikassa harvinaista. WHA kuitenkin kärsi talousvaikeuksista ja jatkuvasta epävakaudesta. Joukkueet menivät usein konkurssiin tai vaihtoivat kaupunkia ja nimeä, joskus jopa kesken kauden.
WHA lopetti toimintansa seitsemän kauden jälkeen. Lopettamisen yhteydessä neljä WHA-joukkuetta siirtyi NHL:ään: Edmonton Oilers, Winnipeg Jets, New England Whalers (sittemmin Hartford Whalers) ja Quebec Nordiques. Viimeinen WHA-ottelu pelattiin 20. toukokuuta 1979, kun Jets voitti kolmannen Avco Cup -mestaruutensa.
Historia.
Dennis Murphy ja Gary Davidson perustivat WHA:n tammikuussa 1971. Ensimmäinen peli WHA:ssa pelattiin 11. lokakuuta 1972. WHA aloitti 12 joukkueen liigana, jonka historian aikana joukkueet muuttivat useasti paikasta toiseen ja osa joukkueista joutui lopettamaan taloudellisten syiden takia. Koko historiansa ajan WHA joutui taistelemaan olemassaolostaan NHL-liigaa vastaan. Vuonna 1977 NHL ja WHA aloittivat neuvottelut liigojen yhdistämisestä. Sopimukseen asiasta päästiin 22. maaliskuuta 1979, jolloin sovittiin neljän joukkueen liittymisestä NHL-liigaan ja WHA:n laukkauttamisesta. NHL-liigaan liittyneet joukkueet olivat Edmonton Oilers, Winnipeg Jets, Québec Nordiques ja New England Whalers (NHL:ssä nimellä Hartford Whalers). Näistä neljästä ainoastaan Edmonton Oilers on välttynyt muuttamiselta toiseen kaupunkiin. Winnipeg Jets muutti Phoenixiin, Arizonaan vuonna 1996 (nimeksi tuli Phoenix Coyotes), Québec Nordiques Denveriin, Coloradoon vuonna 1995 (nimeksi tuli Colorado Avalanche) ja Hartford Whalers Raleighiin, Pohjois-Carolinaan vuonna 1997 (nimeksi tuli Carolina Hurricanes).
1970-luvulla peliasut olivat NHL:ssä hyvin konservatiivisia. WHA:ssa sitä vastoin lähdettiin hakemaan näkyvyyttä varsin räikeilläkin peliasuilla sekä joukkueiden nimillä. Muun muassa New York Golden Blades pelasi nimensä mukaisesti luistimilla, joiden terät olivat kullan väriset. Peli ei aina ollut kovin siistiä ja peleissä olikin tappeluita ajoittain enemmän kuin NHL:ssä. Monenlaisia sääntöuudistuksia myös kokeiltiin, joista monista kuitenkin jouduttiin luopumaan. Tällaisia olivat esimerkiksi oranssi kiekko paremman näkyvyyden aikaansaamiseksi.
WHA-liigassa kilpailtiin Avco-cupista.
Joukkueet.
Lihavoidut joukkueet siirtyivät NHL:ään. Nuoli osoittaa joukkueen muuttamista.
Hockey Hall of Fame.
Luettelo Hockey Hall of Fameen valituista WHA:n pelaajista ja toimihenkilöistä:
Ewokit

Ewokit ovat fiktiivinen avaruusolentorotu, joka esiintyi "Tähtien sota" -elokuvissa "Jedin paluu, sekä The rise of Skywalker." 
Nämä nallekarhumaiset olennot asuvat Endorin metsäkuussa puissa sijaitsevissa kylissään ja heillä on oma kielensä. Ewokit käyttävät aseinaan kivikirveitä, puisia muurinsärkijöitä, nuijia, keihäitä, jousipyssyjä ja katapultteja. Ewokit käyttävät myös erilaisia ansoja, kuten esimerkiksi verkkoja. Vaikka ewokien teknologia on alkeellista, ne ovat hyvin kekseliäitä. Normaalisti ewokit kantavat saalistamiensa eläinten hampaita, sarvia ja kalloja voitonmerkkeinä. Ewokit rakentavat kylänsä korkealle vanhimpiin puihin ja yhdistävät asumuksensa puusilloin. Ewokit metsästävät ja kokoontuvat päivisin maan tasalla ja nousevat yöksi kyliinsä, kun metsät vaihtuvat niille todella vaarallisiksi. Endorin taistelussa ewokeista on todella paljon hyötyä kapinallisille. Tunnettuja ewokkeja ovat muun muassa nuori Wicket, Teebo, päällikkö Chirpa ja kylän shamaani Logray. Wicketin poika on nimeltään Pommet.
Suuri yleisö piti niistä jopa niin paljon, että ewokeista tehtiin myöhemmin kaksi omaa elokuvaa: "Ewokien taistelu" ("Caravan of Courage: An Ewok Adventure", 1984) ja "" ("Ewoks: The Battle for Endor", 1985). Elokuvat ovat kuitenkin jääneet hyvin vähälle huomiolle pääosin siksi, että ne ovat suunnattu lähinnä pienille lapsille. 1980-luvulla ewokeista tehtiin myös piirrossarja, jota on esitetty myös Suomessa.
Voima (fysiikka)

Voima (, tunnus F) on fysiikassa vuorovaikutuksen voimakkuutta kuvaava vektorisuure, jolla on sekä suuruus että suunta. Voiman yksikkö SI-järjestelmässä on newton, N. SI-perusyksiköiden avulla ilmaistuna voiman yksikkö on formula_1
Kappaleeseen kohdistuva kokonaisvoima muuttaa kappaleen liiketilaa. Dynamiikan peruslain mukaan vakiovoima formula_2 antaa kappaleelle, jonka massa on formula_3, kiihtyvyyden formula_4 siten, että formula_5. 
Kaikki voimat johtuvat kappaleiden välisistä vuorovaikutuksista. Newtonin kolmannen lain mukaan kahden kappaleen vuorovaikuttaessa keskenään molempiin kohdistuu yhtä suuri, mutta vastakkaissuuntainen voima.
Makroskooppisiin kappaleisiin vaikuttavat voimat jaetaan tavanomaisesti kosketusvoimiin ja etäisvoimiin. Kosketusvoimat kuten kitka, väliaineen vastus ja tukivoimat ilmenevät kappaleiden koskettaessa toisiaan. Sen sijaan etäisvoimat kuten gravitaatio sekä sähköiset ja magneettiset voimat vaikuttavat välimatkan päästä, ja niiden välittäjinä toimivat kentät. Atomifysiikka on kuitenkin osoittanut, että myös kaikki kosketusvoimat aiheutuvat aineen rakenneosien välisistä sähkömagneettisista vuorovaikutuksista. Alkeishiukkasten välillä vaikuttaa neljä perusvuorovaikutusta, jotka ovat:
Esimerkiksi Maan läheisyydessä Maan vetovoima vetää kaikkia kappaleita puoleensa. Toisaalta myös kaikki kappaleet vetävät Maata puoleensa yhtä suurella mutta vastakkaissuuntaisella voimalla, mutta Maan suuren massan vuoksi niiden aikaansaama liiketilan muutos on niin vähäinen, ettei sitä voida havaita. 
Maan pinnalla oleviin kappaleisiin vaikuttaa Maan vetovoiman lisäksi myös pinnan tukivoima. Kappaleen pysyessä paikoillaan maan pinnalla ovat painovoima ja maan pinnan tukivoima yhtä suuret mutta vastakkaissuuntaiset, jolloin ne kumoavat toistensa vaikutuksen.
Voimat voidaan myös jakaa konservatiivisiin ja häviöllisiin voimiin. Esimerkiksi painovoima on konservatiivinen, liukukitka ja väliaineen vastus häviöllisiä voimia. Jos kaikki jossakin systeemissä vaikuttavat voimat ovat konservatiivisia, systeemin mekaaninen energia säilyy, häviöllisten voimien kuten kitkan vaikutuksesta osa siitä muuttuu lämmöksi.
Voimaa voidaan mitata esimerkiksi jousivaa'alla.
Voimasta saatavia johdannaissuureita ovat impulssi formula_6, joka kertoo liikemäärän muutoksen aikavälillä formula_7 ja työ formula_8.
Pyörivässä liikkeessä voimaa vastaa momentti.
Voimien yhdistäminen ja resultantti.
Jos kappaleeseen vaikuttaa useita voimia ja ne vaikuttavat kappaleen samaan pisteeseen, niiden yhteinen vaikutus saadaan lasketuksi käsittelmällä voimia vektoreina ja laskemalla vektorit yhteen. Jos voimat vaikuttavat kappaleen eri kohtiin, niiden yhteinen vaikutus kappaleen etenemisliikkeeseen voidaan laskea vastaavalla tavalla, mutta laskettaessa momenttia, jolla ne vaikuttavat kappaleen pyörimisliikkeeseen, on niiden vaikutuspisteet otettava huomioon. Tietyin edellytyksin voimille voidaan kuitenkin määrittää resultanttivoima, joka yksinään vaikuttaisi samoin kuin eri voimat yhdessä vaikuttavat.
Strategia

