Aurinkoenergia Suomessa

Aurinkoenergiaa käytetään Suomessa pääasiassa vedenlämmittämiseen sekä sähkön tuottamiseen aurinkopaneeleilla. Aurinkoenergialla tuotettiin 1,4 prosenttia sähkön kokonaistuotannosta Suomessa vuonna 2024. Aurinkoenergian tuotannon määrä on kasvanut Suomessa vuosittain sen ensimmäisistä käyttöönottovuosista lähtien. Esimerkiksi vuonna 1990 aurinkoenergiaa tuotettiin noin 18 terajoulea, vuonna 2000 noin 22 terajoulea ja vuonna 2010 noin 56 terajoulea. Vuonna 2023 aurinkopaneeleilla tuotettu aurinkosähkö maksoi Suomessa 30-35 euroa megawattitunnilta.
Vuonna 2023 aurinkosähkökapasiteettia oli Suomessa noin 600 megawattia, josta noin 75-80 prosenttia pientalojen ja taloyhtiöiden katoilla. Tämä osuus on kuitenkin laskemassa, ja vastaavasti suuren mittakaavan teollisten hankkeiden osuus nousemassa. Fingridin arvion mukaan aurinkosähkön tuotantokapasiteetti yli kymmenenkertaistuu nykyisestä vuoteen 2030 mennessä noin 7000 megawattiin. Pullonkaulaksi saattaa nousta kantaverkon kapasiteetin riittävyys erityisesti Itä-Suomessa.
Kantaverkkoyhtiö Fingridin ennusteen mukaan aurinkoenergialla tuotetaan kuusi prosenttia sähköstä vuonna 2030.
Historia.
Suomen ensimmäinen verkkoon kytketty aurinkovoimalaitos vihittiin käyttöön Inkoon Kopparnäsissä 31. elokuuta 1989.
Aurinkovoimapotentiaali.
Aurinkoenergian tuotanto perustuu valon määrään, joten Suomessa aurinkoenergian määrä on kesällä jopa suurempi kuin Keski-Euroopassa. Marras-helmikuussa aurinkoenergiaa suomessa ei juuri saada talteen. Alkukeväästä ja loppusyksystä aurinkoenergiaa on Suomessa saatavilla huomattavasti vähemmän kuin Keski-Euroopassa. Käytännössä Suomessa aurinkoenergiaa on keskikesällä saatavilla reilusti enemmän kuin Keski-Euroopassa, mutta talvea kohden aurinkoenergian saatavuus romahtaa. Vuositasolla aurinkoenergian määrä per neliömetri on Keski-Suomessa noin 900 kWh. Vertailuarvona Hampurissa auringon säteilyn energia on vuositasolla 938 kWh sekä Lissabonissa 1  689 kWh. Auringosta paneelien avulla saatavan energian kokonaismäärä saattaa olla Keski-Eurooppaa korkeampi, koska useimpien paneelien teho on parempi Suomen kylmemmässä ilmastossa. Vuositasolla hyödynnettävän aurinkosähkön määrää voi arvioida Suomen säteilykartan avulla. Euroopan säteilykartan avulla voi puolestaan arvioida miten Suomessa saatava aurinkoenergian määrä pärjää vertailussa esimerkiksi Välimeren rannikkoseutuihin nähden.
Laadukkaiden aurinkolämpöjärjestelmien vuosituotanto vaihtelee Suomessa keskimäärin välillä 400 – 500 kWh/keräin-m2. Aurinkolämpöjärjestelmän vuosituotto riippuu merkittävästi keräintyypistä, asennettujen keräinten sijainnista, suunnasta sekä mitoituksesta suhteessa kohteen lämmönkulutukseen. 400 kWh/keräin-m2 on tyypillinen tuotanto käyttöveden tapauksessa, kun muissa käyttökohteissa (esim. tilojen tai uima-altaan lämmitys) ylletään vähintään 500 kWh/keräin-m2 tuottoihin.
Oulussa kyetään tuottamaan yhtä paljon aurinkosähköä kuin Pohjois-Saksassa. Oulussa ja Tampereella aurinkopaneelien tuotot ovat käytännössä samat.
Aurinkoenergian käyttöä Suomessa rajoittavat vuodenaikavaihtelut. Etelä-Suomessa auringon vuosittainen auringon säteilymäärä on samaa suuruusluokkaa kuin Keski-Euroopassa, mutta siitä noin 90 prosenttia saadaan maalis-syyskuun välisenä aikana. Vuodenaikavaihtelut ovat vielä suuremmat pohjoisessa.
