Olli Immonen

Olli Juhani Immonen (s. 18. helmikuuta 1986 Nivala) on suomalainen perussuomalaisten poliitikko, joka on toiminut kansanedustajana 2011–2023 Oulun vaalipiiristä. Lisäksi hän on toiminut Oulun kaupunginvaltuutettuna vuosina 2009–2017 ja 2021 lähtien. Immonen on Suomen Sisun entinen puheenjohtaja (2013–2019) ja kuului Nuivan manifestin allekirjoittajiin vuonna 2010. Nykyisin Olli Immonen toimii perussuomalaisten eduskuntaryhmän pääsihteerinä.
Tausta.
Immonen valmistui Kuhmon yhteislukiosta vuonna 2005 muttei suorittanut ylioppilastutkintoa. Hän aloitti varusmiespalveluksen vuonna 2006 mutta keskeytti sen loukkaantumisen vuoksi. Vuonna 2008 Immonen suoritti ammattikoulussa turvallisuusalan perustutkinnon ja valmistui turvallisuusvalvojaksi. Ennen kansanedustajuuttaan hän työskenteli vuodesta 2007 alkaen Securitaksen palveluksessa.
Poliittinen ura.
Immonen on ollut Oulun kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 2009–2017 ja 2021–. Eduskuntaan hänet valittiin ensimmäisen kerran vuoden 2011 vaaleissa Oulun vaalipiiristä 6 419 äänellä. Hän oli tuolloin valitun eduskunnan nuorin kansanedustaja. Immonen oli yksi Jussi Halla-ahon ennen vaaleja suosittelemista niin sanotulle ”Halla-ahon listalle” kuuluneista ehdokkaista. Immosen vaaliteemoja oli sananvapauden turvaaminen. Hänen mukaansa laista tulisi poistaa esimerkiksi kohta, joka kieltää kiihotuksen kansanryhmää vastaan. Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Immonen ei enää päässyt jatkokaudelle.
Immonen oli Perussuomalaisten Nuorten hallituksen jäsenenä vuosina 2006 ja 2011–2012. Hän on ollut vuodesta 2007 Suomalaisuuden liiton ja Suomen Sisun jäsen. Hän toimi vuodesta 2007 myös Suomen Sisun Pohjois-Pohjanmaan piiripäällikkönä. Vuonna 2013 Immonen valittiin Suomen Sisun puheenjohtajaksi.
Immonen valittiin toiselle kaudelle vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Eduskunnassa Immonen on tarkastusvaliokunnan ja puolustusvaliokunnan sekä Yleisradion hallintoneuvoston jäsen. Kaudella 2011–2015 hän oli myös tulevaisuusvaliokunnan jäsen ja sen "Kestääkö hyvinvointiyhteiskunta?" -jaoston puheenjohtaja.
Näkemyksiä.
Immonen kuvailee itseään kansallisliberaaliksi. Kansallisliberalismissa yhdistyvät kansallismielisyys ja liberalistinen politiikka. Immonen kannattaa ajatusta itsenäisestä kansallisvaltiosta, jossa arvostetaan laajoja yksilönvapauksia ja -vastuuta, sananvapautta, demokratiaa, alhaista verotusta, vapaata markkinataloutta ja isänmaallisuutta. Immonen vastustaa globaalia kapitalismia ja sen "perustana" olevaa uusliberalismia. Poliittisena esikuvanaan Immonen pitää Anders Chydeniusta ja on kertonut ihailevansa myös edesmennyttä itävaltalaispoliitikko Jörg Haideria. 
Immonen suhtautuu kriittisesti muun muassa Euroopan unionin liittovaltiokehitystä sekä monikulttuurisuutta ja hallitsematonta maahanmuuttoa kohtaan. Hän vastustaa pakkoruotsia ja Suomen virallista kaksikielisyyttä. Immosen mukaan Suomen kaksikielisyys on ”keinotekoisesti ylläpidettyä” ja Suomi pitäisi muuttaa yksikieliseksi valtioksi.