Strategia ( ’sotaväki’) tarkoittaa suunnitelmaa, jolla tavoiteltu päämäärä pyritään saavuttamaan. Strategian päämääränä kilpailumarkkinoilla on saavuttaa kilpailuetua suhteessa kilpailijoihin. Strategia liittyy erityisesti organisaatioiden johtamiseen: hyvä strategia on tärkeä esimerkiksi sodankäynnissä ja liikkeenjohdossa. Myös shakissa ja muissa strategiapeleissä pelistrategiat ovat keskeisiä. 
Sodankäynti.
Varsinainen strategian käsite on lähtöisin antiikin Kreikasta, jossa Kleisthenes (noin 508 eaa.) rakensi kymmenen heimodivisioonan struktuurin. Yhtymässä jokaisen divisioonan johdossa oli "strategos" eli strategi, ja yhdessä nämä muodostivat Ateenan sotaneuvoston. Toisaalla sanan "strategos" kerrotaan tarkoittavan sodanjohtotaitoa, joka on strategin tärkein taito. Kummankin näkemyksen mukaan strategin tehtäväkentäksi muodostui armeijan johtaminen.
Esimerkiksi sodankäynnissä pitää tehdä strategisia päätöksiä: minkä tyyppisiä joukkoja käyttää milläkin taistelukentällä, missä vaiheessa hyökätä mihinkin jne. Strategista ajattelua ei tule sekoittaa operatiiviseen tai taktiseen ajatteluun. Nyrkkisääntönä eroista voidaan pitää: ”Strategia on suunnitelma, kuinka sota voitetaan, kun taas taktiikka on toimintatapa taistelun voittamiseksi.”
Sodankäynnissä strategia on suunnitelmallinen toimintatapa sodan voittamisesta (asevoimilla). Käsitehierarkiassa strategian yläpuolella on suurstrategia ja alapuolella operaatiotaito. Strategia käsittää myös kaikki sodan valmisteluun liittyvät asiat varsinaisen sodankäynnin lisäksi.
Useita sodankäynnin strategioita sovelletaan myös liiketoiminnan johtamisessa. Eräs tunnetuimmista alun perin sotastrategioihin perehdyttävä teos, jota käytetään paljon liikkeenjohdon strategioiden oppikirjana, on kiinalaisen, yli 2 000 vuotta sitten eläneen kenraali Sunzin teos "Sodankäynnin taito". Sunzi-nimi tunnetaan myös länsimaissa vanhemman ns. Wale-Gyles translitterointijärjestelmän mukaisesti Sun Tzu’na.
Liikkeenjohdon strategia.
Liikkeenjohdon strategialla tarkoitetaan yrityksen tai julkisen palvelun strategiaa, jota se toteuttaa kaikessa toiminnassaan. Strategioita on eritasoisia sen mukaisesti, miten tarkasti ja miten laajaa osaa toiminnoista strategia käsittelee. Käsite ei ole yksiselitteinen, vaan siitä esitetään kirjallisuudessa hyvinkin erilaisia määritelmiä.
Kehittyminen.
Liiketoimintastrategioita julkaistiin kylmän sodan aikana Yhdysvalloissa noin joka toinen vuosi. Pääartikkelissa esitellään niiden pääsuunnat.
Samuus

Matematiikassa kahden joukon sanotaan olevan samat eli identtiset, kun niissä on samat alkiot, merkitään "M = N". Toisin sanoen joukot M ja N ovat samat, kun jokainen joukon M alkio on joukon N alkio ja jokainen joukon N alkio on joukon M alkio. Formaalisti
formula_1
Antigravitaatio

Antigravitaatio merkitsee fysiikassa painovoiman tavoin kappaleeseen vaikuttavaa painovoiman vastaista voimaa. Käsitettä antigravitaatio käytetään myös tähtitieteessä vielä tuntemattomasta pimeän energian vaikutuksesta, joka aiheuttaa universumin laajentumisen kiihtymistä. 
Tieteiskirjallisuudessa antigravitaatio käsitetään usein lentävinä lautasina, maan vetovoimakentästä vapaana kappaleena tai materiaalina, johon painovoima ei vaikuta. Eräiden hypoteettisten teorioiden mukaan antigravitaatio vaatisi negatiivisen massan, eli painovoimaa hylkivän materiaalin olemassaoloa. Jotkut keksijät ovat johtaneet antigravitaation keksimisestä mahdollisuuden ilmaisen energian (engl. ) olemassaoloon.
Leptoni

Leptonit ovat alkeishiukkasia, jotka reagoivat sähkömagneettiseen, heikkoon ja gravitaatiovuorovaikutukseen, mutta eivät vahvaan vuorovaikutukseen. Tosin leptoneista neutriinot eivät reagoi sähkömagneettiseen vuorovaikutukseen koska niillä ei ole sähkövarausta, eivätkä gravitaatiovuorovaikutukseen koska niillä on äärimmäisen pieni massa. Leptoneita on kuutta lajia, mutta ainoastaan elektroni on tavallisen aineen rakennusosanen. Leptonien nimet ovat "elektroni", "myoni", "tau", "elektronin neutriino", "myonin neutriino" ja "taun neutriino".
Leptonit ovat fermioneja eli niiden spin on ½. Elektronin, myonin ja taun sähkövaraus on negatiivinen. Erikoista on se, että neutriinoilla ei ole lainkaan sähkövarausta. Myös niiden massa on hyvin lähellä nollaa. Jokaista kuutta leptonia vastaa antileptoni, jolla on vastakkainen sähkövaraus kuin leptonilla.
Leptonien nimi tulee kreikan kielestä ja merkitsee kevyttä, sillä leptonit ovat muihin alkeishiukkasiin verraten erittäin kevyitä.
Leptoniluvun säilymislaki.
Leptoneille on voimassa lukumäärän, "leptoniluvun" säilymislaki, erikseen toisaalta elektronille ja elektronin neutriinolle, toisaalta myonille ja myonin neutriinolle. Näitä säilymislakeja sovellettaessa on leptonien antihiukkasten leptoniluku katsottava negatiiviseksi. Esimerkiksi beetahajoamisessa neutroni hajoaa protoniksi, elektroniksi ja antineutriinoksi. Ennen hajoamista neutronin leptoniluku on nolla, hajoamisen jälkeen se on elektronilla +1 ja antineutriinolla −1, joten summa on edelleen nolla.
Alkeisvaraus

