tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Suojärvi (Kangasala)

Suojärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kauppilassa sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueella.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 18,6 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen ranta on mutkittelevan muotoinen ja se on siksi keskeltä vain 100 metriä leveä. Se sijaitsee Verkkojärven pohjoispuolella moreenimäkien muodostamassa tasaisessa painaumassa. Järven itäpäässä on kartan mukaan yksi 30 metriä pitkä nimetön saari. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa suota. Vain järven itäpäähän on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie Rajalan kämpältä. Kämpälle pääsee vuorostaan Sahalahden kylältä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy. Siihen on johdettu yli 20 suo-ojaa, joista eteläiset ojat toimivat samalla laskuojina Verkkojärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Luontoarvoja.
Järven vesi on luokiteltu tyydyttäväksi ja järvi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi. Vedenlaatua koettelee runsas humuspitoisuus, happamuus, veden happitalouden häiriötila ja luontaisesta tasosta kohonnut ravinnetaso. Veden happamuus on liikaa joillekin kaloille ja erityisesti ravulle.
Ruokojärvi (Pälkäne)

Ruokojärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueella.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee moreenikumpujen välisellä tasaisen painauman leskellä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. Järven kaakkoispuolelle tulee Rajalan kämpältä metsäautotie. Kämpälle tulee vuorostaan tie Sahalahden kylältä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135 metriä mpy. Järveen on johdettu kuusi suo-ojaa, joista yksi on ollut järven luontainen laskuoja. Oja laskee lähes 2,5 kilometrin päässä sijaitsevaan Vasajärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Luontoarvoja.
Järven rantaan on rakennettu tauko- ja yöpymispaikka, joka liittyy Laipanmaan retkeilyreitistöön. Se sijaitsee järven rantasuon kaakkoispuolella. Tarjotut palvelut ovat laavu, tulentekopaikka, vessa ja opastaulu. Järveen pesiytyi ensimmäisen järvien joukossa majava, jonka tekemät padot ovat tappaneet rantapuistikosta puita.
Vähä Hirvijärvi (Pälkäne)

Vähä Hirvijärvi , tai myös Pieni Hirvijärvi , on Pirkanmaalla Pälkäneellä sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueella.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 10,7 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Pakkalan karttalehden alueella kallioperä on suurimmaksi osaksi liuskeista kiveä. Siihen on syntynyt jääkauden aikana mannerjäätikön kalliomurroksiin kuluttamia pitkiä ja syviäkin laaksoja, joiden suunta on luoteesta kaakkoon. Eräs tällainen näkyy maastossa kaakossa Läyliän järvestä alkavana ja luoteessa Keljonjärveen päättyvänä murroslinjana. Tähän laaksoon on muodostunut Iso Hirvijärvi, Vähä Hirvijärvi, Vasajärvi, Iso Saarijärvi, Iso Kaakkojärvi, Holtanoja ja sedimenttien peittämänä Keljonjärvi . Järven pohjoisrannasta kohoaa lähes 50 metriä vedenpintaa korkeammalle Tulivuori-niminen kalliolakinen kukkula. Sen nimi tulee kokkojen polttamisesta mäen päällä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet pohjoisesta Rajalan kämpältä tai etelästä Haltiasta. Iso Hirvijärven puoleisella kannaksella on sijainnut Hirvijärven kylä, joiden rakennuksia on säilynyt alkuperäisinä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,7 metriä mpy. Järveen tulee Ison Hirvijärven satametrinen laskuoja ja järven oma laskuoja lähtee järven länsipään pohjukasta ja se oja laskee Vasajärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Luontoarvoja.
Järven itärannan ohi kulkee Laipanmaan retkeilyreitistön poku, joka käväisee entisen Hirvijärven kylän miljöössä. Sen rakennuskanta on säilytetty hyvässä kunnossa.
Vähä Arajärvi (Pälkäne)

