2020-luku

2020-luku on nykyinen kuluva vuosikymmen, joka alkoi 1. tammikuuta 2020 ja päättyy 31. joulukuuta 2029. Vuosikymmen on 2000-luvun kolmas vuosikymmen.
Vuosikymmenen alussa alkoi maailmanlaajuinen koronaviruspandemia. Venäjä hyökkäsi Ukrainaan vuonna 2022. Demokraattisten ja autoritaaristen järjestelmien välinen vastakkainasettelu on korostunut. Suomi liittyi puolustusliitto Naton jäseneksi vuonna 2023. Ennusteen mukaan maailman väkiluku kasvaa vuosikymmenen aikana miljardilla ihmisellä 8,7 miljardiin vuoteen 2030 mennessä. Sitran raportin "Megatrendit 2023" mukaan vuosikymmenen suuria kehityskulkuja ovat luonnon kantokyvyn mureneminen, demokratian kamppailu, kilpailu digivallasta sekä talouden ja hyvinvoinnin haasteet. 
Pariisin ilmastosopimuksessa maapallon lämpeneminen on pyritty rajaamaan korkeintaan 1,5 asteeseen. Jotta tavoite saavutettaisiin, maailmanlaajuisten hiilipäästöjen tulisi puolittua vuosikymmenen aikana. Nykyisillä päästöillä ilmasto on lämpenemässä 2,2-2,4 astetta vuosisadan loppuun mennessä. Ekosysteemien tila heikkenee 2020-luvulla nopeammin kuin koskaan, mikä vaikuttaa myös maailman ruoantuotantoon. YK yrittää sopia toimista, joilla maailman valtiot saisivat luonnon monimuotoisuuden heikkenemisen eli luontokadon pysäytettyä vuosikymmenen loppuun mennessä.
Ympäristö.
Vuosikymmenen merkittävä kysymys on ilmaston lämpeneminen. Tiedepaneeli IPCC:n mukaan maailman hiilipäästöjen tulisi vähentyä 45 prosentilla 2020-luvun aikana, jotta lämpeneminen voitaisiin rajoittaa noin 1,5 celsiusasteeseen. Nykyisillä päästöillä ilmasto on lämpenemässä 2,2 asteella. Euroopan unionin tavoitteena on vähentää hiilipäästöjä 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.
Maailman luontokadon suurimmat syyt ovat eliöiden hyödyntäminen kuten liikahakkuu ja ylikalastus, ilmastonmuutos ja saasteet. Montrealin luontokokouksessa 2022 maailman valtiot yrittivät sopia tavoitteista, joilla luonnon köyhtyminen saataisiin pysähtymään vuoteen 2030 mennessä.
WWF:n raportin mukaan maailman metsiä häviää keskimäärin 10 miljoonaa hehtaaria vuosittain. Maailman metsäkato on vuoden 2021 monikansallisen sopimuksen mukaan tarkoitus pysäyttää vuoteen 2030 mennessä.
Eurooppaa koetteli kesällä 2022 ennätyksellinen kuumuus. Kuivuus sytytti metsäpaloja, kuivasi jokia ja vaikeutti maataloutta, teollisuutta ja energiantuotantoa. Kuivuudesta kärsi lähes kaksi kolmasosaa Euroopan maapinta-alasta. Kuivuusjakso oli mahdollisesti pahin 500 vuoteen. Kesällä 2023 pohjoisella pallonpuoliskolla koettiin kuumuusaaltoja, jotka aiheuttivat muun muassa mittavia maastopaloja Etelä-Euroopassa. Koko maailmassa mitattiin ennätyskorkeita lämpötiloja sekä maalla että meressä. Lämpöaallot olivat ilmastonmuutoksen pahentamia. World Weather Attributionin arvion mukaan samanlaisia kuumuusaaltoja tulee tapahtumaan 2–5 vuoden välein, jos maapallon keskilämpötila nousee kaksi astetta.
Politiikka.
Koronaviruspandemia ja maailmanpolitiikka.
Joulukuussa 2019 Kiinan Wuhanista alkunsa saanut uusi koronavirus, SARS-CoV-2, aiheutti pandemian, joka aiheutti yli sata miljoonaa tartuntaa ja miljoonia kuolemia ympäri maailmaa. Pandemian takia moniin maihin, myös Suomeen, julistettiin poikkeustila.