Alkeisvaraus ("e" tai "q") on luonnonvakio, joka vastaa yksittäisen protonin varausta. Alkeisvakion avulla ilmoitettuna yksittäisen elektronin varaus on −"e". Alkeisvarauksen arvo SI-yksiköissä on 
"e" = 1,602 176 634·10-19 C.
Tämä arvo on tarkka, koska kahdeskymmeneskuudes yleinen paino- ja mittakonferenssi päätti marraskuussa 2018 määritellä ampeerin uudelleen kiinnittämällä alkeisvarauksen tähän arvoon. Uusi määritelmä astui voimaan 20. toukokuuta 2019.
Kaikkien itsenäisinä havaittujen hiukkasten sähkövaraukset ovat alkeisvarauksen suuruisia tai sen kokonaisia monikertoja. Esimerkiksi protonilla ja positronilla on yhden alkeisvarauksen suuruinen sähkövaraus. Elektronilla ja antiprotonilla on alkeisvarauksen vastaluvun suuruinen sähkövaraus. Atomifysiikassa alkeisvarausta käytetään yleisesti varauksen yksikkönä, ja tällöin kaikki havaitut sähkövaraukset ovat siis kokonaislukuja. 
Kvarkkien ja antikvarkkien sähkövaraukset ovat alkeisvarauksen kolmasosia. Niitä ei kuitenkaan ole havaittu tavanomaisissa olosuhteissa vapaina, vaan ainoastaan sitoutuneina hadroneiksi, joiden varaus alkeisvarausyksikköinä on kokonaisluku. 
Ensimmäisenä alkeisvarauksen suuruuden sai kohtalaisella tarkkuudella mitatuksi Robert Millikan vuosina 1909 suihkuttamalla öljypisaroita sähkökenttään. Koejärjestely tunnetaan Millikanin kokeena. Siinä voitiin hyvinkin pienet sähkövaraukset mitata ja todeta niiden aina olevan tietyn vakion, alkeisvarauksen monikertoja.
Monissa kemian teorioissa alkeisvaraus jaetaan matemaattisesti osikseen, sillä näiden niin sanottujen osittaisvarausten käyttö helpottaa useita, muun muassa sähkökemian, laskutoimituksia.
Ultraviolettitähtitiede

Ultraviolettitähtitiede on tähtitieteen osa-alue, jossa avaruuden kohteita tutkitaan sähkömagneettisen säteilyn ultravioletilla (UV) aallonpituusalueella. Aallonpituusalueeksi määritetetään tavallisesti 10–320 nanometriä.
Koska ilmakehä ei juurikaan päästä ultraviolettisäteilyä lävitseen, joudutaan havainnot tekemään havaintolaitteilla, jotka on viety avaruuteen ilmakehän ulkopuolelle. Esimerkiksi Hubble-avaruusteleskooppi tekee havaintoja myös UV-alueella.
Ultraviolettihavainnoilla selvitetään tähtienvälisen aineen kemiallista koostumusta, tiheyksiä ja lämpötiloja sekä kuumien nuorten tähtien lämpötiloja ja koostumusta. UV-havainnot antavat oleellista tietoa myös galakseista.
Ultraviolettihavainnoissa maailmankaikkeus näyttää varsin erilaiselta kuin näkyvän valon alueella. Useimpia tähtiä voi pitää varsin viileinä niiden lähettämän säteilyn suhteen arvioituna. Suurin osa tähdistä lähettää pääosin näkyvää valoa mutta merkittävä UV-säteily on merkki suuremmasta lämpötilasta, mikä on tyypillistä tähdille niiden kehityskaaren alku- ja loppupäässä. Jos voisimme katsoa taivasta UV-valossa näkyvän valon sijaan, useimmat tähdet haalistuisivat näkymättömiin ja nähtäisiin joitakin hyvin nuoria massiivisia tähtiä ja joitakin hyvin vanhoja tähtiä ja galakseja. Linnunradan kaasu- ja tomupivet peittäisivät näkymän sen suunnassa.
Hubble-avaruusteleskooppi ja FUSE ovat olleet merkittävimpiä UV-avaruusteleskooppeja, mutta myös luotainraketeilla ja avaruussukkuloilla on tehty UV-havaintoja.
Intel 8088

Intel 8088 on Intelin valmistama Intel 8086:een perustuva mikroprosessori. Siinä on 16-bittiset rekisterit ja 8-bittinen dataväylä. 
IBM:n suunnittelijat valitsivat 8088:n alkuperäiseen IBM PC -tietokoneeseen.
Suorittimen ulkoinen dataväylä on 8-bittinen, joka tarkoitti säästöä RAM-muistin, ROM:in ja logiikan suhteen verrattuna Intel 8086:n käyttöön. Lisäksi IBM PC:n suunnittelijat olivat tutustuneet arkkitehtuuriin aiemmassa projektissa, suoritin oli heti saatavilla ja sille oli valmista ohjelmistoa.
8088 oli tarkoitettu edullisempiin tietokoneisiin kuin 8086, joten siihen valittiin 8-bittinen ulkoinen väylä. Kun suoritin julkaistiin, 16-bittinen väylä oli kallis toteuttaa. Lisäksi 8088:n esinoutojono on 4-tavuinen, kun taas 8086:lla se on 6-tavuinen. 8088:n seuraajat olivat 80188, 80186, 80286 ja 80386. IBM PC:ssä olevan 8088:n kellotaajuus oli 4,77 megahertsiä.
NEC valmisti V20-suoritinta, joka oli täysin yhteensopiva 8088:n kanssa. V20 oli noin 20 prosenttia nopeampi kuin 8088.
Jan Oort

Jan Hendrik Oort (28. huhtikuuta 1900 – 5. marraskuuta 1992) oli alankomaalainen tähtitieteilijä, joka lisäsi tietämystämme Linnunradan rakenteesta.
Oort erikoistui komeettojen ratalaskelmiin. Hän löysi vuonna 1950 kaukaa aurinkokuntamme ulkolaidoilta Oortin pilven, jonka arvioidaan sisältävän jopa tuhat miljardia komeettaa ja muuta aurinkokunnan pienkappaletta. Oortin pilveä pidetään Auringon läheisyyteen aika ajoin harhautuneiden komeettojen ehtymättömänä varastona. 
Oortin pilven sisäreunan on laskettu alkavan – astronomisen yksikön päässä Auringosta ja ulkoreuna on jossakin – astronomisen yksikön päässä. Oortin pilvessä olevat kappaleet eivät välttämättä kierrä samaan suuntaan tai samassa ratatasossa, vaan se muistuttaa enemmän kuplaa kuin rengasta.
Asteroidi on 1691 Oort on nimetty hänen kunniakseen.
Tähtitieteilijä

