Pikku-Ahvenisto

Pikku-Ahvenisto on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Pyhäjärven alueeseen. Pikku-Ahvenisto on osa Vihnusjärven valuma-aluetta.
Maantietoa.
Järvi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,0 hehtaaria. Se sijaitsee Ylöjärvenharjulla ja on syvyydestään päätelleen mahdollisesti suppa. Pohjoisranta on muita rantoja jyrkempi, mutta järven ympäristössä on runsaasti harjualueelle tyypillisiä korkeusvaihteluja. Järven itäpäässä on rannan tuntumassa pieni saari. Järveen laskee vain yksi oja, joka tuo Iso-Ahveniston ja läheisen ojitetun metsän kuivatusvesiä. Järvellä ei ole omaa laskuojaa, ja vedet hupenevat suotumalla harjualueen pohjaveteen. Tästä seikasta huolimatta järvi luetaan kuuluvaksi Vihnusjärven valuma-alueeseen. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 244 vuorokautta eli 8 kuukautta. Järven rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä. Rantoja kiertää polku. Pikku-Aveniston vapaa-ajan keskus sijaitsee järven itäpäässä, ja siihen kuuluu seitsemän rakennusta. Länsipäässä sijaitsee laavu ja tulentekopaikka. Pohjoisrannat kuuluvat suojelualueeseen, joka seuraa Ylöjärvenharjua 2,5 kilometrin matkan. Järvi itse ei sisälly suojelualueeseen.
Vedenlaatu.
Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1985, 1999 ja talvella 2012. Vedenväri on ruskeaa ja se johtuu vedessä olevasta humuksesta. Vesi on hapanta ja sen puskurikyky happamoitumista vastaan on välttävä. Vuoden 1985 tutkimuksissa järvi oli happamoitunut ja sen vesi oli joillekin kalalajeille liian hapanta. Viime aikoina järven happamuustaso on ollut parempi ja puskurikykyä on tullut lisää. Järven ravinnetaso oli talvella 1999 lievästi reheville järville ominainen. Fosforipitoisuus alitti tuolloin rehevien järvien tason (30 mikrogrammaa litrassa vettä eli µg/l). Forsforin pitoisuudet ovat laskeneet vuoden 1985 tasosta. Järven happitilanne oli talvella 2012 erinomainen. Veden happipitoisuus oli 15 metrin syvyydessä melko korkea 6,9 milligrammaa litrassa vettä (mg/l), kun pintavedessä se oli 9,3 mg/l. Järven virkistyskäyttöarvo on hyvä. Jos järvessä on lämpötilakerrostuneisuudesta johtuvia happiongelmia, se voi pudottaa järven virkistysarvoa tyydyttäväksi.
Pikku-Ahveniston vapaa-ajankeskus.
Pikku-Ahvenisto on Ylöjärven kaupungin omistama vapaa-aika-alue. Antti Penjami Mäkikylä (aiemmalta nimeltään Anders Benjamin Mäkkylä) osti Pikku-Ahveniston järven ja 17 hehtaaria maata vuosien 1904 ja 1905 vaihteessa. Metsänhoitajana toiminut Mäkikylä oli ihastunut alueen maisemiin metsäretkillään. Alueen keskus on vuonna 1906 valmistunut päärakennus, jonka suunnitteli Paavo Uotila. Laajennusosa (suunnittelijanaan Wivi Lönn) valmistui vuonna 1914. Talo toimii nykyään 50 hengen juhlatalona. Erikoisen leiman miljöölle antavat laajat ja paljon työtä vaatineet luonnonkivipengerrykset.
Pikku-Ahveniston pohjoisranta on suojelualuetta. Se sijaitsee Ylöjärvenharjulla, Pikku-Ahveniston järven ympärillä. Järven rannalla on retkeilijöiden vapaassa käytössä oleva laavu. Kaupungin keskustaan on matkaa noin kolme kilometriä.
Ylöjärvi hankki puolet 17 hehtaarin suuruisesta Pikku-Ahveniston tilasta vuonna 1968 Mäkikylän suvulta. Toisen puolen kunta osti 1986.
Historiaa.
Vuoden 1953 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin ”Vähä-Ahvenisto”. Sen rannalla sijaitsi Ahveniston maatila, jonka kolme peltoa olivat järven itä- ja länsipäässä. Vuoden 1960 kartassa sen nimi olikin ”Pikku Ahvenisto”.