Demokraattisten ja autoritaaristen järjestelmien välinen vastakkainasettelu on korostunut. Kansalaisvapauksien tilaa eri maissa arvioivan Freedom Housen mukaan yli puolet maapallon väestöstä elää maissa, joissa yhteiskunnalliset vapaudet on tukahdutettu osittain tai kokonaan. Tutkimuslaitoksen luokittelussa vain Suomi, Ruotsi ja Norja ovat täysin vapaita maita.
Aasia.
Yhdysvallat vetäytyi vuonna 2021 Afganistanista, jota se oli miehittänyt lähes 20 vuotta. Afganistanin länsimaiden tukema hallinto menetti valtansa Talibanille vain muutamassa kuukaudessa. Taliban julisti perustaneensa Afganistanin islamilaisen emiraatin.
Xi Jinpingin johtama Kiina on kehittynyt yksinvaltaiseen suuntaan. Kiina on myöntänyt luottoa kehittyville maille ja tehnyt niihin investointeja, mikä on saanut useat maat myötäilemään Kiinan kantoja kansainvälisessä politiikassa. Xinjiangissa eli Kiinan Turkestanissa Kiinan hallinto sortaa muslimiväestöä. Jopa miljoona uiguuriväestöön kuuluvaa ihmistä on suljettu keskuksiin, joissa teetetään pakkotyötä. 
Hamasin hyökkäys Israeliin 2023 alkoi Gazan kaistalta 7. lokakuuta 2023.
Amerikka.
Yhdysvalloissa George Floydin kuolema pidätystilanteessa aiheutti vuonna 2020 kuukausia kestäneitä protesteja poliisiväkivaltaa ja rasismia vastaan ympäri maailmaa.
Vuonna 2021 Yhdysvaltain presidentivaalit hävinneen Donald Trumpin puheet saivat osan hänen kannattajistaan hyökkäämään kongressitaloon. Demokraattien Joe Biden astui presidentin virkaan. Poliittinen kahtiajako jatkui Yhdysvaltain politiikassa. Kristillinen oikeisto vahvistui Yhdysvalloissa edellisen vuosikymmenen aikana. Kristillisen nationalismin kannatus liittyi myös salaliittoteorioita yhdistelevän Qanon-liikkeen kannatukseen.
Yhdysvaltain korkein oikeus kumosi vuonna 2022 päätöksen Roe vastaan Wade. Naisen aborttioikeus palasi näin osavaltioiden päätettäväksi. Useat republikaanienemmistöiset osavaltiot kielsivät abortin käytännössä kokonaan. Pian päätöksen jälkeen puolessa Yhdysvaltain osavaltioista abortin saamista oli rajoitettu voimakkaasti.
Donald Trump valittiin uudelleen presidentiksi vuoden 2024 presidentinvaaleissa, ja hän astui virkaansa vuonna 2025. 
Eurooppa.
Brexit astui voimaan vuoden 2020 alusta eli Iso-Britannia erosi Euroopan unionista. Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Elisabet II vuonna 2022 hallittuaan 70 vuotta. Hänen seuraajansa on Charles III. Vuonna 2024 työväenpuolue päätti konservatiivien 14 vuoden valtakauden ja voitti vuoden 2024 parlamenttivaalit. Pääministeriksi tuli Keir Starmer.
Venäjä hyökkäsi Ukrainaan vuonna 2022. Venäjän toiminta oli jatkoa vuoden 2014 Krimin valtaukselle ja Itä-Ukrainan sijaissodalle. Yhdysvallat ja muut maat toimittivat Ukrainalle muun muassa panssariajoneuvoja ja ohjuksia. Presidentti Vladimir Putinin johtama, entistä autoritaarisempi Venäjän hallinto perusteli sotaa valtiollisella propagandalla, johon sisältyy etupiiriajattelua, slaavilaista nationalismia ja konservatiivisuutta. Venäjän, Kiinan, Iranin ja Pohjois-Korean länttä haastava liitto voimistui maailmanpolitiikassa.