Tähtitieteilijä eli astronomi (ja etenkin englanninkielisessä kirjallisuudessa myös astrofyysikko, ) on yleisnimitys tutkijalle, joka on erikoistunut tähtitieteeseen tai kosmologiaan eli tutkii (Maan ulkopuolista) avaruutta, kuten Aurinkoa, planeettoja, tähtiä, galakseja, tähtienvälistä ainetta tai maailmankaikkeuden rakennetta ja historiaa, sekä näihin liittyviä fysikaalisia prosesseja. Osa tähtitieteellisestä tutkimuksesta sulautuu saumattomasti matematiikkaan, fysiikkaan, teoreettiseen fysiikkaan sekä tietojenkäsittelytieteeseen. 
Koulutus.
Tähtitiedettä opetetaan Helsingin, Turun ja Oulun yliopistoissa. Tähtitiede kuuluu fysikaalisten tieteiden koulutusohjelmaan. Opiskelijat valitaan muiden fysiikan opiskelijoiden mukana ja he erikoistuvat alalle opintojen alkuvaiheessa. Muiden luonnontieteellisten alojen tapaan alan ylempi korkeakoulututkinto on filosofian maisteri, mutta tutkijan uralle suuntautuvilta edellytetään käytännössä tohtorin tutkinnon suorittamista. Alalla työskentelee jonkin verran myös fysiikasta, teknillisestä fysiikasta sekä matematiikasta valmistuneita. Vastaavasti myös tähtitieteilijöitä työskentelee muilla fysikaalisten tieteiden tuntemusta vaativilla aloilla.
Työnkuva.
Perinteisesti kaukoputki on kuulunut tähtitieteilijöiden työvälineisiin. Vaikka havaintojen merkitys on alalla yhä hyvin keskeinen, nykyisin havaitseminen keskittyy yhä voimakkaammin eri puolilla maailmaa sijaitseville suurille teleskoopeille, joilla tutkija käy joko itse suorittamassa havaintoja tai observatorion oma henkilökunta suorittaa ne hänen puolestaan ja lähettää havainnot digitaalisessa muodossa analysoitavaksi. Tietotekniikan kehitys on lisännyt puhtaasti teoreettisen tutkimustyön osuutta merkittävästi. Suurelta osin käytännön työskentely muodostuu tutkimustulosten analysoinnista sekä niiden raportoinnista.
Aiheesta muualla.
Ajokoirat

Ajokoirat on tähdistö, jonka latinankielinen nimi on "Canes Venatici", genetiivissä "Canum Venaticorum", ja lyhenne "CVn". Taivaalla tähdistö sijaitsee Otavan ’kauhasta’ vastakkaisella puolella kuin Pohjantähti. Ajokoirien pinta-ala on 465 neliöastetta: se on 38:nneksi suurin tähdistö. Ajokoirat on yksi kolmesta tähdistöstä, Ison koiran ja Pienen koiran lisäksi, jotka on nimetty koirien mukaan.
Tähdet.
Itse tähdistö koostuu lähinnä himmeistä tähdistä, joista kirkkain on todennäköisesti Edmund Halleyn nimeämä muuttuja ja kaksoistähti Cor Caroli eli Kaarlen Sydän. Kaksikon päätähdellä (α²) on voimakas magneettikenttä, joka luo suuren määrän tähdenpilkkuja tähden pinnalle. Tämä aiheuttaa tähden kirkkauteen muutoksia tähden pyöriessä akselinsa ympäri. Tähtiparin etäisyys Maasta on noin 110 valovuotta. Päätähden kirkkaus vaihtelee välillä +2,84m – +2.94m noin viiden ja puolen vuorokauden jaksolla. Himmeämpi komponentti eli α¹ on noin magnitudia +5,5 ja se on päätähdestä 19,6 kaarisekunnin päässä.
Y CVn, toisinaan myös "La Superbana" tunnettu, on elinkaarensa lopussa oleva epäsäännöllinen muuttuva tähti, jonka magnitudi vaihtelee välillä 4,7 - 6,2 158 päivän jaksossa. Se on erittäin suuri punainen jättiläistähti, yksi punaisimpia väriltään koko taivaalla. Halkaisijaltaan tähti on noin 2 astronomista yksikköä, eli Aurinkokuntamme keskelle sijoitettuna tähden reunat ulottuisivat Marsiin asti. 
Syvän taivaan kohteet.
Ajokoirat sisältää kuusi Messierin kohdetta, joista viisi on galakseja. Yksi huomattavimmista galakseista Ajokoirissa on ensimmäinen tunnistettu kierteisgalaksi M51 eli Pyörregalaksi (NGC 5194) ja sen kumppani, epäsäännöllisen muotoinen galaksi NGC 5195, jonka tähtiä massiivisempi M51 on vetänyt itseensä painovoimallaan.
Muita galakseja ovat ranskalaisen tähtitieteilijän Pierre Méchainin vuonna 1779 löytämä Auringonkukkagalaksi eli M63, joka muodostaa yhdessä Pyörregalaksin, M51:n ja muutaman pienemmän galaksin kanssa M101-galaksijoukon, joka leviää Ison Karhun ja Ajokoirien tähdistöjen alueelle.
Vuonna 1781 Méchain löysi kierteisgalaksit M94 ja M106. Jälkimmäinen on aktiivinen Seyfertin galaksi, jolla epäillään olevan keskuksessaan supermassiivinen musta aukko.
Aivan tähdistön etelärajoilla sijaitseva M3 eli NGC 5272 on yksi suurimpia pallomaisia tähtijoukkoja: sen muodostaa noin puoli miljoonaa tähteä. Se on 18′ halkaisijaltaan ja kirkkaudeltaan +6,3m, joten sen voi helposti nähdä vaikka kiikarilla.
Yhteenlasku

Yhteenlasku on yksi aritmeettisista peruslaskutoimituksista ja se on ensimmäinen koululaisille opetettavista. Yhteenlaskuoperaatio yhdistää ainakin kaksi lukua, jotka ovat yhteenlaskettavat toiseksi luvuksi, summaksi. Esimerkiksi 1 + 2 = 3 (luetaan yksi plus kaksi on kolme ), jossa luku 1 on yhteenlaskettava, johon lisätään luku 2, eli yhteenlaskettava ja näin saadaan summa, eli luku 3. Yhteenlaskun käänteislaskutoimitus on vähennyslasku.
Yhteenlaskun tulosta kutsutaan summaksi.
Formaali määritelmä luonnollisilla luvuilla.
Yhteenlaskuoperaatio + luonnollisilla luvuilla "ℕ" on kuvaus + : ℕ × ℕ → ℕ, +(a, b) = c, jossa a, b, c ∈ ℕ. Tavallisesti merkitään a + b = c.
Ominaisuuksia.
Nämä voidaan todistaa Peanon aksioomien avulla.
Voidaan myös osoittaa, että esimerkiksi ((a + b) + c) + d = a + b + c + d. Toisin sanoen yhteenlasku voidaan suorittaa useammallekin kuin kahdelle luvulle.
Esimerkkejä.
Vaikka yhteenlasku määritellään formaalisti luonnollisille luvuille, se on usein määritelty vastaavasti myös muissa lukujärjestelmissä. Esimerkiksi vektoreita voidaan laskea yhteen. 
Olkoot formula_2 ja formula_3 vektoreita, esimerkiksi reaaliavaruudessa Rn.
Määritellään, että formula_4.
Toisin sanoen lasketaan vektorien vastaavilla kohdilla olevat arvot yhteen.
Yhteenlasku allekkain.
Yhteenlasku voidaan suorittaa paperilla ns. allekkainlaskuna.
Allekkainlaskussa luvut kirjoitetaan allekkain niin, että vastaavilla paikoilla olevat desimaalit ovat allekkain. Sitten lasketaan yhteen oikealta aloittaen vastaavat luvut.
Esimerkki:
 12 jossa on 0 sataa, 1 kymmentä ja 2 ykköstä
 +321 jossa on 3 sataa, 2 kymmentä ja 1 ykköstä
 333 jossa on 3 = 2 + 1 ykköstä, 3 = 1 + 2 kymmentä ja 3 = 0 + 3 sataa
Kymmenjärjestelmässä luvun desimaalit ovat numerot nollasta yhdeksään, 0,1...,9. Laskettaessa numeroita yhteen saadaan joskus summaksi yli kymmenen. Tällöin ylimenevä kymmenen on siirrettävä "muistiin" ja lisättävä seuraavana vasemmalla olevaan desimaalien summaan.
Esimerkki:
 7656
 +5555
Aloitetaan laskeminen oikealta: 6 + 5 = 11 &gt; 10. Nyt merkitään 6 + 5 = 1, muistiin: 1.
 1
 7656
 +5555
 1
Jatketaan: 1 + 5 + 5 = 11 = 1, muistiin: 1.
 11
 7656
 +5555
 11
Ja
 1111
 7656
 +5555
 13211
Vastaavasti voidaan laskea allekkain myös useampia lukuja:
Esimerkki:
 11222
 34512
 12451
 12455
 31245
 12455
 +12467
 115585
Rapusumu

