Oulunkylä

Oulunkylä () on kaupunginosa Pohjois-Helsingissä. Oulunkylä sijaitsee Helsingin kantakaupungin rajalla pääradan varressa noin kuusi kilometriä keskustasta pohjoiseen.
Oulunkylä on Helsingin 28. kaupunginosa, joka käsittää Oulunkylän ja Maunulan peruspiirit. Kaupunginosa muodostuu Maunulan, Maunulanpuiston, Metsälän, Patolan, Pirkkolan, Veräjälaakson ja Veräjämäen osa-alueista.
Historiaa.
Asutus.
Oulunkylässä on ollut asutusta ainakin 1200-luvulta lähtien. Keskiaikaisissa asiakirjoissa Oulunkylä on Helsingin pitäjään (sittemmin Helsingin maalaiskunta, nykyään Vantaan kaupunki) kuuluva kylä. Isossajaossa 1700-luvun lopulla kylään merkittiin viisi verotaloa: Landboas, Månsas, Britas, Petas ja Nybondas. Näistä kolme ensiksi mainittua olivat 1800-luvun lopulla yhdysviljelyksessä Oulunkylän kartanona. Helsingin kaupunki osti kartanon vuonna 1908 ja lunasti hallintaoikeuden myös Nybondasin taloon vuonna 1910.
Esikaupunkiasutusta alkoi Oulunkylään muodostua sen jälkeen, kun alueelle vuonna 1881 oli perustettu rautatieasema. Vuonna 1907 Oulunkylästä muodostettiin taajaväkinen yhdyskunta. Tuolloin määriteltiin myös yhdyskunnan rajat. Alueen muodosti Oulunkylän kylä ja Kottbyn yksinäistalon alue N:o 1. Kottby oli aikaisemmin jaettu kahteen kokonaisuuteen, Lands-Kottby ja Käpylä, joista jälkimmäinen oli Kumpulan liittämisen yhteydessä sulautettu Helsinkiin.
Oulunkylä erotettiin Helsingin maalaiskunnasta itsenäiseksi Åggelbyn kunnaksi vuonna 1921. Suomenkielisen nimen Oulunkylän kunta sai 1922. Helsinkiin Oulunkylä liitettiin suuressa alueliitoksessa 1946. Vuonna 1959 Oulunkylän kaupunginosa jaettiin Maunulan, Metsälän, Patolan, Pirkkolan ja Veräjämäen osa-alueisiin.
Oulunkylä kirjallisuudessa.
Oulunkylä oli kirjailija Joel Lehtosen kahden romaanin "Rakastunut rampa eli Sakris Kukkelman, köyhä polseviikki" (1922) ja "Henkien taistelu, Kertomus tunnetuista kansalaisistamme" (1933) fiktiivinen "Krokelby"-niminen tapahtumapaikka.
Nimistöstä.
Oulunkylän nimen () alkuperää ei tiedetä, eikä edes ole varmaa, onko se alkuperältään suomen- vai ruotsinkielinen. Nimi on esiintynyt 1500-luvulla muun muassa muodoissa Ogleby, Ogelby ja Ågelby, joskus myös Vggleby tai Ögleby. Suomalainen muoto Oulunkylä on ollut käytössä ainakin 1880-luvulta lähtien, mutta se saattaa olla paljon vanhempi.
Nimen on arveltu johtuvan suomen kielessä aikoinaan esiintyneestä, saamen kielestä lainatusta tulva­vettä tarkoittavasta sanasta "oulu", joka esiintynee myös paikannimissä Oulu, Oulainen ja Oulanka. Oulunkylän nimen vanhojen kirjoitusasujen on kuitenkin katsottu osoittavan, ettei nimi voi johtua tästä sanasta. Toisaalta nimen on myös arveltu johtuvan Mäntsälän Ohkolan kylän nimestä.
Ruotsinkieliseen alkuperään viittaavia nimiteorioita on esitetty useita: Ågloby ("glo" 'lammikko'), Ågärdhoby ("gärdho" 'aidattu alue'), Ågölby ("göl" 'syvänne'), Åkullaby ("kulla" 'mäki, kukkula'), Åkällby ("källa" 'lähde'). Mikäli nimi todella on ruotsalaista alkuperää, sen alkuosa on mahdollisesti ruotsin sana "å" 'joki'. Nimen lopussa esiintyvä sana "by" tarkoittaisi kylää.
