Älä osta venäläisiä tuotteita!

Älä osta venäläisiä tuotteita! () tai Boikotoi venäläisiä tuotteita! () on alkujaan ukrainalainen kampanja venäläisten tuotteiden boikotoimiseksi. Boikotti aloitettiin elokuussa 2013 vastareaktiona tiettyjä ukrainalaisia tuotteita koskevaa venäläistä maahantuontikieltoa vastaan. Esimerkiksi heinäkuussa 2013 Venäjä oli kieltänyt ukrainalaisen Roshen-suklaan maahantuonnin. Myös ukrainalaisen lihan ja juuston maahantuontia oli rajoitettu Venäjän kauppasodan osana. Kauppasodan syyksi arvioitiin Venäjän pyrkimystä painostaa Ukrainaa mukaan samaan tulliliittoon (Euraasian unioniin) ja vaikeuttaa Ukrainaa solmimasta vapaakauppasopimusta Euroopan unionin kanssa loppuvuonna 2013.
Boikottikampanjan aloitti ukrainalainen verkosto Vidsitš erilaisilla sosiaalisilla medioilla. Venäjän suorittaman Krimin miehityksen seurauksena kampanja sai alkuperäistä maahantuontikieltoa laajempaa periaatteellista pohjaa alkuvuonna 2014.
Eräänä suosittuna apuvälineenä ostoboikotissa toimii älypuhelinsovellus, joka auttaa kuluttajia välttämään venäläistuotteita näyttämällä tuotteiden alkuperän venäläiseksi. Tuotteiden viivakoodin tunnistava sovellusohjelma helpottaa kuluttajia tunnistamaan boikotoitavia venäläistuotteita. Viivakoodeissa alkunumerot 460–469 ovat venäläisyritysten käytössä. Jo maaliskuussa 2014 joidenkin venäläisyritysten kerrottiin tosin pyrkineen vaihtamaan tuotteittensa viivakoodia ukrainalaisyritykseen viittaaviksi esimerkiksi ukrainalaisen jakelijansa avulla, vaikka tuotteen alkuperämaa oli yhä Venäjä.
Boikotti Ukrainan ulkopuolella.
Maaliskuun 2014 alussa kampanja laajeni eräisiin muihin maihin kuten Valko-Venäjään, Latviaan, Liettuaan, Viroon, Puolaan, Moldovaan, Georgiaan, Yhdysvaltoihin ja Tšekkiin.
Boikotin tulokset.
Venäläisten tuotteiden myynti Ukrainassa väheni 35–50 prosenttia keväällä 2014. Tammi–toukokuussa 2014 venäläispankit menettivät yli 50 prosenttia ukrainalaisista talletuksistaan. Syyskuussa 2014 kerrottiin, että venäläisvalmisteisten vaatteiden myynti oli pudonnut Ukrainassa 70 prosenttia ja venäläisen elintarviketeollisuuden myynti noin 100 miljoonaa dollaria. Venäläiset autot eivät enää käyneet kaupaksi. Lisäksi öljy-yhtiö Lukoil oli joutunut ainakin nimellisesti myymään Ukrainassa sijainneen huoltoasemaketjunsa.
Kuluttajien ostoboikottikampanjan kanssa samanaikaisesti oli Venäjän ja Ukrainan välillä meneillään vuonna 2014 yhä kiristynyt kauppasota, jossa Venäjä lisäsi toistuvasti tuontirajoituksia ukrainalaistuotteille. Itä-Ukrainan sota kurjisti Ukrainan taloutta ja tuotanto laski etenkin separatistialueella ja niiden lähistössä. Kriisistä huolimatta Venäjältä tuotiin vuoden 2014 tammi-heinäkuussa yhä 28 prosenttia kaikesta Ukrainan tavaratuonnista ja vienti Venäjälle edusti 20 % osuutta Ukrainan viennistä. Venäjän tuonnin arvo laski tänä aikana 20,7 % vastaavaan edellisvuoden jaksoon verrattuna. Tuonnin määrän laskuun vaikuttivat erityisesti maakaasutuonnin hinta tammi-maaliskuussa ja toimituskatkos kesällä 2014 sekä useimmilla Ukrainan alueilla suosittu venäläistuotteiden ostoboikotti.
Seksuaalivähemmistöjen venäläisen vodkan boikotti.
Ennen yleisempää venäläistuotteiden boikottia, yhdysvaltalainen gay-aktivisti Dan Savage käynnisti heinäkuussa 2013 venäläisen vodkan boikotin. Tämän protestiliike pyrki vastustamaan seksuaalivähemmistöjen huonoa kohtelua Venäjällä.
Venäjän hyökkäyssodan (2022-) vaikutuksia.
Pian Venäjän 24. helmikuuta 2022 alkaneen hyökkäyssodan seurauksena venäläisten tuotteiden ja palvelujen ostaminen lopetettiin laajalti suomalaisissa vähittäiskaupan myymäläketjuissa. Boikottia kohdistettiin myös venäläiseen Lukoil-öljy-yhtiöön kytkeytyvän Teboilin polttoainemyymälöihin, vaikka useat myymälät itsessään olivatkin suomalaisomistuksessa.