Rapusumu eli Äyriäissumu on supernovajäänne Härän tähdistössä. Supernova havaittiin 4. heinäkuuta 1054. Messierin luettelossa se on ensimmäinen kohde, Messier 1. Nykyisen käytännön mukainen nimi sille on "SN 1054".
Supernova.
Härän tähtikuvioon vuonna 1054 ilmestynyt supernova oli aluksi nähtävissä jopa päivänvalossa. Suunnilleen nelinkertaista Venuksen kirkkautta vastanneen ilmiön havainneet kiinalaiset ja japanilaiset historioitsijat kirjasivat havainnon ylös. Sumu sijaitsee noin 6 500 valovuoden päässä, joten itse räjähdys on tapahtunut noin vuonna 5400 eaa. Kiinalaiset antoivat havainnolleen nimen "vierastähti". Päivänvalossa supernovajäänne oli näkyvä jopa 23 päivää ja pimeällä kaksi vuotta. Huomionarvoista on, että eurooppalaiset eivät tehneet kirjauksia poikkeavasta havainnosta.
Sumu on yli 11 valovuotta halkaisijaltaan ja laajenee koko ajan noin 1 500 km/s nopeudella. Räjähdyksen pois sinkoama massa vastaa suunnilleen 10 prosenttia Auringon massasta.
Rapusumun nimesi irlantilainen tähtitieteilijä William Parsons (paremmin tunnettu Lordi Rossena). Hän tutki kohdetta 0,9 metrin kaukoputkellaan ja piirsi siitä hahmotelman, joka muistutti selvästi rapua. Muutamia vuosia myöhemmin hän tutki samaa kohdetta suuremmalla kaukoputkella (noin 1,8 m), eikä kohde enää ollut ravun kaltainen – mutta nimi ei siitä muuttunut.
Pulsari.
Sumun keskustassa pyörii Rapusumun pulsari, neutronitähti, jonka halkaisija on noin 10 km ja massa noin kaksi Auringon massaa. Itse laajenevan sumun massaksi on laskettu noin 0,1 Auringon massaa. Vuonna 1969 löydetty pulsari pyörii ympäri kerran 33 millisekunnissa eli noin 30 kierrosta sekunnissa.
Karhut

Karhut (Ursidae) on petoeläinten lahkoon kuuluva nisäkäsheimo. Karhujen kehitys alkoi koiraeläintä, näätää tai matalaa ilvestä muistuttaneesta "Ursavuksesta", joka eli noin 20–10 miljoonaa vuotta sitten. "Ursus etruscus" kehittyi ennen suuria jääkausia. Luolakarhu eli viime jääkaudella. Nykyinen karhu kehittyi noin 70 000 vuotta sitten, ja levisi Amerikkaan 70 000–40 000 vuotta sitten.
Dillo

Dillo on erittäin kevyt Unix/X11-ympäristössä toimiva avoimen lähdekoodin graafinen verkkoselain. Se ei toistaiseksi tue Javaa, JavaScriptiä tai kehyksiä. SSL-Tuki lisättiin versiossa 3.1.0. Ohjelma on suunniteltu sulautettuihin järjestelmiin.
Jakob De la Gardie

Jakob Pontusson De la Gardie (20. kesäkuuta 1583 Tallinna – 12. elokuuta 1652 Tukholma) oli ruotsalainen kreivi, sotapäällikkö, valtiomies ja marsalkka. Jakob De la Gardieta kutsuttiin Suomessa pilkkanimellä Laiska-Jaakko, koska hän pakotti suomalaiset joukkonsa miehittämään Novgorodia kuusi vuotta. Tämä sai suomalaisjoukot piruilemaan sanoen: ”Lähti suvi, lähti talvi, vaan ei lähde Laiska-Jaakko”.
Yksityiselämä.
De la Gardien vanhemmat olivat Pontus I De la Gardie ja Sofia Johansdotter Gyllenhielm, joka oli Juhana III:n ja tämän rakastajattaren Kaarina Hannuntyttären tytär. Sofia kuoli Tallinnassa synnyttäessään poikaansa Jakobia vuonna 1583, ja Pontus hukkui Narvanjokeen pari vuotta myöhemmin. Orvoksi jäänyt Jakob de la Gardie lähetettiin Vääksyn kartanoon Kangasalle isoäitinsä hoiviin. Jakob oli naimisissa Ebba Brahen kanssa, jonka kanssa hän sai useita lapsia. Kuuluisimmat heidän lapsistaan olivat Axel Julius De la Gardie ja Magnus Gabriel De la Gardie.
Sotilasura.
De la Gardie palveli Morits Oranialaisen armeijassa Alankomaissa vuodet 1606–1608. Hän oli vastuussa alankomaalaisen taktiikan käyttöönotosta Ruotsin kuningas Kaarle IX:n armeijassa. Aluksi hanke epäonnistui ja tuloksena oli Kirkholman taistelun katastrofi vuonna 1605. Myöhemmin De la Gardie onnistui paremmin ja ruotsalaiset käyttivät taktiikkaa menestyksekkäästi.
De la Gardie johti Ruotsin armeijaa Venäjän-sotaretkellä vuosina 1608–1613. Hän pyrki tukemaan Ruotsin kanssa liittoutunutta tsaari Vasili IV:tä Puola-Liettuaa ja toista Vale-Dmitriä vastaan hyökkäämällä vuonna 1610 Moskovaan Novgorodista käsin. Matkalla De la Gardien pääosin suomalaisista koostuvat joukot purkivat Troitse-Sergijeva lavran piirityksen ja sen jälkeen miehittivät Moskovan. Samana vuonna puolalais-liettualaiset kuitenkin voittivat De la Gardien ja venäläisten joukot Smolenskin lähellä Klušinon taistelussa.
Kun Venäjä ei ollut luovuttanut Käkisalmen lääniä vuoteen 1610 mennessä, vaikka siitä oli sovittu Viipurissa, Ruotsin kuningas Kaarle IX antoi De la Gardielle käskyn vallata Käkisalmi. Käkisalmen linna antautui vasta puoli vuotta kestäneen piirityksen jälkeen 2. maaliskuuta 1611. Kesällä 1611 De la Gardie vaati Venäjältä Pähkinälinnan ja Laatokan kaupungin luovuttamista Ruotsille. Kun siihen ei suostuttu, hän päätti vallata Novgorodin. Kesäkuun alkupäivinä De la Gardien 4000-6000 sotilaan vahvuinen armeija lähti kohti Novgorodia, minne se tunkeutui 16. marraskuuta samana vuonna. Kaupungissa taisteltiin pitkään. Taistelun aikana venäläiset suostuivat sopimukseen, jossa he tunnustivat Ruotsin kuninkaan suojelusherrakseen, valitsivat toisen Kaarle IX:n pojista tsaariksi ja lupasivat tehdä Ruotsin kanssa sotilasliiton Puola-Liettuaa vastaan.
De la Gardie toimi vuosina 1619–1630 Baltiassa kuvernöörinä. Marsalkan arvon hän sai vuonna 1620. Jakob De la Gardie on haudattu Ruotsissa Enköpingin kunnassa sijaitsevaan Veckholmin kirkkoon. Ebba Brahen perustama Pietarsaaren kaupunki (ruotsiksi "Jakobstad") on nimetty Jakob De la Gardien mukaan.
Taru sormusten herrasta (animaatioelokuva)

