Kaja Kallas

Kaja Kallas (s. 18. kesäkuuta 1977 Tallinna) on virolainen poliitikko. Hän on Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja Ursula von der Leyenin toisessa komissiossa kaudella 2024–2029.
Aiemmin Kallas oli Viron pääministeri vuosina 2021–2024 maan ensimmäisenä naispääministerinä. Hän toimi Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 2014–2018.
Koulutus ja lakiura.
Kallas on valmistunut Tarton yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta, missä hän opiskeli vuosina 1995–1999. Kallas on suorittanut MBA-tutkinnon Estonian Business Schoolissa vuosina 2007–2009. Valmistuttuaan Tarton yliopistosta hän työskenteli asianajajana Virossa lakitoimisto Tarkin palveluksessa ja oli toimiston osakkaana viimeksi vuosina 2004–2006. Kallas oli lyhyen aikaa vuonna 2001 asianajajana Pariisissa Courtois Lébelillä ja vuonna 2003 Helsingissä Hannes Snellmanilla. Tarkin jälkeen Kallas on toiminut asianajajana, kilpailuoikeusosaston johtajana ja osakkaana lakitoimisto Luiga Mody Hääl Boreniuksella vuosina 2006–2011.
Poliittinen ura.
Uran alkuvaiheet.
Kallas valittiin Viron parlamenttiin vuonna 2011 Reformipuolueen edustajana. 2014–2018 hän toimi Euroopan parlamentin jäsenenä.
Reformipuolueen johdossa.
Joulukuussa 2017 Hanno Pevkur ilmoitti eroavansa Reformipuolueen puheenjohtajan paikalta, minkä jälkeen muutama päivä myöhemmin Kallas asettui ehdolle puolueen johtoon. Pevkurin eron taustalla olivat puoluetta edeltävinä kuukausina rasittaneet sisäiset ristiriidat. Hän ilmoitti tukevansa Kallasta uudeksi puheenjohtajaksi.
Kallaksen lisäksi ei ilmoittautunut muita puheenjohtajaehdokkaita, ja hänet valittiin virallisesti Pevkurin seuraajaksi puoluekokouksessa 14. huhtikuuta 2018. Kallas on Reformipuolueen ensimmäinen naispuolinen puheenjohtaja. Hän oli jo aiemmin kertonut luopuvansa paikastaan Euroopan parlamentissa kesällä.
Kallas valittiin Riigikogun jäseneksi vuoden 2019 vaaleissa, joissa Reformipuolue lisäsi kannatustaan ja pysyi suurimpana puolueena. Presidentti Kersti Kaljulaid nimitti Kallaksen ensin hallitustunnustelijaksi, mutta Jüri Ratasin johtama keskustapuolue oli jo aiemmin käynyt epävirallisia hallitusneuvotteluja Konservatiivisen kansanpuolueen (EKRE) ja Isänmaan kanssa. Kallaksen epäonnistuttua hallituksen muodostamisessa presidentti nimitti Ratasin hallitustunnustelijaksi virallisesti.
Jüri Ratasin hallituksen erottua alkuvuonna 2021 presidentti Kaljulaid nimitti Kallaksen hallitustunnustelijaksi ja 26. tammikuuta 2021 pääministeriksi. Kallaksesta tuli täten Viron ensimmäinen naispääministeri. Hänen ensimmäinen ulkomaanvierailunsa oli Suomeen 19. helmikuuta 2021, kun hän tapasi pääministeri Sanna Marinin ja presidentti Sauli Niinistön. Tapaamisissa keskusteltiin Suomen ja Viron kahdenvälisistä suhteista, koronapandemian hoidosta, kansainvälisistä kysymyksistä sekä ajankohtaisista EU-asioista. 