Vähä Arajärvi eli Ylimmäinen on Pirkanmaalla Pälkäneellä Sappeen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka sijaitsee Laipanmaan metsäalueella.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Sappeenvuoren läheisyydessä Ylimmäisenvuoren, Järveinmaan ja Jokelanmäen välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven läheisyydessä on sijainnut kaksi maatilaa, ja rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Sappeen kylältä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 98 metriä mpy. Järven itärantaan tulee Särkijärven laskuoja ja kaakkoisrantaan Syväjärven laskuoja. Järven oma laskuoja Pikunoja lähtee järven luoteispäästä ja laskee 900 metrin päähän Isoon Arajärven Hyyrätinlahteen. Vesireitin vedet jatkavat Ison Arajärven jälkeen Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Luontoarvoja.
Särkijärven laskuojan puronvarsilehdot ovat suojeltuja Särkijärvestä Vähään Arajärveen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa nimettömän järven luoteispäässä sijaitsi torppa (Jokipolvi). Torppia oli Sulunojan varressa kaksi muutakin, ja ojien varret oli raivattu niityiksi. Vuoden 1957 peruskartassa järven koillispuolella sijaitsi maatila (Särkikoski), jonka pellot viettivät Särkijärveen. Tämän maatilan peltoa oli raivattu myös Vähän Arajärven rantaan. Myös Pikunojan laakso oli avointa peltomaata. Tämän maatilan peltotilkku sijaitsi Vähän Arajärven länsirannassa.
Särkijärvi (Pälkäne, Sappee)

Särkijärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Sappeen kylän lähellä ja Laipanmaan metsäalueen reunalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,7 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee 15 metriä Vähän Arajärven yläpuolella mäkien välisessä painaumassa. Sen itäpuolella kohoaa yli 40 metrin korkeuteen kalliolakinen Haukkavuori. Sen rinteen jyrkänne laskeutuu suoraan järveen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta luoteessa olevia peltomaita. Järven itärannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie Säynäjärven kylältä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113 metriä mpy. Siihen laskee pohjoisesta Musta-Sorsimosta lähtevä laskuoja. Ojan kautta laskevat myös muiden Sorsimoiden ja Kailojen vedet. Särkijärven laskuoja on yli 200 metriä pitkä ja se laskee Vähään Arajärveen. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa nimettömän järven rantaviiva poikkeaa nykyisestään niin paljon, että syy sen erilaisuudelle voisi johtua esimerkiksi järvenlaskusta. Vanhassa kartassa Musta-Sorsimon laskuojan alajuoksulla sijaitsee alue, jossa on voinut sijaita vanhan kartan lahti. Järven vedenpinta olisi siten voinut olla korkeintaan 1,5 metriä ylempämä kuin nykyään. Asiaan saa varmuuden vain hankkimalla siitä varmoja todisteita.
Vuoden 1957 peruskartassa järven luoteispäässä sijaitsi maatila, jonka pellot viettivät Särkijärveen.
Luontoarvoja.
Järven rannan läheisyyteen on rakennettu tauko- ja yöpymispaikka, joka liittyy Laipanmaan retkeilyreitistöön. Se sijaitsee järven länsipäässä. Tarjotut palvelut ovat laavu, tulentekopaikka, vessa ja opastaulu.
Särkijärven laskuojan puronvarsilehto on rauhoitettu luonnonsuojelualueeksi.
Syväjärvi (Pälkäne)

Syväjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Säynäjärven kylän lähellä ja Laipanmaan metsäalueen reunalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 18,4 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee neljän mäen välisessä painaumassa. Itäpuolinen mäki on Toikanmäki, joka kohoaa lähes 50 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Muuta mäet ovat Haukkavuoren Särkikalliot ja etelärannasta kohoavat kaksi kalliolakista ja nimetöntä mäkeä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Säynäjärven kylältä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,2 metriä mpy. Järven on johdettu vain pari metsäojaa. Sen laskuoja lähtee järven länsipäästä. Oja laskee puolen kilometrin päässä Vähään Arajärveen. Reitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Historiaa.
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Toikanvuori kuului tällaiseen muinaissaareen, jonka ranta alkoi Syväjärveltä ja jatkui Pikku-Kailan ja Kailajärven ohi Isolle Hirvijärvellä. Saari oli kolme kilometriä pitkä ja kaksi leveä, ja siihen kuuluivat Korppivuori, Kylmänkorvenmäki, Vuorenkallio, Haisjärvenmäki, Multivuori ja Toikanvuori. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Syväjärvi oli autio. Vuoden 1957 peruskartassa sen pohjoisrannalla sijaitsi pieni maatila ja pieni peltotilkku. Vuonna 1977 julkaistussa kartassa peltotilkku oli metsitetty.
Masolammi