Taru sormusten herrasta ("The Lord of the Rings") on Ralph Bakshin ohjaama animaatioelokuva vuodelta 1978. Se pohjautuu J. R. R. Tolkienin samannimiseen kirjaan. Elokuva kestää kaksi tuntia neljätoista minuuttia.
Bakshi hyödynsi rotoskooppaustekniikkaa, jossa oikeiden näyttelijöiden päälle animoitiin piirretty hahmo. Tämä tuotti hyvin epätasaista jälkeä. Elokuvan huonon menestyksen myötä sille ei koskaan tehty toista osaa. Elokuva loppuu Helmin syvänteen taisteluun, eli suunnilleen kirjan ja tarinan puoliväliin. Tosin Rankin-Bass Studio, joka loi myös "The Hobbit" -piirroselokuvan 1977, tuotti 1980 oman "The Return of the King" -piirroselokuvan, jossa tapahtumat sijoittuvat pääasiassa kirjan loppupuolelle osioon, jota Bakshin elokuvassa ei käsitelty. 
Arvioita.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Esko Rautakorpi pitää elokuvaa upeannäköisenä mutta loppua kohti jahkaavana ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Vuonna 2024 elokuva tuotiin takaisin teattereihin, jolloin Muropaketin Helinä Laajalahti antoi sille arvosanaksi 3/5.
E. Howard Hunt

Everette Howard Hunt (s. 9. lokakuuta 1918, East Hamburg, New Yorkin osavaltio, Yhdysvallat – 23. tammikuuta 2007 Miami Florida, Yhdysvallat) työskenteli presidentti Richard Nixonin alaisena Valkoisessa talossa. Hän oli osallisena Watergate-skandaalissa, ja hänet tuomittiin murrosta, salaliitosta ja salakuuntelusta 35 vuodeksi vankilaan. Hän suoritti lopulta tuomiostaan vajaat 33 kuukautta.
CIA:n palveluksessa.
Toisessa maailmansodassa Hunt palveli OSS:ssä. Hän työskenteli CIA:ssa vuosina 1949–1970. Vuonna 1949 hän perusti ensimmäisen sodanjälkeisen CIA:n asemapaikan Méxicoon. Hunt oli mukana järjestämässä Guatemalan vallankaappausta 1954 ja Jacobo Árbentzin syöksemistä vallasta. Lisäksi hän oli järjestämässä epäonnistunutta Sikojenlahden maihinnousua 1961 Kuubaan.
Watergate-operaatio.
Hunt organisoi Yhdysvaltojen demokraattisen puolueen kampanjatoimiston salakuuntelun Watergate-virastorakennuksessa, ja hänet todettiin myös syylliseksi Ellsbergin psykiatrin toimiston murtoon. Hunt oli yhdessä muun muassa G. Gordon Liddyn kanssa yksi "Valkoisen talon putkimiehistä", joka oli tietovuotojen estämiseksi perustettu salainen tutkimusryhmä. Tietovuodot olivat aiheuttaneet harmia Nixonin hallinnolle maanpuolustustutkija Daniel Ellsbergin lähetettyä salaisia Vietnamin sotaa käsitteleviä Pentagonin asiakirjoja ("Pentagonin paperit") New York Timesille.
Yhdysvaltain kongressin asettama Rockefellerin tutkimuskomissio tutki vuonna 1974 epäilyä, jonka mukaan Hunt ja Watergaten murtoon osallistunut Frank Sturgis olivat osallisia vuoden 1963 presidentti John F. Kennedyn salamurhassa. Heidän epäiltiin esiintyvän tapahtumapaikalla otetuissa kuvissa, joissa näkyi kolme koditonta miestä. Komissio tuli siihen tulokseen, että miehet eivät olleet kuvissa.
Kirjailijana.
Hunt oli nuoruudessaan toiminut elokuvakäsikirjoittajana. Hän julkaisi elämänsä aikana lukuisia vakoilu- ja rikosromaaneja nimillä John Baxter, Gordon Davis, Robert Dietrich, P.S. Donoghue, Everette Howard Hunt, Jr., Howard Hunt ja David St. John. 
Myöhemmät vaiheet.
Hunt hakeutui henkilökohtaiseen konkurssiin vuonna 1995. Hän kuoli keuhkokuumeeseen tammikuussa 2007 Miamissa Floridassa.
Miniatyyri

Miniatyyri tarkoittaa erityisen pientä kuvaa. Miniatyyri voi olla myös pienikokoinen reproduktio tai pienempi versio jostakin. 
Miniatyyrillä voidaan viitata seuraaviin:
Nelson A. Rockefeller

Nelson Aldrich Rockefeller (8. heinäkuuta 1908 – 26. tammikuuta 1979) oli yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko, joka toimi New Yorkin kuvernöörinä 1958–1973 ja Yhdysvaltain varapresidenttinä 1974–1977. Lisäksi hän toimi Rockefeller Brothers Fundin puheenjohtajana 1956–1958.
Nelson kuului Rockefeller-sukuun; hänen isänsä oli John D. Rockefeller, Jr. ja isoisänsä John D. Rockefeller. Hän kulutti suuren osan energiastaan, rahoistaan ja ajastaan Yhdysvaltain presidentiksi pyrkimiseen. Tie kuitenkin nousi pystyyn, kun hänet oli valittu New Yorkin osavaltion kuvernööriksi: republikaanisen puolueen 1960-luvulta lähtien nopeasti vahvistunut oikeistosiipi piti häntä moraalittomana ja liian kompromissialttiina kansakunnan johtajaksi.
Rockefeller hävisi republikaanisen puolueen esivaalit vuosina 1964 ja 1968, ensin niukasti railakkaan oikeistolaiselle Barry Goldwaterille ja sitten selvemmin jo 1950-luvulta republikaanien piirissä suosiotaan kasvattaneelle Richard Nixonille. Vuonna 1972 monikaan republikaani ei viitsinyt kyseenalaistaa Nixonin presidenttiyttä, ja Rockefellerkin jätti esivaalin väliin tukeakseen häntä. Rockefeller valittiin kompromissina keskustalaisen republikaanipresidentin Gerald Fordin varapresidentiksi Watergate-skandaalin jälkeen 1974, mutta hänen kohtalonaan oli taas joutua syrjään: Vuoden 1976 esivaalien jälkeen Fordin varapresidenttiehdokkaaksi valittiin puolueen sisällä suositumpi nuori nouseva oikeistosiiven tähti, Bob Dole. Seuraavat presidentinvaalit olisivat olleet 1980, mutta Rockefeller ehti kuolla sydänkohtaukseen 26. tammikuuta 1979.
Ertra, Ertra, Ertra