Venäjän hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022 Kallas on saanut kansainvälistä huomiota ja arvostusta kovalinjaisista kannanotoistaan Venäjän suhteen. Mediassa häntä alettiin kutsua ”Euroopan uudeksi Rautarouvaksi”. Kallas on verrannut hyökkäystä Viron kokemaan Neuvostoliiton miehitykseen, ja hänen mukaansa rauhan tavoittelu tekemällä myönnytyksiä Venäjälle osoittaisi tälle, että hyökkäyssodasta voi hyötyä, mikä vaarantaisi jatkossa Viron ja Suomen kaltaisten maiden turvallisuuden. Hän on vaatinut yrityksiä katkaisemaan liikesuhteet Venäjälle. 
Kohu ja erovaatimukset.
Elokuussa 2023 heräsi kohu, kun julkisuuteen tuli tieto, että Kallaksen aviomies Arvo Hallikin osittain omistama kuljetusalan yritys Stark Logistics oli jatkanut kuljetuksia Venäjälle. Hallikin osakkuus yritykseen tuli hänen Novaria Consult -yhtiönsä kautta, jolle Kallas puolestaan oli lainannut rahaa. Stark Logisticsin johto on puolustautunut sanomalla, että toiminnalla on pyritty auttamaan Venäjällä toimintaansa lopettavaa virolaista yritystä, ja Kallaksen mukaan yritys on katkaissut liikesuhteet venäläisiin asiakkaisiin. Kallas on korostanut olevansa ulkopuolinen puolisonsa liiketoimiin nähden ja sanonut, että hänen lainansa oli osoitettu Novaria Consultille, joka on ”täysin eri yritys”, kuin Stark Logistics. Kallasta syytettiin tekopyhyydestä, ja "Postimees"-lehdessä hänen vastauksiaan luonnehdittiin sekaviksi ja ristiriitaisiksi. 
Viron suurimmat sanomalehdet "Postimees" ja "Eesti Päevaleht" vaativat Kallaksen eroa, ja kahden kyselytutkimuksen mukaan yli puolet virolaisista kannatti Kallaksen eroamista. Kallas ilmoitti Viron yleisradion haastattelussa, ettei hänellä ole aikomusta erota, ja hän sanoi jatkavansa pääministerinä Ukrainan ja Viron vapauden puolustamista. Erovaatimuksista huolimatta esimerkiksi virolainen asiantuntija, politologi Tõnis Leht ei pidä eroa todennäköisenä, koska hallituskriisiä ei ole syntynyt, sillä reformipuolueen hallituskumppanit sosiaalidemokraatit ja Viro 200 -puoluepitävät Kallaksen kohtaloa reformipuolueen asiana.
Venäjän etsintäkuulutus.
Helmikuussa 2024 ilmoitettiin, että Venäjä on maan rikoslain perusteella etsintäkuuluttanut Kaja Kallaksen, koska hän on poistattanut neuvostoaikaisia sotamonumentteja. Kallas kommentoi viestipalvelu X:ssä tämän osoittavan, että hän toimii oikealla tavalla: ”EU:n vahva tuki Ukrainalle on menestys ja satuttaa Venäjää”.
Nimitys komissioon.
Kallas nimitettiin unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaksi edustajaksi 1. joulukuuta 2024 alkaen.
Yksityiselämä.
Kallas on Viron reformipuolueen entisen puheenjohtajan Siim Kallaksen tytär. Hänen äitinsä Kirsti, isoäitinsä ja isoisoäitinsä pakkosiirrettiin vuonna 1941 Neuvostoliiton toimesta Siperiaan, missä heidät pidettiin seuraavan 10 vuoden ajan. Kallas meni naimisiin elokuussa 2002 Roomet Leigerin kanssa, mutta avioliitto päättyi myöhemmin eroon. Vuosina 2011–2014 hän oli avoliitossa Viron entisen valtiovarainministerin ja Res Publican entisen puheenjohtajan Taavi Veskimäen kanssa, ja parilla on yhteinen lapsi. Kallaksen nykyinen puoliso on Arvo Hallik. Kallas puhuu viron lisäksi sujuvasti suomea, ranskaa, venäjää ja englantia.