Immonen on arvostellut vuoden 2011 aselakia. Hänen mielestään lailla hankaloitetaan aseharrastusta ja kuormitetaan poliisin voimavaroja. Immonen on arvostellut poliisin tiedonsaantioikeuden lisäämistä aseluvan hakijan terveydentilan osalta. Hänen mukaansa tämä saattaa tuhota lääkärin ja potilaan välisen luottamussuhteen. Immosen mielestä asekohtaisesta lupajärjestelmästä tulisi luopua ja siirtyä henkilön soveltuvuutta arvioivaan ”aseajokorttijärjestelmään”. Samalla voitaisiin luopua asekohtaisesta tarveharkinnasta sekä tiettyjen aseluokkien, kuten taskuaseiden valvonnasta.
Immonen on sanonut arvostavansa enemmän modernia länsimaista kulttuuria kuin islamilaista kulttuuria mutta pitävänsä ihmisiä samanarvoisina ihonväristä riippumatta. Immosen mukaan islam on ”suvaitsematon, hyvin alkeellinen, vapautta rajoittava ja ihmisoikeuksia loukkaava uskonto”. Hänen mukaansa muslimit ”hirttävät homoja”, ”alistavat, raiskaavat ja joukkoraiskaavat naisia”, ”vainoavat juutalaisia” ja ”rakastavat Adolf Hitlerin "Taisteluni"-teosta”. Immosen mielestä ”islamisaatio on yksi merkittävimmistä suurista haasteista länsimaisessa yhteiskunnassa”. Hän uskoo, että ”nykyisen monikulttuurisuuskehityksen seurauksena tulemme näkemään tulevaisuuden Euroopassa lukuisia terrori-iskuja ja sisällissotia, jonka toisena sotivana osapuolena ovat nimenomaan islamilaisen kulttuurin edustajat”. Immosen mukaan ”maailma on täynnä esimerkkejä siitä, mitä tapahtuu, kun kivikautinen islamilainen kulttuuri törmää yhteen esimerkiksi modernin länsimaisen kulttuurin kanssa”.
Kohut.
Toukokuussa 2012 Immonen ilmoitti boikotoivansa Yleä. Hänen mukaansa se harjoittaa systemaattista propagandaa perussuomalaisia vastaan. Joulukuussa 2013 Immonen ehdotti Suomeen etnistä tilastointia, jolla helpotettaisiin maahanmuuttajaväestön laskentaa. Kesällä 2015 Immonen herätti pahennusta Facebook-päivityksillään
Ryhmäkuva.
Kesäkuussa 2015 julkaisemassaan kuvassa Immonen poseeraa ryhmäkuvassa, jossa on myös kansallissosialistiseksi tunnustautuneen Suomen Vastarintaliikkeen (SVL) jäseniä. Kuva oli otettu Porvoossa Eugen Schaumanin muistomerkillä, jossa juhlistettiin kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin murhan vuosipäivää. Immonen puolustautui sanomalla, ettei tiennyt heidän mukana olostaan ja että Sisu ei tee yhteistyötä SVL:n kanssa. 
Facebook-teksti ja mielenosoitusten aalto.
Seuraava kohu syntyi, kun Immonen julkaisi Facebookissa englanninkielisen päivityksen lauantaiyönä 25. heinäkuuta 2015 kello 0.06. Suomennettuna se kuului seuraavasti: Unelmoin vahvasta, rohkeasta kansakunnasta, joka voittaa tämän painajaisen nimeltä monikultturalismi. Ruma kupla, jossa vastustajamme elävät, tulee varsin pian halkeamaan miljooniksi pieniksi palasiksi. Elämämme kietoutuvat yhteen hyvin ankarina aikoina. Nämä päivät jättävät ikuisesti jäljen kansakuntamme tulevaisuuteen. Minulla on voimakas usko kanssataistelijoihini. Taistelemme loppuun asti kotimaamme ja yhden aidon Suomen kansan puolesta. Voitto on meidän.Keskustelua herättivät ilmaisut ”vahvasta kansakunnasta, joka voittaisi painajaisen nimeltä "monikulttuurisuus” Tämä herätti spekulaatioita, mitä Immonen tarkoitti kirjoittaessaan monikulttuurisuudesta. Päivitys toimi herätteenä monikulttuurisuutta puolustaneille "”Meillä on unelma”" -mielenosoituksille monikulttuurisuuden puolesta. Niitä järjestettiin Helsingissä, Tampereella, Oulussa ja Porissa, ja niihin osallistui yli 15 000 mielenosoittajaa.
