Myllypuro

Myllypuro () on Helsingin 45. kaupunginosaan Vartiokylään kuuluva osa-alue Itä-Helsingissä, Kehä I:n länsi- ja Itäkeskuksen pohjoispuolella. Myllypuro muodostaa oman peruspiirinsä. Alueen rakennuskanta koostuu pääosin 1960-luvulla rakennetuista elementtikerrostaloista, sen länsiosassa on laaja pientaloalue ja eteläosassa 2010-luvulla rakennettu, puutaloista koostuva Puu-Myllypuron asuinalue. Myllypuron keskusta uudistettiin 2010-luvun alussa voimakkaasti, muun muassa ostoskeskuksen kortteli rakennettiin kokonaan uudelleen.
Alueen nimi viittaa sen halki virtaavaan puroon, jonka varrella esiintyy jo 1700-luvun kartassa paikannimi "Grötkvarn" (puuromylly). Alue liitettiin Helsingin kaupunkiin vuoden 1946 suuressa alueliitoksessa. 1950-luvun puolivälistä 1960-luvun alkupuolelle saakka Myllypuron eteläosan kohdalla sijaitsi Vartiokylän kaatopaikka. Alkujaan Herttoniemen kylään ja kaupunginosaan kuulunut Myllypuro siirrettiin Vartiokylään vuonna 1959 ja muodostettiin siihen kuuluvaksi osa-alueeksi, jolloin nimi tuli viralliseen käyttöön. Alueen kadut on nimetty pääosin myllyyn liittyvän aihepiirin mukaan.
Yleiskuvaus alueesta.
Myllypuro on metsäinen ja kallioinen väljästi rakennettu asuinalue. Vapaasti tonteilla seisovat talot sijoittuvat runsaan puuston ja kalliosaarekkeiden väliin. Kerrostaloalue on pääosin 1960-luvulla rakentunut esikaupunkialue, ja suuri osa taloista on peruskorjattu.
Myllypuron keskusta uudistettiin 2010-luvun vaihteessa. Vanha ostoskeskus purettiin vuonna 2009 ja se korvattiin uudella, selvästi suuremmalla keskuskorttelilla. Lisäksi sen läheisyyteen on rakennettu ja rakennetaan uusia asuinrakennuksia. Metron vieressä on suurta osaa Itä-Helsingistä palveleva Myllypuron terveysasema. Uusille toimitiloille on varattu useita tontteja.
Myllypuron länsiosassa on laaja pientaloalue, josta uusin osa eli niin sanottu Hallainvuorentien alue on rakentunut 2000-luvun alussa. Myllypuron keskuksen eteläpuolelle Alakiventielle valmistui 2018 uusi puistoalue paikalle, josta vuosi­tuhannen vaihteessa jouduttiin purkamaan asuintaloja entisen kaato­paikan aiheuttaman maaperän pilaantumisen takia. Etelä-Myllypuroon on rakennettu uutta Puu-Myllypuron pientaloaluetta vuodesta 2009.
Myllypuron myrkkyjuttu.
Helsingin kaupunki ilmoitti huhtikuun alussa 1999, että Myllypurossa osoitteissa Alakiventie 6 ja 8 sijaitsevat kymmenen kerrostaloa ja päiväkoti Leipuri puretaan, sillä alueen maaperästä oli löytynyt suuria pitoisuuksia PCB-yhdisteitä, raskasmetalleja ja öljyä. Alueella oli sijainnut kaatopaikka, joka oli poistettu käytöstä vuonna 1962, ja sen päälle oli 1970-luvulla rakennettu useita kerrostaloja. Silloisten selvitysten perusteella paikka oli katsottu terveelliseksi asuinalueeksi.
Epäilykset myrkyistä olivat heränneet vuosien 1997 ja 1998 aikana tehdyissä mittauksissa. Lisäksi kaatopaikan päälle rakennettujen talojen asukkailla oli todettu keskimääräistä enemmän syöpätapauksia. Tutkimuksissa vertailualueena käytettiin aluetta Kontulassa. Ensimmäisen kerran myrkkyongelmasta tiedotettiin asukkaille joulukuussa 1998. Silloinen Helsingin kaupunkisuunnittelu- ja kiinteistötoimen apulaiskaupunginjohtaja Pekka Korpinen vakuutti kuitenkin alueen olevan turvallinen asuttavaksi. Sama vakuutus annettiin maaliskuussa 1999 ja vielä talojen purkupäätöksen yhteydessä.
Helsingin kaupungin ympäristökeskuksen ja Syöpärekisterin tekemien tutkimusten jälkeen kaupunki määräsi Alakiventie 6:n ja 8:n kerrostalot tyhjennettäviksi vuoden 1999 loppuun mennessä. Kaupunki lupasi avustaa talojen noin 500 asukasta vastaavan uuden asunnon etsimisessä ja ilmoitti lunastavansa asunnot päivän hintaan ikään kuin myrkkyongelmaa ei olisi olemassakaan. Verrokkina päätettiin käyttää Myllypuron lisäksi Puotilan ja Itäkeskuksen asuntojen hintatasoa. Kaupunki varasi 130 miljoonaa markkaa asuntojen lunastamiseen, talojen purkamiseen ja maaperän puhdistamiseen.
