Gansu

Gansu () on Kiinan maakunta, joka sijaitsee maan luoteisosassa. Kiinalainen lyhennenimi Gān (myös Long). Vanha suomalainen latinalaistus Kansu.
Gansussa on paljon hui-kiinalaisia. Gansu tunnetaan Kiinassa islamilaisesta ruokakulttuuristaan.
Maantiede.
Maakunnan pohjoispuolella sijaitsee Mongolia, sekä Kiinan maakuntatason alueista Sisä-Mongolia ja Ningxia. Idässä naapurina on Shanxi, etelässä Sichuan, lounaassa Qinghai ja luoteessa Sinkiang.
Suurin osa Gansusta sijaitsee yli kilometrin korkeudella meren pinnasta. Se sijaitsee Sisä-Mongolian Qingzang- ja Huangtu-tasankojen välissä. Keltainenjoki kulkee maakunnan eteläosan halki. Osa Gobin autiomaasta sijaitsee Gansussa.
Keskeisten Kiinaa koskevien tilastotietojen kirjavuutta kuvastaa hyvin Gansun maakunnasta esitettyjen pinta-alatietojen suuri vaihtelevuus. Esimerkiksi maakunta kertoo itse sivullaan pinta-alaksi 454 000 neliökilometriä, Kiinan kauppaministeriön antama on 425 800 km2, Kiinan tilastoviranomaisen tietoihin lukunsa pohjaava citypopulation.de -sivusto 366 500 km2 ja toinen tilastoviranomaisten aineistoon nojautuva julkaisu 404 091 km2.
Ilmasto.
Gansussa vaikuttaa lauhkea monsuuni-ilmasto, johon yhdistyy mannerilmaston selväpiirteisiä muutospiirteitä. Vuoden keskilämpötila on +9 °C. Vuoden lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskilämpötila on 20...24 °C ja kylmintä on tammikuussa, jonka keskilämpötila on -12...-2 °C. Keskimääräinen vuosisademäärä vaihtelee välillä 50–500 mm, ja pienenee länttä kohti.
Historia.
Maakunnan nimi "Gansu" on vuodelta 1281, Yuan-dynastian alkuvuosilta. Nimi on yhdistelmä kahden prefektuurin ensimmäisistä idiogrammeista "Gan"zhou ja "Su"zhou. Maakunnan nimen merkityksen voi ajatella olevan ’lempeä kunnioitus’, sillä "gān" tarkoittaa ’lempeää, miellyttävää’ ja "sù" ’kunnioitusta, vakavuutta’.
16. joulukuuta 1920 Gansun maakunnassa tapahtui maanjäristys, jonka voimakkuus oli 8,6 Richterin asteikolla. Maanjäristyksessä kuoli 180 000 ihmistä.
Hallinto.
Suoraan Gansun hallinnon alaisuudessa on 14 hallintoaluetta: 12 prefektuuritason kaupunkia ja kaksi autonomista prefektuuria:
Matkailu.
Matkailun kannalta merkittäviä paikkoja ovat muun muassa:
Talous.
Gansun maakunnan bruttokansantuote oli yksi maan pienimmistä: 626,8 miljardia renminbia (yuan, CNY) eli 75,1 miljardia euroa. Tämä oli 1,0 prosenttia koko Kiinan BKT:stä. Henkeä kohti laskettuna se teki 24 296 CNY, eli 2 911 EUR. Tämä oli 58 % Kiinan keskiarvotasosta ja Kiinan toiseksi alhaisin henkeä kohti laskettu BKT-arvo.
Gansun maakunnassa on kemian raaka-aineiden, energian ja muiden raaka-aineiden varantoja ja se toimii avainasemassa Länsi-Kiinan teollisessa tuotannossa. Maakunnassa on petrokemian, ei-rautametallien, koneenrakennuksen ja elektroniikan, rakennusmateriaalien, elintarvikkeiden, lääkkeiden, tekstiilien ja kevyen teollisuuden tuotantoa.
Maatalous tuottaa pääasiassa vehnää, puuvillaa, pellavaa ja sokerijuurikasta. Erityisesti pellavatuotanto on kansallisesti merkittävää.
Maakunnassa on 33 ammattikorkeakoulua tai yliopistoa sekä yli 1500 tutkimuslaitosta.
Maailman suurin tuulipuisto.
Gansuun on rakenteilla maailman suurin tuulivoimala-alue, Gansun tuulipuisto. Tuotantoa on pystytetty laajalle alueelle vaiheittain, eri tuulivoimavalmistajan rakentamia tuulivoimalakenttiä yhteen liittämällä (esimerkki satelliitti/ilmakuvassa: ). Vuoden 2015 alussa tästä 20 GW:n megatuulivoimalahankkeesta raportoitiin pystytetyn jo 7,9 GW:n osuus. Hankkeen kustannusarvio oli 120 miljardia Kiinan yuania (13,6 mrd. €). Kyseessä on yksi Kiinan monista megarakennusprojekteista.
Ystävyyskaupungit.
Gansun maakunnalla oli vuonna 2012 yhteensä 23 maakuntatason "ystävyyskaupunkia". Lisäksi maakuntaan kuuluvilla kaupungeilla oli yhteensä 22 ystävyyskaupunkiaan.