Oulunkylän kantatilat olivat nimiltään Mickels eli Landboas, Britas, Monsas (Månsas), Petas ja Nybondas eli Jeppars. Lisäksi Kottbyn tila sijaitsi osittain nykyisen Oulunkylän alueella. Tilojen nimistä peräti kolme on sittemmin päätynyt viereisten asutusalueiden nimiksi: Britas (Pirkkola), Monsas (Maunula) ja Kottby (Käpylä).
Oulunkylän alueet.
Oulunkylän kaupunginosa jakautuu kahteen peruspiiriin ja seitsemään alueeseen seuraavan taulukon mukaisesti. Asukasluvut ovat 1.1.2012 mukaiset.
"*) Patola käsittää Oulunkylän keskeisen alueen pääradan ja Tuusulanväylän välissä."
Postinumeroalueet eivät noudata täsmälleen muuta aluejakoa.
Oulunkylän peruspiirit ja väestö.
Oulunkylän kaupunginosa jakautuu kahteen peruspiiriin, jotka ovat Oulunkylä (numero 404) ja Maunula (numero 400). Oulunkylän peruspiirissä on kolme osaa: vanhemmat Patola ja Veräjämäki sekä uusin tulokas, 1990-luvulla rakennettu Veräjälaakso.
Oulunkylän peruspiirissä oli vuonna 2012 yhteensä 13 675 asukasta. Asukkaista oli suomenkielisiä 89 % (koko Helsingissä 83 %) ja ruotsinkielisiä 4 % (6 %). Ulkomaalaistaustaisia oli 8 % (koko Helsingissä 12 %). Peruspiirin asunnoista oli vuonna 2011 vuokra-asuntoja 38 % (Helsingin keskiarvo 45 %) ja pientaloasuntoja 21 % (13 %). Asuntojen keskikoko oli 70 m2 (63 m2).
Vuoden 2010 tilaston mukaan kaupungin vuokra-asuntoja oli Oulunkylän peruspiirissä 12 % (koko Helsingissä 14 %). Kaupungin vuokra-asuntojen osuus oli suurempi Veräjämäessä ja Veräjälaaksossa ja pienempi Patolassa pääradan pohjoispuolella.
Helsingin väestö piireittäin ja osa-alueittain 31.12.2019 ja ennuste 31.12.2020-2035 sekä muutos 2019-2035 (Lähde: hri.fi, 14.5.2021)
Rakennuskanta.
Oulunkylä on pääasiassa kerros- ja pientaloaluetta. Kerrostaloalueita sijaitsee eri puolilla Oulunkylää. Pientaloalueilla on sekä rivitaloja että omakotitaloja.
Asuinalueiden ja laajojen virkistysalueiden lisäksi Oulunkylässä on kaksi pienteollisuusaluetta. Toinen sijaitsee Metsälän eteläosassa ja toinen Vantaanjoen rannassa Pukinmäen rajalla. Huomattavia toimistorakennuksia on Käpylän asemalla ja Metsälän eteläosassa. Liikerakennuksia on erityisesti Oulunkylän aseman ja Vantaanjoen rannan tuntumassa sekä Oulunkylän osa-alueen Maunulan keskustassa.
Vanhaa huvila-asutusta on säilynyt Oulunkylässä jonkin verran. Vielä 1950-luvulla rakennuskanta oli enimmäkseen suuria puuhuviloita, joista osa oli siirretty sinne Terijoelta. Niitä on vielä jäljellä varsinkin Veräjämäen puolella, muutamia myös rautatien länsipuolella.
1950- ja 1960-luvuilla Oulunkylään rakennettiin kerrostaloja rautatieaseman läheisyyteen sekä Maunulan osa-alueelle. Myöhemmin kerrostaloja on rakennettu 1970-luvulta lähtien Käskynhaltijantien pohjoispuolelle sekä 1990-luvulla Veräjälaaksoon. 2020-luvulla uusia asuntoja rakentuu aseman ympäristöön ja Käskynhaltijantien varrelle. 
Asuntorakentamisen ennuste Helsingissä osa-alueittain 2020-2035, valmistuvaa asuntokerrosalaa, 1 000 k-m2 (Lähde: hri.fi, 14.5.2021)
Kirkot.
Oulunkylässä toimii suomenkielinen evankelis-luterilainen "Oulunkylän seurakunta", jonka alue kattaa Oulunkylän kaupunginosan lisäksi Käpylän ja Koskelan. Oulunkylässä seurakunnalla on neljä kirkkoa: Käpylän kirkko, Maunulan kirkko, Oulunkylän kirkko ja Oulunkylän puukirkko. Viimeksi mainittu on myös Länsi- ja Pohjois-Helsingin käsittävän ruotsinkielisen seurakunnan "Petrus församlingin" pääkirkko.