Monille pitkäaikaisille asukkaille, jotka olivat suunnitelleet asuvansa Alakiventiellä loppuelämänsä, poismuutto oli henkisesti raskasta. Alueen tyhjentämispäätöstä arvosteltiin hätiköiden tehdyksi, ja purettaviksi määrätyissä taloissa asui vielä viimeisen muuttopäivän jälkeen noin 40 ihmistä. Vuokralla asuneet löysivät uudet asunnot suhteellisen nopeasti, mutta suuri osa asuntonsa omistaneista piti kaupungin tarjoamaa hintaa liian alhaisena. Oikeudenkäynnit Helsingin kaupungin ja lunastuksen riitauttaneiden omistusasukkaiden kesken jatkuivat vuoteen 2008 saakka, jolloin kaupunki määrättiin maksamaan korvauksia asuntonsa menettäneille.
Myrkylliseksi todettu maa-alue oli vielä toistakymmentä vuotta kerrostalojen purkamisen jälkeen aidattuna työmaana. Helsingin Uutiset kertoi vuonna 2014, että paikalle suunnitellun puiston rakentaminen oli kariutunut rahapulan vuoksi. Lopulta alueelle valmistui puisto vuonna 2018.
Palvelut.
Kaupalliset palvelut.
Myllypuron kaupallinen keskus on 2010-luvun alussa valmistunut, korttelimainen Myllypuron ostari. Siellä toimii muun muassa kaksi supermarkettia, apteekki, muutama ravintola, erikoisliikkeitä ja Myllypuron kirjasto. Lisäksi alueen länsiosassa toimii K-Market Myllypadontie.
Oppilaitokset ja päiväkodit.
Myllypuron peruspiirissä toimii neljä suomenkielistä sekä yksi ruotsinkielinen päiväkoti. Alueella sijaitsee Myllypuron peruskoulu, jossa toimii sekä ala-asteen että yläasteen koulut. Helsingin kielilukiolle rakennetaan uudet tilat Myllypuroon. Ne on tarkoitus ottaa käyttöön syyslukukauden alussa 2023, jolloin se korvaa nykyisen Itäkeskuksessa sijaitsevan lukion.
Myllypurossa sijaitsee vuosina 2018–2019 valmistunut Metropolia Ammattikorkeakoulun Myllypuron kampus. Se on noin 6 000 opiskelijallaan ja 500 työntekijällään suurin Metropolian neljästä kampuksesta. Kesäkuussa 2021 ammattikorkeakoulun läheisyyteen alettiin rakentaa tiloja Stadin ammatti- ja aikuisopiston 1 100 opiskelijalle. Uudet tilat on tarkoitus ottaa käyttöön syksyllä 2023, ja niihin keskitetään opiston rakennus- ja talotekniikka-alojen koulutus.
Liikuntapalvelut.
Myllypurossa on hyvien kulkuyhteyksien (metro ja Kehä I) päässä koko kaupungin mittakaavassakin huomattavia liikuntapaikkoja: monitoimihalli Liikuntamylly, salibandyhalli Arena Center Myllypuro ja jalkapallohalli Pallomylly (2009). Pallomyllyn yhteydessä asuinalueen eteläpuolella on laaja Myllypuron liikuntapuisto.
Muut palvelut.
Myllypurossa sijaitsee Myllypuron kuntoutuskoti, joka on tarkoitettu mielenterveyskuntoutujille.
Myllypurossa sijaitsee Herttoniemen seurakunnan vuonna 1992 valmistunut kirkko.
Myllypurossa Liikuntamyllyn rakennuksessa sijaitsee Helsingin ortodoksisen seurakunnan Pyhittäjä Aleksanteri Syväriläisen kappeli.
Väestö.
Myllypurossa asui vuoden 2024 lopussa 12 315 asukasta, joista suomen- ja saamenkielisiä oli 73,3 prosenttia, ruotsinkielisiä 3,0 prosenttia ja vieraskielisiä 23,7 prosenttia. Asukkaista 17,3 prosenttia oli alle 16-vuotiaita, 61,9 prosenttia 16–64-vuotiaita ja 20,8 prosenttia yli 65-vuotiaita.
Helsingin kaupungin lähiökehittämisprojektin ansiosta Myllypuron asukkaiden koulutus-, työllisyys- ja tulotasot ovat nousseet 2000-luvulla erityisesti suhteessa muihin itäisen suurpiirin kaupunginosiin. Helsingin kaupunki ennustaa, että vuonna 2029 alueella asuu noin 14 000 henkilöä. 
Työpaikkoja Myllypurossa oli vuoden 2022 lopussa 2 464 henkilölle.
Kulkuyhteydet.
Myllypuron keskuksessa, alueen itäosassa toimii vuonna 1986 valmistunut ja vuosina 2014–2016 peruskorjattu metroasema. Metrolla pääsee Helsingin keskustaan 17 minuutissa. Lisäksi metroaseman ympäristössä ja keskuksen itäpuolella Kehä I:llä liikennöi useita bussilinjoja.
Autolla Myllypuroon pääsee Kehä I:ltä Myllypuron tai Kivikon liittymästä.
Seuraavat linjat kulkevat Myllypuron itärajaa pitkin Kehä I:llä, mutta eivät käy Myllypuron metroasemalla:
Syksyllä 2023 liikennöinnin Myllypuron kautta aloitti Raide-Jokeri eli pikaraitiotie 15, jonka pysäkki sijaitsee Myllärintien ja Viilarintien risteyksessä.