Masolammi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat suota.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131 metriä mpy. Järveen tule ympäristöstä ojia, mutta sillä on laskuoja Pikku-Sorsamoon. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Historiaa.
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Lammen länsipuolella sijaitsevat Haukkavuori ja Särkikalliot olivat tällaisia muinaissaaria. Niiden laelta huuhtoutuivat moreenit rannan syvänteisiin. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Musta-Sorsamo

Musta-Sorsamo on Pirkanmaalla Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Itärannan läheltä kulkee tie, joka tulee Rajalan kämpältä ja siten Sahalahden kylältä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,8 metriä mpy. Järveen on johdettu yksi metsäoja ja siihen tulee Pikku-Sorsamosta laskuoja. Järven oma laskuoja laskee 750 metrin päässä Särkijärveen. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Historiaa.
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Ahvenainen (Pälkäne)

Ahvenainen on Pirkanmaalla Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat suota lukuun ottamatta mäkien rinteitä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,5 metriä mpy. Siihen on johdettu pohjoisesta suon kuivatusoja. Sen laskuoja Ahvenaisenoja lähtee lammen pohjoispäästä ja se yhtyy Sulunojaan 1,5 kilometrin päässä. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Historiaa.
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Ahvenaisen koillispuolella sijaitseva Ahvenaiskallio on tällainen yksinäinen muinaissaari, jonka halkaisija on 300 metriä. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Pikku-Kaila

Pikku-Kaila , tai pelkästään vain Kaila, on Pirkanmaalla Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen kaakkoispuolella kohoaa Multivuoren luoteispää heti noin 40 metriä lammen vedenpinnan yläpuolelle. Lampi on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat suota. Lammen luoteisrannassa on vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie Säynäjärven kylältä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä mpy. Järveen on johdettu kaksi ojaa, joista toinen on Kailajärven laskuoja. Lammen oma laskuoja laskee Pikku-Sorsamoon. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Historiaa.
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Multivuori kuului tällaiseen muinaissaareen, jonka ranta alkoi Syväjärveltä ja jatkui Pikku-Kailan ja Kailajärven ohi Isolle Hirvijärvellä. Saari oli kolme kilometriä pitkä ja kaksi leveä, ja siihen kuuluivat Korppivuori, Kylmänkorvenmäki, Vuorenkallio, Haisjärvenmäki, Multivuori ja Toikanvuori. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Haisjärvi

Haisjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Sitä ympäröivät lännessä multivuori, kaakossa Haisjärvenmäki ja koillisessa nimetön mäkialue. Mäkien keskelle jää suoalue, jossa järvi sijaitsee. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka silaitsee rannan tuntumassa.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu suon kuivatusojia, vaan ne kuljettavat vedet etelään ja pohjoiseen kaivettuja ojia myöten pois suolta. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Historiaa.
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Pikku-Sorsamo

Pikku-Sorsamo , tai myös Pieni-Sorsamo , on Pirkanmaalla Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviiva mutkittelee voimakkaasti ja siitä erottuu itään työntyvä yli 100 metriä pitkä lahti. Se on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Lampi sijaitsee korkeiden mäkien ympäröimällä suolla yhdessä Iso-Sorsamon kanssa. Lammella on kartan mukaan yksi saari ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat suota.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä mpy. Siihen on johdettu lounaasta Masolammin laskuoja. Sen sijaan Pikku-Kailan ja Iso-Sorsamon ojat ovat luonnollisia mutta suoraksi kaivettuja ojia. Pikku-Sorsamon laskuoja laskee 250 metrin päässä Musta-Sorsamoon. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Historiaa.
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Iso-Sorsamo