Oulunkylässä on lisäksi Jehovan todistajien valtakunnansali ja vanhoillislestadiolaisen "Helsingin Rauhanyhdistyksen" toimitalo.
Palvelut ja yritystoiminta.
Oulunkylän keskustassa rautatieaseman läheisyydessä on palveluiden keskittymä. Alueella sijaitsee muun muassa Ogelin liikekeskus, kirjasto, apteekki, terveysasema, työväenopisto, nuorisotalo ja valvottu leikkipuisto.
Suurimmat kaupat ovat rautakauppa ja Käpylän asemalla sijaitseva supermarket. Sekä Käskynhaltijantien varrella että Metsälässä on huoltoasemia ja muita autoiluun liittyviä liikkeitä ja palveluita.
Oulunkylään kuuluvan Maunulan keskustassa on liikkeitä, kirjasto, sosiaaliasema, terveysasema sekä Suursuon sairaala.
Oulunkylässä sijaitsee Oulunkylän asuintalo, joka on tarkoitettu mielenterveyskuntoutujille. Oulunkylän asuintalo koostuu neljästä rakennuksesta ja 44 asunnosta. Kaikilla asukkailla on hoitosuhde Oulunkylän psykiatriselle poliklinikalle.
Liikuntapalvelut.
Oulunkylän liikuntapuistossa on jalkapallokenttä, jäähalli, tekojäärata, curlinghalli, liikuntasaleja ja metsäalue pururatoineen.
Pirkkolan liikuntapuistossa on urheilukenttiä, kunto- ja voimailusali, maauimala, uimahalli, palloiluhalli ja kaksi jäähallia. Lisäksi puistossa on kuntoratoja ja hiihtolatuja. Viereisessä Maunulanpuistossa on ulkoilureittejä, hiihtolatuja ja ulkoilumaja.
Vantaanjoen rannassa kulkee ulkoilureittejä ja talvella hiihtolatu. Rannassa on myös Pikkukosken uimaranta, joka on kesäisin suosittu uimaranta ja jossa talvisin on mahdollisuus avantouintiin ja jääkiipeilyyn.
Koulut ja opetus.
Ala-asteen opetusta antavat "Maunulan ala-asteen koulu", "Oulunkylän ala-asteen koulu", "Veräjälaakson sivukoulu" ja ruotsinkielinen "Månsas lågstadieskola". Yläaste- ja lukio-opetusta antavat Maunulan yhteiskoulu ja Helsingin matematiikkalukio sekä Oulunkylän yhteiskoulu.
Helsingin työväenopisto toimii "Oulunkylätalossa" Oulunkylän aseman läheisyydessä.
Yrityksiä.
Merkittäviä Oulunkylään sijoittuneita yrityksiä ovat muun muassa DNA, Fingrid ja YIT. Näiden yritysten pääkonttori sijaitsee Oulunkylän alueella lähellä Käpylän asemaa. Oulunkylän alueella toimivat myös muun muassa Cygate, Cityvarasto (pienvarastoja vuokraava yritys) sekä "Helsinki Fashion House", jonka tiloissa toimii yli sata vaatetusalan yritystä.
Aiemmin Oulunkylässä on sijainnut muun muassa Kaukokiito ja Schenker sekä Hankkijan pääkonttori. "Mäkitorpan Autoradio" toimi alkujaan Oulunkylän Mäkitorpantiellä.
Liikenneyhteydet.
Oulunkylästä on monipuoliset liikenneyhteydet sekä joukkoliikenteen, yksityisautoilun että jalankulun ja pyöräilyn näkökulmasta. Oulunkylän keskustassa on bussi- ja junaliikenteen solmukohta. Matkustajien käytössä on sekä poikittaislinjoja että Helsingin keskustaan päin suuntautuvia linjoja.
Tiestö.
Tuusulanväylä kulkee moottoritienä Oulunkylän halki Käpylästä Pakilaan päin. Tielle on Oulunkylän kohdalla kaksi liittymää. Myös Hämeenlinnanväylä ja Kehä I kulkevat läheltä Oulunkylää.
