Hartola

Hartola () on Suomen kunta, joka sijaitsee Päijät-Hämeen maakunnassa, tarkemmin Itä-Hämeessä. Hartolan naapurikuntia ovat Heinola, Joutsa, Luhanka, Mäntyharju ja Sysmä. Lähimmät kaupungit ovat Heinola, Lahti, Jyväskylä ja Mikkeli. Hartola kuului aiemmin Mikkelin lääniin naapureidensa Sysmän ja Heinolan ohella.
Kunnassa asuu ihmistä () ja sen pinta-ala on neliökilometriä josta neliökilometriä on vesistöjä. Väestötiheys on asukasta/km². Hartola on väkiluvultaan Päijät-Hämeen maakunnan pienin kunta.
Ruotsin kuningas Kustaa III julisti Hartolan itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi 31. elokuuta 1784. Hän nimesi pitäjän kruununprinssin mukaan Kustaa Adolfin pitäjäksi. "Gustav Adolfs" on edelleen kunnan virallinen ruotsinkielinen nimi.
Hartolassa järjestetään joka syyskuun ensimmäinen lauantai Suomen suurimmat yksipäiväiset maalaismarkkinat, joihin osallistuu satoja kauppiaita ja kymmeniätuhansia markkinakävijöitä. Hartolassa järjestettiin loma-asuntomessut kesällä 2004. Hartola on tunnettu myös kirjailija Maila Talvion (1871–1951) synnyinpaikkana.
Maantiede.
Hartolassa on kaikkiaan 112 järveä, joista suurimmat ovat Jääsjärvi, Rautavesi ja Salajärvi sekä pinta-alan, syvyyden että rantaviivan pituuden mukaan arvioituina - vain näiden kolmen järven keskimnäinen järjestys vaihtelee.
Natura-kohteita, joka sijaitsevat osittain tai kokonaan Hartolan alueella, ovat saariston ja lehtoalueen muodostama Onkisalon ja Herjaanselän alue, Viitamäen, Vaanilan, Uuhiniemen ja Leppäkosken vanhat metsät, kaskeamisen ja metsäpalojen seurauksena syntynyt Kotisalon lehto, kallioisten mäkien ja niiden välisten murroslaaksojen muodostama Juustinmäki ja hyvin luonnontilainen Hartolan Isosuo.
Kylät.
Hartolan maarekisterikylät ovat: Hara, Hartola, Joutsa, Joutsjärvi, Kalho, Kirkkola, Kuivajärvi, Kälkyttä, Lepsala, Pohjola, Putkijärvi, Ruskeala, Vastamäki, Vehmaa ja Ylimäinen. 
Historia.
Hartolan nimi mainitaan ensimmäisen kerran paavi Bonifacius IX:n bullassa vuonna 1398.Hartolan alkuperä on Koskipää-nimisessä Sysmän kappelissa, joka oli olemassa viimeistään vuonna 1540. Kappelin nimeksi tuli Hartola vuonna 1739. Hartolasta tuli itsenäinen seurakunta 1784. Hartolasta on eronnut Joutsa ja Leivonmäki.
Hallinto.
Hartolan kunnanjohtaja joulukuusta 2021 lähtien on Jarkko Seppälä. Kunnanvaltuusto valitsi hänet tehtäväänsä syyskuussa 2021. Seppälän edeltäjä oli Merja Olenius, joka toimi kunnanjohtajana syyskuusta 2012 vuoteen 2021.
Kunnanvaltuustossa on 17 paikkaa, joista kuusi on keskustan ja viisi kokoomuksen hallussa kaudella 2025–2029. Valtuuston puheenjohtajana toimii Sanna-Kaisa Tervala. Kunnanhallituksessa on seitsemän jäsentä, ja sen puheenjohtajana toimii Tero Mäyrä.
Talous.
Hartolan suurimmat yhteisöveron maksajat vuonna 2016 olivat Impolan Yhteismetsä, Koitin-Pertunmaan Osuuspankki ja Hartolan Osuuspankki. Merkittävä teollisuustyöpaikka, viimeksi Lehto Groupin omistama taloelementtitehdas lopetettiin 2024.
Hartolan kunnan taloustilanne on 2020-luvulla kääntynyt vaikeaksi. Se on joutunut nostamaan tuloveroprosenttia ja on yksi kunnista, joka joutuu sote-uudistuksen myötä maksamaan niin sanottua negatiivista valtionosuutta siitä, että tuottaa asukkailleen palveluita. 2020-luvun loppupuolella Hartolan kunnan henkilöstömäärän ennakoidaan pienenevän 15 henkilötyövuodella eli noin 20 prosentilla vuoteen 2023 verrattuna.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys vuodesta 1860 lähtien.
Taajamat.
Vuoden 2017 lopussa Hartolassa oli 2 882 asukasta, joista 1 554 asui taajamassa, 1 288 haja-asutusalueilla ja 50:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hartolan taajama-aste on 54,5 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Hartolan kirkonkylä.
Seurakunnat.
Vuosina 1784–2018 Hartolassa toimi Hartolan seurakunta. Vuoden 2019 alusta Hartola ja Sysmä muodostivat yhteisen Tainionvirran seurakunnan.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Hartolassa toimii Hartolan helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hartolan alueella toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta. Hartola kuuluu Pyhän Ursulan seurakunnan alueeseen, joka on osa Katolisen kirkon Helsingin hiippakuntaa.
Liikenne.
Hartola sijaitsee valtatien 4 (E75) varrella. Hartolasta lähtee myös seututie 413 Sysmään ja seututie 423 Pertunmaalle.
Matkahuolto Oy:n ja Postin toimipiste sijaitsee osoitteessa Yhdystie 10, Autokorjaamo Rauni Salmela Oy:n yhteydessä. Matkaa kirkonkylän keskustaan on noin 500 metriä. Pikavuoroilla Hartolasta pääsee ilman autonvaihtoa Helsinkiin, Lahteen, Jyväskylään, Ouluun, Rovaniemelle ja Pieksämäelle. Vakiovuoroilla pääsee kirkonkylän kautta Sysmään, Asikkalaan, Joutsaan ja Heinolaan. Hartolan lähin rautatieasema sijaitsee noin 62 kilometrin päässä Mäntyharjulla.
Lähimmälle lentoasemalle Jyväskylään on Hartolasta matkaa noin 105 kilometriä, ja Helsinki-Vantaan lentoasemalle on matkaa noin 170 kilometriä. Mikkelin lentoasema, jonne ei ole säännöllistä matkustajaliikennettä, sijaitsee noin 90 kilometrin päässä.
Koulutus.
Hartolan kunnassa on yhteensä kaksi oppilaitosta. Hartolan yhtenäiskoulu tarjoaa opetusta alakoululaisille ja yläkoululaisille (luokat 1–9). Kansalaisopiston kursseja sekä lukio-opetusta Hartolassa tarjoaa Itä-Hämeen opisto.
Ruokakulttuuri.
Hartolan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla Kustavuksen paisti, suolakala, röpörieska ja ohrapippo, talkkunavelli, sahti ja kotikalja.