Iso-Sorsamo on Pirkanmaalla Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 14,9 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Järvi jää Ahvenaiskallion ja muutaman muun mäen keskellä sijaitsevaan painaumaan. Järvellä on kartan mukaan yksi autio saari, joka on yli 30 metriä pitkä. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta eteläpäätä, jossa se on suota. Rannoille on rakennettu kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet etelästä Säynäjärven kylästä tai pohjoisesta Rajalan kämpältä, minne pääsee Sahalahden kylältä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,3 metriä mpy. Siihen laskee pari lyhyttä metsäojaa ja sen alle 30 metriä pitkä laskuoja lähtee sen eteläpäästä ja oja laskee Pikku-Sorsamoon. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Historiaa.
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Kailajärvi (Pälkäne)

Kailajärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen jyrkät itärannat viettävät järveen, mutta länsirannat ovat alavaa maata. Se on muodostunut samalla tavalla kuin muutkin lähialueen pikkujärvet Ahvenainen, Musta-Sorsamo, Pikku-Sorsamo, Iso-Sorsamo, Kailajärvi, Pikku-Kaila, Masolammi ja Haisjärvi. Kailajärveä reunustaa sama mäkialue kuin Pikku-Kailaa ja Syväjärveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja sen rannat ovat suota.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Sappeenjärvenojan valuma-alueeseen (35.716) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,5 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia ja sen kaakkoon virtaava laskuoja laskee 350 metrin päässä Pikku-Kailaan. Vesireitin vedet laskevat lopuksi Sappeenjärven kautta Pälkäneveden Jouttesselän Hiukonlahteen.
Historiaa.
Lähialueen pikkujärvien muodostumishistoria alkaa viimeisen jääkauden lopussa noin 10 000 vuotta sitten, kun mannerjäätikkö suli ja paikalle jäi Itämeren Yoldia-vaiheen aikainen saaristo, jonka vedenpinnan korkeus sijaitsi nykyisen 145–150 metrin korkeuskäyrällä. Vapautuneiden alueiden morenimaat huuhtoutuivat rannasta mereen ja aallokko jätti mäkien rinteille rantavoiminen paljastamia kalliopintoja. Järven itärannat kuuluivat tällaiseen muinaissaareen, jonka ranta alkoi Syväjärveltä ja jatkui Pikku-Kailan ja Kailajärven ohi Isolle Hirvijärvellä. Saari oli kolme kilometriä pitkä ja kaksi leveä, ja siihen kuuluivat Korppivuori, Kylmänkorvenmäki, Vuorenkallio, Haisjärvenmäki, Multivuori ja Toikanvuori. Merenpinta laski nopeasti ja järvet jäivät alueen lähekkäisten kallioisten moreenimäkien välisiin painaumiin, jotka tämän jälkeen alkoivat soistua.
Nuorronjärvi

Nuorronjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Vääksyssä Längelmäveden pohjoisrannassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 18,3 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja se on peltomaiden ympäröimä, vaikka rannat ovat suoja-aluetta ja ne ovat metsittyneet. Rantojen lähellä sijaitsee kuusi maatilaa ja rannoille on rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa. Seututie 325 ohittaa järven sen pohjoispuolelta.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,5 metriä mpy. Siihen laskee kolme pelto-ojaa ja sen laskuoja laskee 250 metrin päässä Längelmäveden Villikanselkään.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoittiin ”Nuortojärvi”. Se oli silloinkin peltojen ja niittyjen ympäröimä ja sen itärannalla sijaitsi talo nimeltään ”Nuordo”. Vasta vuoden 1957 peruskartassa kartassa näkyi seututie 325.
Vähäjärvi (Kangasala, Kautiala)

Vähäjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kautialan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Salaksenjärven ja Längelmäveden välissä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 400 metriä. Rannat ovat suota. Lammen lähellä sijaitsee kiinteistö ja vapaa-ajan asunto. Niille tule tie kantatieltä 58.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy. Lammen läpi virtaa Salaksenjärven laskuoja, joka laskee Längelmaveden Pispanselän Myllylahteen.
Historiaa.
Salaksenjärven ja Vähäjärven välinen alue on ollut suota, joka on raivattu peltomaaksi . Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi oli nimetön, mutta suhteellisesti suurempi kuin se on nykyään Salaksenjärveen verrattuna. Vaikuttaisi siltä, että laskuojan perkaamisella olisi lammen vedenpintaa alennettu. Lammen ympäristö oli raivattu niityiksi, mutta lampi oli tuolloin autio. Laskuojan alajuoksulla oli kaksi vesimyllyä. Vuoden 1954 peruskartassa sijaitsi lammen koillispuolella maatila, joka sai mökin surakseen vuoden 1987 kerttaan.
Salaksenjärvi

Salaksenjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Kautialan kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 7,9 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee metsäisen mäen ja peltoaukean välissä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Rannat ovat metsämaata tai peltomaan suojavyöhykettä. Rantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie kantatieltä 58.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,2 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme metsä- tai pelto-ojaa. Sen laskuoja laskee Vähäjärven läpi Längelmäveden Pispalanselän Myllylahteen.
Historiaa.
Salaksenjärven ja Vähäjärven välinen alue on ollut suota, joka on raivattu peltomaaksi . Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Salaksijärvi”. Järven ympäriltä oli raivattu niittyjä, mutta peltomaat sijaitsivat muualla. Yhtään taloa ei ollut järven lähellä. Järven laskujoen puolivälissä sijainnut Vähäjärvi oli nykyistä suurempi ja laskuojan alajuoksulla sijaitsi kaksi vesimyllyä. Toinen myllyistä oli tien alapuolella. Vuoden 1954 peruskartassa oli järven koillispuoliskon rannat peltoaukean reunaa, mutta vastarannat olivat metsämaata. Toinen vapa-ajan asunnoista ilmaantui vuoden 1980 karttaan, jolloin myös eteläinen peltopalsta oli metsitetty.
Pikkujärvi (Kangasala, Ponsa)

Pikkujärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Raudanmaan kaupunginosassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Koluvuoren eteläpuolella ja laajan kallioalueen eteläiset huiput kohoavat noin 35 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Vuoren jyrkänteitä sijaitsee rannan tuntumassa. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta, joista Haapastensaari on rakennettu ja Talassaari on jähes yhtä iso. Kolmas nimetön saari on kallioinen. Järven rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Järvellä asutaan kahdella tilalla ja rannoilleon rakennettu noin 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 14213, joka haarautuu kantatieltä 58 Ponsassa.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,4 metriä mpy. Siihen tulee kaksi pelto-ojaa ja kaksi metsäojaa. Sen laskuoja lähtee järven etelärannasta ja se laskee kosteikon läpi Längelmäveden Ponsanselän Ponsanlahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitetaan ”Kuteri lampi”. Se on piirretty karttaan nykyistä paljon suurempana ja erityisesti eteläinen lahti vaikuttaa nykyään soistuneelta. Koska myös Ponsanlahti on silloin työntynyt pitemmälle pohjoiseen ja tiessä on ollut silta, vaikuttaa kartta olevan tilantesta ennen Längelmäveden vedenpinnan laskua vuonna 1830 . Tämän tapahduttua on ollut mahdollista laskuojaa kaivamalla suorittaa myös Pikkujärvessä järvenlasku. Järvenlaskusta tulisi kuitenkin etsiä vielä todisteita ennen kuin asiaa voi pitää varmana.
Vuoden 1954 peruskartassa Haapastensaari oli vielä niemi. Nykyistä vesijuopaa niemen kärjessä ei näy vielä vuoden 1987 peruskartassa, joten se saattaa olla myöhäisempi teko. Talassaaressa on vuonna 1954 rakennus, jota ei ole myöhäisemmissä kartoissa.
Aarninkainen

Aarninkainen tai myös Aarnikkainen on Pirkanmaalla Orivedellä Naappilan kylässä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Naappilan peltoaukean keskellä eikä sillä ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat pellon reunametsää.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,9 metriä mpy. Siihen ei tule kartan mukaan ojia ja sen laskuoja lähtee koilliseen ja laskee vajaa 900 metrin päässä Rajalahden Matkaanlahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi oli nimetön ja se sijaitsi peltojen ja niittyjen välissä. Lähellä sijaitsi kuusi maataloa. Vuoden 1956 peruskartassa järven nimi oli Aarningaisenjärvi.
Iso Salmijärvi (Orivesi)