Venäjän kaasutoimitusten tyrehtyminen vuonna 2022 johti Euroopassa energian hintojen lyhytaikaiseen kohoamiseen. Euroopan unionin tavoitteena on päästä irti venäläisen öljyn ja maakaasun käytöstä vuoteen 2027 mennessä.
Pohjois-Makedonia liittyi Natoon maaliskuussa 2020. Suomi pääsi Naton jäseneksi huhtikuussa 2023 ja Ruotsi maaliskuussa 2024. Kroatia otti euron käyttöön maan valuuttana vuonna 2023 ja liittyi Schengen-alueeseen.
Maailman väestö.
YK:n ennusteen mukaan maailman väkiluku kasvaa miljardilla ihmisellä 8,7 miljardiin vuoteen 2030 mennessä. Saharan eteläpuolisen Afrikan väestön ennustetaan kasvavan kolmanneksella. Euroopassa väestömäärä pysyy ennallaan ja ikääntyneiden osuus kasvaa. Pohjois-Amerikan väestön ennustetaan kasvavan. Intiasta tulee ennusteen mukaan väkiluvultaan maailman suurin maa noin vuonna 2027.
Maailman väestö on ikääntynyt. Vuonna 2020 maailmassa oli ensimmäistä kertaa yli 65-vuotiaita enemmän kuin alle 5-vuotiaita.
Tiede ja tekniikka.
Aurinko- ja tuulivoiman kustannukset laskivat vuodesta 2010 vuoteen 2022 85 prosentilla.
Suosittuja sosiaalisen median palveluja ovat muun muassa WhatsApp, Youtube, Facebook, Instagram ja Tiktok. Podcastien eli internetin kautta kuunneltavien ohjelmien kuuntelusta tuli vuosikymmenen alussa entistä suositumpaa.
Nasan Perseverance-mönkijä laskeutui Marsiin vuonna 2021. James Webb -avaruusteleskooppi lähetti ensimmäisen kuvansa vuonna 2022. Kansainvälinen avaruusasema on toiminnassa vuoteen 2030 saakka. Aseman korvaajaksi suunnitellaan kaupallista avaruusasemaa Starlabia, joka tarkoitus laukaista vuonna 2028.
Sähköautojen ja sähköpotkulautojen suosio kasvoi.
Tekoäly kehittyi voimakkaasti. Yhdysvaltalainen tekoälytutkimuskeskus OpenAI lanseerasi marraskuussa 2022 ChatGPT:n, josta tuli nopeasti hyvin suosittu keskustelubotti ja virtuaaliavustaja.
Muoti.
2020-luvun muotiin ovat vaikuttaneet ainakin 1960–2000-lukujen trendien kertaaminen sekä koronaviruspandemia. Etenkin nuorisomuodissa näkyvillä ovat olleet myös erilaiset pukeutumisen alakulttuurit, kuten "dark academia". 2020-luvun alussa eri trendit ovat levinneet myös sosiaalisen median, etenkin Tiktokin kautta. Tyköistuvia pillifarkkuja muodikkaampia ovat 2020-luvulla olleet leveämmät farkut ja muut housut. Myös muun muassa trenssit, neuleet, saappaat ja pienet laukut ovat olleet muodissa.
Koska koronaviruspandemian aikana ihmiset viettivät aiempaa enemmän aikaa kotona, suosioon nousivat mukavat oloasut sekä maalaisromanttinen pukeutumistyyli, niin sanottu mökkityyli. Julkisilla paikoilla kasvomaskien käyttösuositukset ja -pakot lisäsivät niin kertakäyttöisten kuin kankaisten kasvomaskien käyttöä, minkä seurauksena maskeihin ilmestyi eri pohjavärejä ja kuvioita. Koronapandemian ohella jo edellisellä vuosikymmenellä alkanut Free the Nipple -liike, jonka tavoitteena on ei-seksualisoida naisten rinnat, on saanut jotkut naiset viettämään aiempaa enemmän aikaa ilman rintaliivejä.
Aiempaa sukupuolineutraalimpi pukeutuminen on kasvattanut suosiotaan. Aiemmin lähinnä naisten muodissa olleisiin, mutta viime vuosina myös miehillä yleistyneisiin piirteisiin kuuluvat ainakin kukkakuosit, polvipituiset hameet, pastellisävyt ja kirkkaat värit.
Musiikki.
