Hausjärvi

Hausjärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnassa. 
Hausjärven naapurikunnat ovat Hollola, Hyvinkää, Hämeenlinna, Janakkala, Kärkölä, Mäntsälä ja Riihimäki. 
Kunnan nimi ja vaakuna.
Hausjärven nimen alku haus viittaa majavasta saatavaan hauste-lääkeaineeseen. Suomessa sukupuuttoon metsästetyn euroopanmajavan sukurauhasten väkevätuoksuinen erite auttoi perimätietojen mukaan esimerkiksi kihtiin, riisitautiin, hammassärkyyn, verisuonitauteihin, joihinkin myrkytystiloihin ja hermostuneisuuteen. Majavanhaustetta kuivatettiin savussa ja myytiin apteekeissa. Lääkkestä löytyy maininta vuonna 1440 kirjoitetusta Naantalin luostarin lääke- ja yrttikirjasta. Majavia pyydystettiin myös niiden turkin ja lihan vuoksi. 
Myös Hausjärvellä sijaitseva Turkhauta (aiemmin Hausteturku) sai nimensä hausteesta.
Hausjärven vaakunan risteävät viivat kuvaavat kunnan hyviä liikenneyhteyksiä, teitä ja rautateitä. Vaakunan kuusisakarainen tähti on peräisin Erkylän kartanossa asuneen Munck-suvun vaakunasta.
Historia.
Hausjärven alueella on ollut asutusta tuhansia vuosia. Hausjärvi kuuluu Salpausselän alueeseen, jolla on ollut asutusta jo kampakeraamisella kaudella.
1500–1899.
Vuonna 1571 Hausjärven alueella kerrotaan olleen 15 kylää, joissa oli yhteensä 69 taloa. 
Janakkalan seurakunnasta erotettiin vuonna 1611 Hausjärven pitäjä. Pitäjän ensimmäinen kirkko rakennettiin vuonna 1661.
Suurina nälkävuosina 1696–1697 pitäjässä kuoli yli 430 asukasta.
Hausjärven seurakunta itsenäistyi vuonna 1855. Seuraavana vuonna Erkylän kartanoon perustettiin yksityinen koulu. Eskon koulu oli Suomen ensimmäinen kansakoulu, joka perustettiin noin kymmenen vuotta ennenkuin kansakoululaitos perustettiin. 1850-luvun loppupuolella alettiin Hausjärven alueella rakentaa Helsingin–Hämeenlinnan rautatietä.
Hausjärven ensimmäinen kunnallinen kansakoulu avattiin kirkonkylässä vuonna 1865. Hausjärven kunta perustettiin vuonna 1868. Vuosikymmenen lopulla alettiin rakentaa Riihimäki–Pietari-rataa. Hausjärvelle ilmeisesti majavien luomien patojen ansiosta syntynyt vesialue kuivatettiin ratatyön vuoksi. Siitä muistuttaa vain Hausjoki, joka virtaa Hikiältä Puujokeen.
1900–.
Hyvinkään seurakunta muodostettiin osista Hausjärven ja Nurmijärven seurakuntia vuonna 1917. Vuonna 1918 osa Hausjärvestä liitettiin nykyiseen Hyvinkään kaupunkiin.
Riihimäen kauppala ja seurakunta erotettiin Hausjärvestä vuonna 1922. Vuonna 1922 osasta kunnasta syntyi Riihimäen kaupunki.
Hausjärven kotiseutumuseo perustettiin 1950-luvun alussa.
Hämeenlinnan Maanmittaustoimiston mukaan vuonna 1988 Hausjärvellä oli 23 kylää: Erkylä, Hamina, Hausjärvi, Hikiä, Kara, Karhi, Kilpiälä, Kiipula, Kuru, Lavinto, Maitoinen, Oitti, Puujaa, Rastila, Rutajärvi, Ryttylä, Selänoja, Syvänoja, Tarinmaa, Torhola, Turenki, Turkhauta ja Vantaa. Näistä Kilpiälä oli yksinäistalo ja Janakkalaan kuuluvan Kiipulan niittymaita oli Hausjärven puolella. Myös Janakkalan kirkonkylän Tarinmaan niittyjä oli Hausjärven puolella. 
Vuonna 1993 Hausjärven 360 neliökilometrillä asui yli 8000 ihmistä. Kunnassa oli yli 300 yritystä, joista suurin yritys oli Urepal Oy:n elementtitehdas.
Vuonna 2010 Hausjärveen liitettiin Hämeenlinnaan kuulunut kylä nimeltään Mommila-Hietonen, jossa oli 200 asukasta.
Maantiede.
Luonto.
Hausjärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistön etelärajalla olevalla vedenjakajalla ja kunnan halki kulkee Salpausselkä. Pitäjälle nimensä antanut Hausjärvi on kuivattu. Lammin rajalla sijaitseva Mommilanjärvi laskee Puujokea myöten Janakkalan puolelle Kernaalanjärveen ja sieltä edelleen Vanajaveteen. Lähellä kunnan lounaiskulmaa sijaitsee Erkylänjärvi, josta saa alkunsa Suomenlahteen laskeva Vantaanjoki. Hausjärven kaakkoiskulmasta lähtevät taas Mäntsälänjoen latvapurot. Hausjärven korkein maastonkohta on kunnan länsirajalla sijaitseva Hatlamminmäki (170 m mpy.).
Hausjärven alueen luontoreittejä ovat muun muassa Mommilanjärven–Puujoen melontareitti sekä Teuronjoen melontareitti.
Kylät ja kulmakunnat.
Vuonna 2025 Hausjärven osiksi laskettiin: 
Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt.
Hausjärven valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä ovat:
Hallinto.