Iso Salmijärvi on Pirkanmaalla Oriveden Yliskylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Yliskylästä länteen lähtevän yhdystien 3241 vieressä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on kartan mukaan autio. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä, joka on metsämaata.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy. Siihen on johdettu metsäoja, Pikkuisen Salmijärven ja Pajujärven laskuojat. Järven oma laskuoja virtaa itään ja laskee neljän kilometrin päässä Längelmäveden Pappilanselkään.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvien nimet olivat ”Salmijärvet”, jolla vitanneen Isoon ja Pieneen Salmijärveen. Järvet ovat voineet olla yhtä järveä, joiden välissä olisi ollut salmi. Jos järvien vedenpinnat olisi laskettu, on niiden nimeen jäänyt siitä vihje. Asia tulisi kuitenkin todistaa kirjallisesta lähteestä.
Pajujärvi (Orivesi, Yliskylä)

Pajujärvi on Pirkanmaalla Oriveden Yliskylästä länteen sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee metsässä Yliskylän länsipuolen metsässä aivan Ison Salmijärven eteläpuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,2 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa, joista yksi laskee pohjoisessa Isoon Salmijärveen, ja joka vuorostaan laskee Langelmäveden Pappilanselkään.
Virkajärvet

Virkajärvet ovat Pirkanmaalla Oriveden Yliskylässä sijaitsevat kaksi lampea. Tietolaatikossa on suuremman Virkajärven tiedot.
Maantietoa.
Maastossa on kaksi lampea, joista käytetään karttanimenä monikkoa. Suomen ympäristökeskuksen rekisterissä suurempi lampi on luetteloitu, mutta pienempi ei. Suuremman lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sillä ei ole kartan mukaan saaria, mutta sen rantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Pienempi Virkajärvi sijaitsee suuremmasta 350 metriä koilliseen. Se on 170 metriä pitkä ja 100 metriä leveä, saareton lampi, joka on vielä autiokin. Koskuenjärven eteläpuolella on Pehkusuo, jonka suonreunasta alkaa lammelle ulottuva luonnonsuojelualue. Pienemmän lammen koillispuolelta nousee pohjoiselle Virkajärvenvuorelle metsäautotie.
Vesistösuhteet.
Suurempi lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Sen vedenpinnan korkeus on 148,3 metriä mpy ja se laskee Pienen Salmijärven kautta Isoon Salmijärveen. Tämä vesireitti johtaa Längelmäveden Pappilanselkään.
Koillisessa sijaitseva pienempi Virkajärvi kuuluu parinsa kanssa samaan vesistöön ja samoihin jakovaiheisiin. Sen laskuoja yhtyy Koskuejärvestä alkavaan ojaan, joka virtaa Säynäjärven läpi Säynäjokena. Se laskee myös Pappilanselkään.
Säynäjärvi (Orivesi)

Säynäjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Yliskylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee peltomaiden ympäröimänä Yliskylässä niin, että pohjoisrantaa reunustaa Miekkakorpena alkava metsäalue. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat peltojen ympäröimää pensaikkoa tai metsämaata. Järven molemmilla puolilla sijaitsee maatilat ja rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Yhdystie 3241 ohittaa järven 200 metriä etelässä. Järven pohjoispään ylittää korkeajännitelinja.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme ojaa, joista pisin on Koskuenjärven, koilispuolen Virkajärven ja Kaakkolammin yhteinen laskuoja. Sen oma laskuoja on ollut nimeltään Säynäjoki ja se laskee Längelmäveden Pappilanselkään.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi ja sen tulo- ja laskuojien ymoäristö oli raivattu niityiksi. Järven länsipuolella sijaitsi kaksi torppaa.
Koskuenjärvi

Koskuenjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 11,7 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Oriveden keskustaajamasta kolme kilometriä länteen Virkajärvenvuoren, Ristisuonmäen ja vastarannan matalamman mäen välissä. Virkajärvenvuori kohoaa 55 metriä järven vedenpintaa korkeammalle, Ristisuonmäki 35 metriä ja vastarannan nimetön mäki myös 35 metriä korkeammalle. Järven rannat ovat kuitenkin paikoin alavia ja rinteet ovat vain paikoin jyrkkiä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata sekä kaakossa soistunutta metsää. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet valtatieltä 9.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,6 metriä mpy. Järveen on johdettu neljä metsäojaa. Koillisesta päin laskee järveen ojitetun suon sekä Kaakkolammin laskuoja. Pohjoispäähän laskee pitkä metsäoja ja sen viereen laskee luoteesta päin vieläkin pitempi metsäoja. Se alkaa Iso-Saparosta, joka laskee ensin Kesku-Saparoon, virtaa Vähä-Saparon läpi ja laskee sitten 1,1 kilometrin päässä Koskuenjärveen. Vähä-Saparossa tulevat mukaan vielä eteläisen ojitetun Ruohosuon vedet. Kauempaa idästä virtaa Koukkujärven laskuoja Ruohosuon läpi ja laskee järveen samaa ojaa myöten kuin edelliset järvet. Järven oma laskuoja lähtee järven kaakkoispäästä ja laskee 1,6 kilometrin päässä Säynäjärveen, joka vuorostaan laskee Längelmäveden Pappilanselkään.
Kesku-Saparo

Kesku-Saparo on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se on metsäjärvi, joka sijaitsee viisi kilometriä Oriveden kaskustaajamasta. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Valtatieltä 9 tulee järven pohjoispuolelle metsäautotie.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa, joista pohjoisrantaan laskee Iso-Saparon laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee Vähä-Saparon kautta virrattuaan Koskuenjärveen. Tämä laskee vuorostaa lopuksi Längelmäveden Pappilanselkän.
Historiaa.
Vuoden 1956 peruskartassa järven nimi oli kartassa Iso Saparo, mutta seuraavassa vuoden 1977 kartassa sitä kutsuttiin Kesku-Saparoksi.
Koukkujärvi (Orivesi, Kutema)

Koukkujärvi on Pirkanmaalla Oriveden Kuteman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Kuteman ja Kutalan välissä Koukkusuolla. Sillä on kaareva muoto, jonka päissä on erityiset kapeasuiset lahdet. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat suomaata. Pohjoisrannalle mäen päälle on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonka tie tulee valtatieltä 9.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,8 metriä mpy. Siihen on johdettu 10 suo-ojaa, joista järven itäpään ojat toimivat samalla sen laskuojina. Laskuoja juoksee Ruohosuon ojiin ja sieltä se laskee Koskuenjärveen. Reitin vedet päätyvät lopulta Längelmäveden Pappilanselkään.
Historiaa.
Vuoden 1956 peruskartassa näkyy kuinka Koukkusuota oli ojitettu jo tuolloin. Metsäautotien linjaus on painettu vuoden 1986 karttaan jälkipainoksena ja vasta sen jälkeen ilmestyy järvelle vapaa-ajan asunto.
Vähä Teerijärvi (Orivesi)

Vähä Teerijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sen keskustaajaman länsipuolella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 11,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria, vaikka se on vesikasvillisuutta kasvava matala järvi. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä. Rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet metsäautotieltä, joka alkaa valtatieltä 9.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,8 metriä mpy. Siihen on johdettu rantasoiden ojia ja pari metsäojaa. Järven itäpäästä alkaa kaivettu laskuoja, joka on johdettu Nevasuon johto-ojaan ja siitä Isoon Teerijärveen. Sieltä veden jatkavat tämän laskuojaa pitkin Oriveden asemalle Längelmäveden Pappilanselkään.
Virkistys.
Oriveden keskustaajaman länsipuolella kulkee järvien ympäristössä hiihtolatuja, joista osa poikkeaa järven pohjoisrannoille. Järven luoteisrantaan on rakennettu ladun varteen laavu.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa järvi oli autio erämaajärvi, jonka laskuoja virtasi vapaasti nykyisiä reittejä pitkin Nevasuolle. Vuoden 1977 kartassa näkyy rantasoille kaivetut suo-ojat, mutta se on edelleen autiona vuoden 1986 kartassa.
Haukijärvi (Orivesi)

Haukijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Erämaajärven pinta-ala on 3,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee alle kaksi kilometriä Oriveden keskustaajamasta länteen Ison Teerijärven länsipuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat suota. Sen lähelle tulee metsäautotie valtatieltä 9. Myös Teerijärven hiihtolatu seuraa järven etelärantoja.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,1 metriä mpy. Järveen on johdettu kahdeksan lyhyttä suo-ojaa, joista koilispään oja toimii myös laskuojana Isoon Teerijärveen.
Virkistys.
Oriveden keskustaajaman länsipuolella kulkee järvien ympäristössä hiihtolatuja, joista osa poikkeaa järven etelärannoille.
Paimennusjärvi

Paimennusjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Rantalankulmalla sijaitseva ruohottunut järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Rantalankulman peltoaukean keskellä suolla ja itse järvi on matalana alkanut ruohottua umpeen. Sitä ympäröi leveä kosteikko ja suo. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat luhtaa ja suota.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,8 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu ojia, mutta se on ympäröity ojalla, johon peltojen kuivatusvedet johdetaan. Osa vedestä tulee länsipuolella sijaitsevasta Paimennuskorvesta ja osa tulee Vihossuolta.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa näkyy, kuinka Paimennusjärviä oli kaksi. Tätä järveä kutsuttiin ”Isoksi Paimennusjärveksi” ja se oli silloin nykyista paljon suurempi. Sen länsipuolella oli ”Pieni Paimennusjärvi”, jonka tilalla on nykyään suo nimeltään Pikku-Paimennus. Karttojen perusteella voidaan olettaa, että järvien välinen puro on nykyisen ojan kohdalla ja että Pikku-Paimennuksen oja, joka laskee Längelmaveteen, oli silloinkin sama. Järvien ympärillä oli suota, jonka reunoja oli raivattu niityiksi. Lähin asutus oli Rajalan talossa. Järvillä on selvästi toimitettu järvenlasku, mutta sen ajankohdasta ei ole löytynyt dokumentteja.
Haukijärvi (Kangasala, Pohja)

Haukijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Pohjan lähellä ja Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,6 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Elmonjärveltä yli kilometrin päässä itään ojitetulla suolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 950 metriä. Sen rannat ovat soistunutta metsämaata, joka on harvasti ojitettu. Järven itäpuolella kulkee metsäautotie, joka alkaa Pohjassa. Pohjoisrannassa sijaitsee vapaa-ajan asunto.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,2 metriä mpy. Järven on johdettu ojitetulta suolta kahdeksan suo-ojaa. Niiden kautta järven vesi myös laskee itään, kiertää Levonmäen Vuortensuolle, josta se virtaa pohjoiseen Tervaniemenlahteen.
Harijärvi (Kangasala)

Harijärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Vähä-Penton lähellä ja Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Loukkukorvessa pohjois-etelä-suuntaisen Lintusyrjän harjun itäpuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja se rannat ovat soistunutta metsämaata. Harjun rinteessä järven luoteispuolella sijaitsee vapaa-ajan asunto, jolle tulee tie Vähä-Pentosta.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,6 metriä mpy. Järveen on johdettu kuusi suo-ojaa, joista yksi toimii myös laskuojana. Se virtaa Riitakankaansuon läpi ja yhtyy Karuojaan sen alajuoksulla. Karhuoja laskee Längelmäveden Enonselkään.
Vähäjärvi (Kangasala, Vähä-Pento)

Vähäjärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Sahalahden Vähä-Penton lähellä ja Laipanmaan metsäalueella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvi on pyöreähkö, mutta sen länsipäässä työntyy länteen yli 100 metriä pitkä kapea lahti. Se sijaitsee Vähä-Penton lähellä Pentojärven pohjoispuolella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Jonkin matkan päässä järven ohittaa metsäautotiet.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Längelmäveden lähialueeseen (35.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,8 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme suo-ojaa, joista yksi toimii myös laskuojana. Se yhtyy heti Pentojärvestä alkavaan Pento-ojaan, joka yhtyy Karhuojaan sen alajuoksulla. Karhuoja laskee Längelmäveden Enonselkään.