Edellisen vuosikymmenen tapaan popin, rapin ja elektronisen musiikin suosio on jatkunut 2020-luvulla. Erityisen suosittuja artisteja ovat olleet muun muassa Ariana Grande, Bad Bunny, Billie Eilish, BTS, Drake, Dua Lipa, Harry Styles, Sabrina Carpenter ja The Weeknd. Taylor Swiftin suursuosio poptähtenä jatkui.
Elokuva ja televisio.
Vuosikymmenen toistaiseksi menestyneimmät elokuvat ovat:
Parhaan elokuvan Oscar-palkinnon ovat saaneet "Nomadland", "Coda", "Everything Everywhere All at Once", "Oppenheimer" ja "Anora".
Suoratoisto ohitti Yhdysvalloissa kaapelitelevision suosituimpana television katselun muotona vuonna 2023.
Urheilu.
Vuoden 2020 kesäolympialaiset pidettiin Tokiossa, tosin nimestään huolimatta koronaviruspandemian takia ne siirrettiin vuodella eteenpäin kesään 2021. Vuoden 2022 talviolympialaiset pidettiin Pekingissä ja vuoden 2024 kesäolympialaiset Pariisissa.
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2022 pidettiin Qatarissa. Jalkapallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2023 olivat ensimmäiset kisat, joissa oli mukana saman verran maita kuin miesten vastaavissa kisoissa.
Suomi.
Suomi arvioitiin maailman onnellisimmaksi maaksi vuosina 2018–2021. Suomen väestön ikääntyminen jatkuu. 2010-luvun puolivälin jälkeen Suomen väkiluku on kasvanut ennen kaikkea maahanmuuton vuoksi. Työiässä ovat niin sanotut X- ja Y- ja Z-sukupolvet. Työelämän suurin ikäpolvi on Y-sukupolvi. Heitä seuraa nuori Z-sukupolvi, johon luokitellaan yleisimmin vuonna 2000 tai sen jälkeen syntyneet. Zeta-sukupolvelle on tutkimusten mukaan ominaista Y-sukupolven tavoin huoli ympäristöstä, kansainvälisyys ja runsas digitaalisen viestintätekniikan käyttö. Lapsuuttaan elää vuosina 2010–2025 syntynyt ja syntyvä alfa-sukupolvi.
SDP:n johtama Marinin hallitus astui toimeensa vuonna 2019. Vuoden 2023 eduskuntavaalien suurin puolue oli kokoomus. Petteri Orpon johtama porvarihallitus aloitti vuonna 2023. Vuonna 2024 tasavallan presidentiksi valittiin Alexander Stubb.
Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022 johti Suomen turvallisuuspolitiikan muutokseen. Suomalaisten Nato-jäsenyyden kannatus nousi ennätystasolle. Vuoden 2022 kyselyn mukaan 79 prosenttia suomalaisista kannatti Nato-jäsenyyttä. Tasavallan presidentti Sauli Niinistö ja pääministeri Sanna Marin ilmoittivat toukokuussa 2022 Suomen hakevan Naton jäsenyyttä. Suomen puolustusvoimat ottavat uudet Lockheed Martin F-35 Lightning II -hävittäjät käyttöön vuodesta 2028 alkaen.
Vuonna 2021 oppivelvollisuus piteni Suomessa 18 ikävuoteen. Sosiaali- ja terveydenhuolto ja pelastustoimi siirtyvät hyvinvointialueiden järjestettäväksi vuonna 2023. Ensimmäiset aluevaalit pidettiin vuonna 2022.
Tutkijoiden mukaan uskonnottomuus on 2020-luvulla alettu kokea kulttuurisesti normaalina ja uskonnollisuus poikkeuksena. Vuoden 2024 kyselytutkimuksessa 19 prosenttia suomalaisista uskoi kristinuskon jumalan olemassaoloon, 20 prosenttia jonkin muun jumalan olemassaoloon ja 28 prosenttia oli epäilijöitä. 27 prosenttia ei uskonut jumalan olemassaoloon ja ateisteiksi ilmoittautui 22 prosenttia väestöstä. Vuoden 2024 nuorisobarometrissa alle 30-vuotiaista vastaajista 60 prosenttia piti itseään ei-uskonnollisena.