Aurinkovoimakapasiteetti.
Fingridin aurinkovoimaennusteissa käytetty Suomen voimajärjestelmään liitetyn aurinkovoiman kokonaiskapasiteetti. Tieto perustuu Energiaviraston keräämään jakeluverkkojen pientuotantotilastoon. Lisäksi sitä päivitetään Fingridille toimitettuihin tietoihin perustuvien arvioiden avulla 
Lähde: 
Tuotettu energia ja osuus energiantuotannosta.
Lähde: 
Aurinkoenergian taloudellisuus Suomessa.
Aurinkoenergiajärjestelmien globaalin hintojen laskun myötä aurinkoenergiasta on tullut Suomessa vuodesta 2014 alkaen taloudellisesta kannattavaa tietyillä reunaehdoilla. Aurinkosähkö ja aurinkolämpö ovat taloudellisesti kannattavia investointeja sillä ehdolla, että aurinkoenergia tuotetaan Suomessa omaan käyttöön, sillä korvataan kalliimpaa ostoenergiaa sekä investointien kannattavuuden laskenta-aikana käytetään paneelien tai keräinten takuuajan pituista aikajaksoa (yleensä 25 vuotta). Lisäksi yritysten ja kuntien tapauksessa Työ- ja elinkeinoministeriön energiatuen saaminen on kannattavuuden ehto. Investointien kannattavuutta tulee arvioida investointien sisäisellä korkokannalla, nettonykyarvolla ja energian omakustannushinnalla. Takaisinmaksuaika ei ole yksin soveltuva aurinkoenergian kannattavuuden arviointimenetelmä. Tyypillisesti pientalouksien aurinkosähköjärjestelmien takaisinmaksuaika on 24–32 vuotta ja suuremmissakin kohteissa takaisinmaksuajaksi arvioidaan yli 20 vuotta
Työ- ja elinkeinoministeriö voi hankekohtaisen harkinnan perusteella myöntää yrityksille, kunnille ja muille yhteisöille energiatukea sellaisiin ilmasto- ja ympäristömyönteisiin investointi- ja selvityshankkeisiin, jotka edistävät uusiutuvan energian käyttöä, energiansäästöä, energiantuotannon tai käytön tehostamista, vähentävät energian tuotannon tai käytön ympäristöhaittoja. Tuen määrä on vuonna 2016 aurinkoenergialle 20–25 prosenttia.
Seinäjoella sijaitsevan 6 megawatin aurinkopuiston investointi oli lähes 7 miljoonaa euroa ja takaisinmaksuaika on noin 10 vuotta.
Aurinkoenergian tutkimusta Suomessa.
Suomessa on käynnissä Suomen strategisen tutkimuksen neuvoston (STN) rahoittama Just Energy -tutkimusohjelma (2023–2029), joka tarkastelee energiaratkaisujen, mukaan lukien aurinkosähkön, osuutta vihreässä siirtymässä. Ohjelmaan kuuluu viisi tutkimushanketta, joista etenkin Turun yliopiston vetämä RealSolar-hanke tutkii aurinkosähkön integroimista Suomen energiajärjestelmään.
Aalto-yliopiston FinSolar-hankkeessa (2015) toteutettu aurinkoenergiainvestointien arvoketjutarkastelu koski neljää investointia, joista kaksi edustivat aurinkolämpöä ja kaksi aurinkosähköä. Kahdessa investoinnissa aurinkosähköpaneelit ja aurinkolämpökeräimet olivat kotimaista tuotantoa. Kahdessa muussa investoinnissa paneelit ja keräimet tulivat ulkomailta. Tarkasteltuja aurinkolämmön investointitapauksia olivat Helsingin Sakarinmäen koulun aurinkolämpövoimala, johon asennettiin suomalaisen Savo-Solarin aurinkokeräimet, sekä nelihenkisen omakotitalon aurinkolämpöjärjestelmä Porissa. Aurinkosähkö-tapauksina tarkasteltiin porilaisen Kiinteistö Oy Aurinkopajan aurinkosähköjärjestelmää, joka toimii kotimaisen Valoen paneeleilla, sekä Tampereen Vuoreksen koulukeskuksen järjestelmää. Aurinkolämpöinvestointien kotimaisuusasteet olivat 48 prosenttia ja 71 prosenttia. Aurinkosähköinvestointien kotimaisuusasteet olivat 55 prosenttia ja 62 prosenttia. Tarkastelu koski vain neljää aurinkoenergiakohdetta, joten keskimääräisen kotimaisuusasteen arviointi Suomessa vaatisi suuremman otoksen.