Ertra, Ertra, Ertra on Eritrean kansallislaulu. Laulu otettiin käyttöön pian maan itsenäistyttyä vuonna 1993. Laulun on sanoittanut Solomon Tsehaye Beraki ja sen ovat säveltäneet Isaac Abraham Meharezghi ja Aron Tekle Tesfatsion. Laulu on kirjoitettu tigrinjaksi, jota kirjoitetaan yleensä etiopialaisella ge'ezin kirjoituksella.
ኤርትራ ኤርትራ ኤርትራ፡
በዓል ደማ እናልቀሰ ተደምሲሱ፡
መስዋእታ ብሓርነት ተደቢሱ።
መዋእል ነኺሳ ኣብ ዕላማ፡
ትእምርቲ ጽንዓት ኰይኑ ስማ፡
ኤርትራ'ዛ ሓበን ውጹዓት፡
ኣመስኪራ ሓቂ ክምትዕወት።
ኤርትራ ኤርትራ፡
ኣብ ዓለም ጨቢጣቶ ግቡእ ክብራ።
ናጽነት ዘምጽኣ ልዑል ኒሕ፡
ንህንጻ ንልምዓት ክሰርሕ፡
ስልጣነ ከነልብሳ ግርማ፡
vሕድሪ'ለና ግምጃ ክንስልማ።
ኤርትራ ኤርትራ፡
ኣብ ዓለም ጨቢጣቶ ግቡእ ክብራ።
Ertra, Ertra, Ertra,
Beal dema'nalkese tedem sisu,
Meswaéta bharnet tdebisu.
Mewaél nekhisa'b élame
Témrti tsnat koynu sma,
Ertra za haben wtsuat,
Ameskira haki kem téwet.
KERTOSÄE:
Ertra, Ertra,
Abalem chebitato gbué kbra.
Eritrea, Eritrea, Eritrea,
Her Nemesis destroyed while wailing,
her sacrifices vindicated by freedom.
Forever firm in her principles,
her name became a synonym of tenacity,
Eritrea, the pride of the oppressed,
is a testament that truth prevails.
Eritrea, Eritrea,
has taken her rightful place in the world.
[So that] The supreme dedication that brought us freedom,
will serve to rebuild her and develop her,
We shall honor her with progress,
It is our legacy to crown her.
Eritrea, Eritrea,
has taken her rightful place in the world.
Luettelo Suomen luterilaisista kirkoista

Tässä luettelossa on lueteltu suuri osa Suomessa sijaitsevista luterilaisista kirkoista. Kirkot kuuluvat pääosin luterilaisille seurakunnille, mutta luettelossa on myös muiden tahojen omistamia kirkkorakennuksia.
Kirkot.
Sijainti-sarakkeen ensimmäinen paikannimi tarkoittaa nykyistä kuntaa. Sen jälkeen on pilkulla erotettuna mahdollinen entinen kunta, kylä, kaupunginosa tai muu paikka.
Nikolainkirkko

Nikolainkirkko voi tarkoittaa seuraavia:
Paino

Kappaleen paino on siihen kohdistuva taivaankappaleen (esim. Maan) vetovoima, joka aiheutuu gravitaatiosta ja pieneltä osin taivaankappaleen pyörimisestä.
Kappaleen paino on suoraan verrannollinen sen massaan, ja se on samalla kappaleella likipitäen yhtä suuri kaikkialla Maan pinnalla. Tämän vuoksi arkielämässä massan ja painon välillä ei aina tehdä eroa, vaan usein kappaleen painosta puhuttaessa tarkoitetaan sen massaa. Fysikaalisesti massa ja paino ovat kuitenkin kaksi eri käsitettä. Kappaleen massa on riippumaton sen sijainnista ja sen voidaan katsoa kuvaavan aineen määrää kappaleessa, paino kuvaa gravitaation kappaleeseen aiheuttamaa voimaa.
Koska paino on voima, SI-järjestelmässä sen yksikkönä on newton samoin kuin muidenkin voimien. Yksi newton on voima, joka aiheuttaa yhden kilogramman massaiselle kappaleelle kiihtyvyyden 1 m/s2.
Kappaleen paino "G" voidaan laskea kohtuullisen tarkasti kaavalla formula_1, jossa "m" on kappaleen massa ja "g" gravitaatiokentän aiheuttama putoamiskiihtyvyys, joka Maassa on noin 9,81 m/s2. Sellaisen kappaleen paino, jonka massa on yksi kilogramma, on maapallon vetovoimakentässä noin 9,81 newtonia.
Vanhassa kirjallisuudessa painoa ja muitakin voimia mitattiin massayksiköissä. Siten yhden kilogramman voima (kgf) eli kilopondi tarkoittaa sitä voimaa, jolla Maa vetää puoleensa yhden kilogramman massaista kappaletta. Se on siis noin 9,81 N. Vielä nykyisinkin näkee paineen yksikkönä kg/cm2, jota kutsuttiin myös tekniseksi ilmakehäksi (at).
Muuttumattoman kappaleen massa on vakio riippumatta siitä, missä se sijaitsee, Maan pinnalla tai missä tahansa avaruudessa (olettaen, että kappale ei liiku suhteessa tarkkailijaan − katso tarkemmin suhteellisuusteoria). Sen paino sen sijaan vaihtelee, jonkin verran jo eri puolilla maapalloakin. Jos kappale siirretään päiväntasaajalta pohjoisnavalle, sen paino kasvaa noin 0,5 % Maan gravitaatiokentän erojen ja Maan pyörimisliikkeestä aiheutuvien erojen vuoksi. Saman kappaleen paino eri puolilla maapallon pintaa vaihtelee jonkin verran myös Maan sisäosien paikallisten tiheysvaihtelujen myötä sekä sen mukaan, millä korkeudella maanpinta on (mitä korkeammalla, sitä vähäisempi painovoima). Jos kappale viedään esimerkiksi Kuuhun tai vieraalle planeetalle, sen massa on yhä sama kuin Maassakin, mutta sen paino on kyseisen taivaankappaleen massasta ja läpimitasta riippuen hyvinkin eri suuri, esimerkiksi Kuussa vain noin kuudesosa siitä, mikä se on Maassa, johtuen Kuun noin kuusi kertaa heikommasta painovoimasta.
Astronautit voivat kellua avaruusaluksessa ja ovat lähes painottomia: astronautin ei tarvitse käyttää voimaa pysyäkseen paikallaan suhteessa avaruusalukseen. Koska kappaleet kuitenkin säilyttävät massan ja inertian, astronautin on käytettävä kymmenkertainen voima, jos hän haluaa siirtää yhtä nopeasti 10 kg massaista kappaletta 1 kg massaisen kappaleen sijaan.
Syntymäpäiväongelma