Hausjärven kunnanjohtaja on Pekka Määttänen 1. marraskuuta 2016 alkaen. Häntä edelsi tehtävässä Aleksi Heikkilä (2015–2016).
Väestö.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Taajamat.
Vuoden 2023 lopussa Hausjärvellä oli 7 998 asukasta, joista 5 181 asui taajamissa, 2 737 haja-asutusalueilla ja 80:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hausjärven taajama-aste on 65,4 %.
 Hausjärven taajamaväestö jakautui viiden eri taajaman kesken seuraavasti:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Hausjärven kirkonkylä on tilastollisessa taajamaluokituksessa osa Hikiän taajamaa. Hyvinkään keskustaajama ulottuu pääosin Hyvinkään kaupungin ja Riihimäen keskustaajama Riihimäen kaupungin alueelle. Monni on kasvanut yhteen Hyvinkään keskustaajaman kanssa.
Talous.
Vuonna 2024 Hausjärven suurimpia työnantajia olivat Sinituote, HTM Yhtiöt, Tuulenpesäkoti, Iconsteel ja Lundia. Liikevaihdoltaan suurimpia yrityksiä olivat HTM Yhtiöt, Sinituote, Metsi, Benders Suomi ja Rakennusliike Koivu.
Liikenne.
Hausjärven kautta kulkevat Helsinki–Hämeenlinna- eli päärata sekä Riihimäki–Lahti-rata, kantatie 54 Riihimäki–Lahti sekä Hämeenlinna–Helsinki-, Hämeenlinna–Porvoo-, Tervakoski–Turkhauta- ja Oitti–Lammi-maantiet. Aikaisemmin Hausjärven kautta kulkivat valtatie 4 Helsingistä Jyväskylään ja kantatie 55 Porvoosta Hämeenlinnaan. Kunnan alueella on neljä rautatieasemaa: Hikiän, Mommilan, Oitin ja Ryttylän asemat. Näistä Ryttylä on Hämeenlinnaan menevän radan varrella, muut Lahteen menevän radan varrella. Eniten junia kulkee Oittiin, arkisin 18 vuoroa suuntaansa.
Palvelut.
Hausjärvellä toimii neljä peruskoulua: Hausjärven yhtenäiskoulu, Eskon koulu, Monnin koulu ja Ryttylän koulu. Kunnassa toimii myös Hausjärven kansalaisopisto.
Kunnan sosiaali- ja terveyspalveluista vastaa Kanta-Hämeen hyvinvointialue OmaHäme. Lisäksi se vastaa myös pelastustoimesta ja ensihoidon palveluista.
Kulttuuri.
Nähtävyyksiä.
Hausjärven puukirkko on rakennettu vuonna 1789 Hausjärven kirkonkylään. Kirkko peruskorjattiin vuosina 2010–2011. Kirkonkylän hautausmaalla sijaitsevat Hausjärven talvi- ja jatkosodan sotilashaudat, joissa lepää yhteensä 126 hausjärveläistä. Hautausmaalla oleva siunauskappeli on valmistunut vuonna 1955. Hausjärven seurakunnalla on myös Ryttylän ja Mommilan kirkot. Lähellä Mommilan kirkkoa on Mommilan kartanon omistajan, vuonna 1917 murhatun maanviljelysneuvos Alfred Kordelinin muistomerkki.
Media.
Hausjärven uutisia julkaisee Aamuposti, joka on Hausjärven, Lopen, Riihimäen, Hyvinkään ja Nurmijärven yhteinen paikallislehti. Se julkaisee myös Viikkouutiset-ilmaisjakelulehteä.
Ruokakulttuuri.
Hausjärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla porkkanabaakelsit sekä kuoritusta maidosta ja ohrajauhosta tehdystä taikinasta paistettavat "kuutelot", jotka tarjotaan puolukkasurvoksen kera. Kuutelot muistuttavat pannukakkua ja niiden kanssa juotiin maitoa tai puolukkaserpaa, joka valmistettiin laimentamalla puolukkasurvosta vedellä.
Vuonna 2004 julkaistiin Hanna Pukkilan ja Kai Linnilän teos, joka yhdisti romaanin ja keittokirjan. "Isomummin keittiö" on kuvitteellinen päiväkirja vuodelta 1896, jonka kirjoitti Hausjärvellä asunut ja Kosken kartanossa keittiöapuna toiminut Elsa Helminen.
Uskonto.
Vuoden 2023 lopussa hausjärveläisistä 68,1 prosenttia kuului evankelis-luterilaiseen kirkkoon, 1,7 prosenttia kuului muihin uskontokuntiin ja 30,2 prosenttia ei kuulunut mihinkään uskontokuntaan.
Hausjärven seurakunta kuuluu Suomen evankelis-luterilainen kirkkoon. Se järjestää jumalanpalveluksia Hausjärven kirkossa, Ryttylän kirkossa, Mommilan kirkossa ja Oitin seurakuntatalolla.
Ryttylän kylässä toimii Suomen Evankelisluterilaisen Kansanlähetyksen Kansanlähetysopisto.
Maitoisten kylässä on yksi vanhoillislestadiolaisten viidestä leirikeskuksesta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hausjärven alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.
Urheilu.
Kunnan liikuntapaikkoihin kuuluu esimerkiksi kuntosaleja, kuntoratoja, hiihtolatuja, kuntoportaita, frisbeegolfratoja, urheilukenttiä. Kunnan omistamalla Valkjärven leirialueella järjestetään esimerkiksi leirejä ja yksityisiä tapahtumia.
Vuonna 2025 kunnassa toimi seuraavat urheiluseurat:
Murre.
Hausjärven alueella puhutun kielen perustana on etelähämäläinen murre, joka kuuluu hämäläismurteisiin. Hausjärven murre kuuluu Lopen alaryhmään.