"Painajaisen sijaan meillä on unelma kaikille avoimesta Suomesta. Suomesta, joka ei sulje ketään pois", kirjoitettiin mielenosoituksen Facebook-sivulla. Helsingissä mielenosoitus keräsi yli 10 000 osallistujaa Helsingin Kansalaistorille. Tapahtuman tarkoituksena oli osoittaa mieltä rasismia ja vihaa vastaan. 
Helsingin tilaisuudessa puhuivat kansanedustajat Erkki Tuomioja (sd), Paavo Arhinmäki (vas), Ozan Yanar (vihr), Eva Biaudet (r), keskustan puoluesihteeri Timo Laaninen, kolumnisti Maryan Abdulkarim, Perussuomalainen-lehden päätoimittaja Matias Turkkila, Helsingin kaupunginvaltuutettu Fatbardhe Hetemaj (kok), Juutalaisen seurakunnan ylirabbiini Simon Livson sekä Helsingin piispa Irja Askola. Tasavallan presidentti Sauli Niinistö ilmaisi tukensa tapahtumalle tervehdyksellään. Tilaisuudessa esiintyi lisäksi joukko eturivin artisteja, kuten Maija Vilkkumaa, J. Karjalainen, Anssi Kela, Jukka Poika, Anna Puu, Paleface, Tuure Kilpeläinen ja Atomirotta.
Tampereella samaan aikaan järjestettyyn mielenosoitukseen osallistui yli tuhat henkeä. Oulun Rotuaarille protesti kokosi satoja osallistujia. Kirkkoherra Satu Saarisen mukaan koettiin, että mielenosoitus oli tarpeellinen aivan erityisesti myös Oulussa. Myös Porissa järjestettiin noin sadan hengen mielenosoitus. Viikkoa myöhemmin myös Jyväskylässä ja Rovaniemellä järjestettiin rasisminvastaiset mielenosoitukset jo osittain eri teemoilla. 
Eero Heinäluoma (sd.) ja Matti Vanhanen (kesk.) varoittivat poliittisen populismin kanssa pelaamisesta, sillä sellaisesta maailmanhistoria muistuttaa ikävällä tavalla. Vanhanen näki Immosen kirjoituksessa piirteitä yllyttämisestä kansanryhmää vastaan. Heinäluoman mukaan maahanmuuttopolitiikan kritiikki ja vihamielinen puhe maahanmuuttajia kohtaan ovat kaksi eri asiaa. Maahanmuuttoa on voitava kritikoida, mutta on eri asia, aletaanko kiihottaa ihmisiä toisia vastaan. Heinäluoma näki Immosen päivityksessä uusnatsista kielenkäyttöä ja sotaisia termejä.
Helsingin Sanomat julkaisi 28. heinäkuuta aiheesta pääkirjoituksen. Sen mukaan Immosen "rasistinen ja kansallismielinen teksti, jossa suomalaisia jaetaan vihollisiin ja kanssataistelijoihin, on sanankäytöltään häiritsevän lähellä norjalaisen joukkomurhaajan Anders Behring Breivikin kirjoituksia." Lisäksi lehti huomautti päivityksen ilmestyneen Utøyan surmien vuosipäivän tienoilla. Lehti katsoi, että maahanmuuton arvosteleminen voi hyvin kuulua poliittisen puolueen ohjelmaan, ja maahanmuuton hillinnän voi ottaa poliittiseksi tavoitteeksi. Sen sijaan rasistinen puhe ja viholliskuvien maalailu eivät kuulu yhteiskunnalliseen keskusteluun.
Yksityiselämä.
Vuonna 2015 Immonen avioitui maahanmuuttajataustaisen Lutfija (”Fija”) Immosen (ent. Saarni) kanssa. Bosnialaisesta muslimiperheestä lähtöisin oleva Fija kuului aiemmin vihreisiin mutta on vaikuttanut sittemmin Muutos 2011 -liikkeessä. Hän on toiminut myös James Hirvisaaren eduskunta-avustajana. Lisäksi Immosen perheeseen kuuluu kaksi lasta.
Vuosina 2010–2014 Immonen oli naimisissa Eveliina Immosen kanssa. Heillä on vuonna 2010 syntynyt poika.