Syntymäpäiväongelma tai syntymäpäiväparadoksi on vanha matemaattinen arvoitus. Siitä on useita muunnelmia, mutta keskeinen kysymys kaikissa on seuraava: kuinka monta henkilöä pitää jossakin tilaisuudessa olla koolla, jotta on yli 50 prosentin todennäköisyys siihen, että ainakin kahdella heistä on sama syntymäpäivä? Oletuksena on, että henkilöiden syntymäpäivät ovat satunnaisia tai tarkemmin sanoen satunnaisia otoksia vuoden päivien tasaisesta jakaumasta. Tämä ei kuitenkaan pidä käytännössä paikkaansa.
Pienehkössä ihmisryhmässä saatetaan joskus hämmästyä siitä, että kahdella ihmisellä on sama syntymäpäivä, onhan päiviä sentään 365 (pois lukien karkauspäivä). Todellisuudessa se henkilöluku, jonka jälkeen on todennäköisempää että kahdella henkilöllä on sama syntymäpäivä kuin että kaikki ovat syntyneet eri päivinä, on yllättävän pieni.
Todistus.
On helppo osoittaa, että jo 23 henkilön ryhmässä on todennäköisempää, että ainakin kahdella henkilöllä on sama syntymäpäivä, kuin että kaikki olisivat syntyneet eri päivinä. Nämä ovat toisensa poissulkevat tapahtumat. Lasketaan ensin, kuinka todennäköistä on, että kaikki olisivat syntyneet eri päivinä. Tämä on kysytyn tapahtuman vastatapahtuman todennäköisyys. Kun tiedetään vastatapahtuman todennäköisyys, saadaan kysytty todennäköisyys laskettua komplementtisäännön mukaan vähentämällä saatu todennäköisyys luvusta yksi.
Valitaan ensimmäinen henkilö. Hän voi olla syntynyt minä päivänä tahansa vuoden 365 päivästä (ei rajoittavia ehtoja). Valitaan toinen henkilö. Hän voi olla syntynyt minä päivänä tahansa paitsi sinä päivänä, jona ensimmäinen henkilö on syntynyt, eli jonakin vuoden 364 päivästä. Valitaan kolmas henkilö, joka voi olla syntynyt minä päivänä tahansa, paitsi ensimmäisen tai toisen henkilön syntymäpäivänä, eli jonakin muuna vuoden 363 päivästä. Valitaan samoin neljäs, viides ja niin edelleen aina 23. henkilöön asti. Tuloperiaatteen mukaan päivämäärät voi valita
formula_1
eri tavalla. Kaikkia mahdollisia tapoja on formula_2 kappaletta. Koska
formula_3,
on väite todistettu.
Hajamielisyys

Hajamielisyys tarkoittaa tilaa, jossa ajatukset ohjautuvat huomaamatta toisaalle kesken muun ajatustoiminnan. Hajamielinen henkilö toimii helposti irrationaalisesti, tai hän saattaa ajautua suorittamaan tilanteeseen nähden väärää rutiinia, tai suorittaa jonkin rutiininomaisen toimen täysin sitä tiedostamatta. 
Hajamieliselle henkilölle on tyypillistä etsiä toistuvasti silmälaseja jotka hän on jo asettanut silmilleen tai ottanut käteensä, ottaa kynä käteen kaupan kassalla maksaessaan poikkeuksellisesti käteisellä, lopettaa puhe kesken ja toistaa samaa sanaa useasti.
Heikki Liimatainen

Heikki Liimatainen (14. maaliskuuta 1894 Karstula – 24. joulukuuta 1980 Porvoo) oli suomalainen olympiavoittaja, juoksija ja liikemies. Hän oli yksi 1920-luvun alun suomalaisia kestävyysurheilun huippunimiä. Hän voitti yhteensä kolme olympiamitalia maastojuoksussa. Liimatainen edusti uransa ajan Porvoon Akillesta.
SM-kilpailuissa Liimatainen voitti 10 000 metrin juoksussa kultaa 1918, 1919 ja 1920 ja pronssia 1914 sekä 5 000 metrin juoksussa hopeaa 1919 ja pronssia 1918. Maastojuoksun SM-kilpailuissa hän sai henkilökohtaisella matkalla hopeaa 1919 ja 1920 ja joukkuekilpailusta hopeaa 1921 ja pronssia 1913 ja 1922.
Henkilökohtaiset ennätykset.
(h) = käsiaika
United Parcel Service

United Parcel Service, Inc. (UPS) on maailman suurin lähettiyritys; se toimittaa yli 13 miljoonaa toimitusta päivässä yli 200 maahan. Sen pääkonttori sijaitsee Sandy Springsin kaupungissa, Georgian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Yritys perustettiin alkujaan Seattlessa 1907 nimellä "American Messenger Company".
Historia.
Vuonna 1907 19-vuotias Jim Casey perusti America Messenger Companyn Seattleen Washingtonin osavaltioon, lainattuaan ystävältään 100 dollaria tähän tarkoitukseen. Vuonna 1913 Jim Casey ja Evert McCabe päättivät aloittaa yhteistyön ja hankkivat T-mallin Fordin ja antoivat yhtiölle nimen Merchants Parcel Delivery. Vuonna 1919 yhtiö laajensi toimintojaan Seattlen ulkopuolelle Oaklandiin Kaliforniaan ja antoivat yhtiölle uuden nimen United Parcel Service.
Kuljetuskalusto.
Yhtiön Yhdysvalloissa käyttämät lähettiautot näyttävät varsin vanhoilta muiden lähettiyhtiöiden autoihin verrattuna ja niistä onkin tullut ajan saatossa yhtiön tavaramerkki. Autot valmistaa Grumman-Olson ja ne on suunniteltu yhdessä UPS:n kanssa vuonna 1966. Suomessa yhtiö käyttää Mercedes-Benz Sprinter ja Atego -kuorma-autoja. UPS toimii lähes koko Suomessa, mutta ostaa alihankintana palvelut muualla kun pääkaupunkiseudulla. 
UPS:n omistamalla UPS Airlines -rahtilehtoyhtiöllä on toimituskäytössä 236 rahtilentokonetta:
Puhetta tukeva ja korvaava kommunikaatio

Puhetta tukeva ja korvaava kommunikaatio (, lyh. AAC) tarkoittaa jotakin erityistä viestintämenetelmää, jota henkilö käyttää vamman tai neurologisen poikkeavuuden takia puheen sijaan tai puheen rinnalla.
AAC on tavallisimmin viittomien tai graafiset merkkijärjestelmän (kuva- ja kirjoituskommunikointi) käyttöä. Eräs usein käytetty standardisoitu kuvakommunikaatiojärjestelmä on PCS (Picture Communication Symbols). 
AAC on usein käytössä autistisilla ja dysfaattisilla henkilöillä, toisinaan myös kehitysvammaisilla henkilöillä, joiden kommunikaatio on vaikeaa. Puhetta tukevia ja korvaavia menetelmiä käyttäyvät myös aikuisiällä vammautuneet henkilöt, jotka ovat menettäneet puhe- tai kielikykynsä esimerkiksi onnettomuuden tai aivojen verenkiertohäiriön seurauksena.
Kommunikaatiomenetelmät ovat nykyään niin kehittyneitä, että jos ihmisellä on edes yksi tahdonalainen lihas, voidaan sen varaan rakentaa kommunikaatiomenetelmä.
Neurologinen poikkeavuus

Neurologiset poikkeavuudet, joista käytetään myös termiä neurologiset kehityshäiriöt eli aivojen kehityshäiriöt, tarkoittavat synnynnäistä tai kehityksellistä oireita aiheuttavaa neurobiologista erilaisuutta, johon saattaa liittyä myös hyödyllisiä ominaisuuksia. Kehityshäiriöiden aiheuttamien oireiden aste vaihtelee merkityksettömästä erittäin invalidisoivaan. 
Aivojen kehityshäiriön taustalla voivat olla perintötekijät tai sikiöaikana vaikuttaneet ulkoiset tekijät, kuten tulehdustaudit tai altistuminen haitallisille aineille. 
Synnynnäinen poikkeavuus on havaittavissa heti lapsen synnyttyä taikka ensimmäisen elinkuukauden aikana, kun taas kehitykselliset poikkeavuudet havaitaan vasta myöhemmin lapsuudessa. Kehitykselliset poikkeavuudetkin johtuvat yleensä jo syntymähetkellä olemassa olleista sisäisistä ominaisuuksista. 
Monia neurobiologisia poikkeavuuksia pidettiin ennen huonosta äitisuhteesta johtuvina mielenterveyden häiriöinä. 
Neurologisia kehityshäiriöitä:
Neurologisesti poikkeavan vastakohtana käytetään termejä "neurotyypillinen" (engl. neurotypical), "neurologisesti tyypillinen" (engl. neurologically typical) tai lyhennettä NT.