Oulunkylän pääkatuja ovat Tuusulanväylän Oulunkylän liittymässä kohtaavat Pakilantie ja Käskynhaltijantie, Metsälän halki kulkeva Asesepäntie, siitä lähtevä Mäkitorpantie ja tämän jatke Siltavoudintie, Käpylästä Oulunkylään johtava Oulunkyläntie ja sen jatke Norrtäljentie sekä Maunulassa sijaitsevat Pirjontie ja Pirkkolantie.
Jalankulun ja pyöräilyn väylät.
Merkittävin jalankulun ja pyöräilyn väylä kulkee pääradan vartta Oulunkylän läpi. Väylä yhdistää Helsingin keskustan pohjoisiin kaupunginosiin. Muita huomattavia kaupunginosasta toiseen johtavia väyliä kulkee Oulunkylän länsiosassa sijaitsevassa keskuspuistossa (Maunulanpuisto) sekä Vantaanjoen varressa.
Matkoja Oulunkylän keskustasta jalankulun ja pyöräilyn väyliä pitkin, sulkeissa arvio pyöräilyajasta: Viikki 3 km (15 min), Pasila 4 km (15 min), Rautatientori 8 km (25 min), Itäkeskus 8 km (30 min).
Helsingin latuverkosto ulottuu talvisin Oulunkylän alueelle. Helsingin keskustasta pohjoiseen johtava hiihtoreitti kulkee Maunulanpuiston ja Pirkkolan liikuntapuiston kautta. Latuverkosto ulottuu myös Vantaanjoen rantaan sekä Oulunkylän liikuntapuistoon. Hiihtäen matkaa Paloheinän ulkoilumajalle tulee Oulunkylästä Vantaanjoen vartta n. 8 km ja Maunulan majalta 5 km. Julkisen liikenteen käyttäjillä on Oulunkylästä suora bussiyhteys ladulle Pirkkolan kautta.
Rautatie.
Oulunkylä sijaitsee pääradan varrella. Oulunkylän rautatieasemalla pysähtyvät lähijunat I, K, P ja T.
Oulunkylän rajalla sijaitsee myös Käpylän rautatieasema. Siellä pysähtyvät lähijunat I, K, P ja T. Lähijunat kulkevat arkisin päivällä 5–10 minuutin väliajoin. Matka-aika Helsingin päärautatieasemalta Käpylän asemalle on 8 minuuttia, Oulunkylän asemalle puolestaan 9–10 minuuttia.
Bussilinjat.
Oulunkylän pääsee busseilla:
Malmilta
Helsingin keskustasta
Käpylästä
Arvioituja bussimatka-aikoja Oulunkylän keskustasta, suora yhteys ilman vaihtoja: Sörnäinen 10 min, Hakaniemi 15 min, Leppävaara 20 min, Rautatientori 20 min, Munkkiniemi 25 min.
Taksiliikenne.
Oulunkylässä on kaksi taksiasemaa. Näistä toinen sijaitsee Oulunkylän torilla ja toinen Maunulan keskustassa.
Lentoyhteydet.
Matkaa Helsinki-Vantaan lentoasemalle on 12 kilometriä laskettuna Tuusulanväylältä Oulunkylän kohdalta. Henkilöautolla matkaan kuluu noin 10 minuuttia. Suora bussiyhteys lentoasemalle kestää 15–30 minuuttia ja juna suunnilleen saman ajan.
Vesiliikenne.
Vantaanjoki virtaa Oulunkylän reunalla. Joki on Oulunkylän kohdalta liikennöitävissä pienveneillä sekä ylä- että alavirtaan päin. Merelle asti veneellä ei pääse Vanhankaupunginkosken takia. Julkista liikennettä joella ei ole.
Raitiotie.
Oulunkylän läpi kulkee pikaraitiotie 15. Lähin kaupunkiraitiotie sijaitsee Käpylässä noin 700 metrin päässä Oulunkylän rajalta. 
Liikennemelu.
Suurin osa Oulunkylän asuntoalueista on alle 55 dB:n melualueella. Pääasiallinen melunlähde on tieliikenne, mikä vaikuttaa varsinkin Tuusulanväylän ympäristössä. Paikallista tiemelua esiintyy myös suurimpien katujen varsilla. Toinen melunlähde on päärata. 55 dB:n ylittävä ratamelualue on Oulunkylän kohdalla kapea, karkeasti vain yhden talorivin levyinen. Lentomelualuetta Oulunkylässä ei ole lainkaan. Sekä pääradan että Tuusulanväylän varteen on rakennettu melueste. Koko Helsingin asukkaista karkeasti puolet asuu yli 55 dB:n melualueella.