Longgun luola

Longgun luola eli Longgudong (, ) tai vaihtoehtoisesti Juyuandong () on arkeologinen kohde Kiinassa Hubein maakunnan Jianshin piirikunnassa. Luolasta on löydetty primitiivisen ihmisen jäänteitä, kivityökaluja ja runsaasti suurimman apinan "Gigantopithecus blackin" hampaita.
Ympäristö.
Luola sijaitsee Jintangin kylässä olevalla pienellä kukkulalla. Luolan suunaukon edestä virtaa pieni Longgudongjoki (), jonka vedenpinta on 85 metriä alempana kuin luolan suuaukko. Joki virtaa maanalaisenakin ja yhtyy lopulta puolentoista kilometrin jälkeen Yesanheen jokeen ja sitten Qingjiangin jokeen, joka on Jangtzen eteläinen haara. Toinen kuuluisa luola Longgupo sijaitsee 63 kilometriä pohjoiseen.
Ajoitukset.
Luolan fossiilisen faunan mukaan löytöaineiston vanhin materiaali sijoittuu varhaiseen pleistoseeniin. Paleomagnetostratigrafian tulokset sopivat parhaiten Matuyama-epookkiin, joka tukee edellistä ajoituksen arviota. Eräs arvio ajoitukselle on 1,4–1,1 miljoonaa vuotta sitten.
Luolassa on silti voitu asustaa myöhemminkin pitempiäkin aikoja, sillä luolasta on löytynyt peuran sarvesta tehty veistos, joka ajoitetaan 13 000 vuotta vanhaksi. Sen ikä on sama kuin nuotioiden hiilenpalasten, joita löytyi samasta kerroksesta.
Löytöaineisto.
Ihminen.
Luolasta löytyneet kuusi ihmisen hammasta ovat ilmeisesti niin primitiivisiä, että niiden arvellaan kuuluneen "Australopithecinelle" tai "Meganthropukselle". Nykyihminen eli "Homo sapiens" on elännyt luolassa paljon lähempänä nykyaikaa, mutta tästä lajista ei ole jäänyt jäljelle fossiileja.
Artefaktit.
Luolasta on löytynyt yli 600 kivistä artefaktia. Osa kivistä olivat luonnonkiviä, jotka ihminen oli kuljettanut luolan sisälle. Ne tunnistaa siitä, etteivät ne ole kalkkikiviluolan mineraaleja. Muut artefaktit olivat kiventyöstössä syntyneitä iskoksia, säleitä, ytimiä ja työkaluja. Työkaluista tunnistettiin ainakin kaapimet, porat, naskalit ja lyömäkivet. Luista on valmistettu esimerkiksi naskalit ja pieniä lapioita.
Taide-esineeksikin voidaan luokitella edellä mainittu yli 10 senttimetriä pitkä sarvenkappale, johon on kaiverrettu kolme piirroskenttää. Yksi on useilla rinnakkaisilla viivoilla muodostettu kahdeksikko. Toinen on kuuden viivan ryhmä ja kolmas kuvio on sik-sak-viivoilla ja rinnakkaisilla viivoilla muodostettu pitkä ornamentti. Kappale on lopuksi peitetty punamaalilla, joka on todennäköisesti hematiittia eli punamultaa.
Eläinfossiilit.
Luolasta on löydetty 87 eläinlajin fossiileja, joista viisi on opittu tuntemaan vasta hiljattain. Puolet fossiileista on kuulunut pienille nisäkkäille ja 35 suurille nisäkkäille. Näistä kiinnostavin lienee "Gigantopithecus blacki", jolta on löytynyt yli 100 hammasta luolan maakerroksista. Muita eläimiä ovat olleet esimerkiksi "Ailuropoda melanoleuca wulingshanensis", "Cuon javanicus antiquus" and "Tapirus sinensis".
"Gigantopithecuksen" neljä hammasta analysoitiin yhdessä toisen luolan neljän hampaan kanssa ja silloin ilmeni, että "G.blacki" eli metsissä ja oli kasvinsyöjä. Apina eli niin sanotulla C3-dieetillä, joka poikkeaa muiden apinoiden ruokavaliosta, joka koostuu lähinnä C4-dieetistä. "G. blacki" hävisi tältä alueelta, joka oli sen pohjoisinta levinneisyysaluetta. Apina kuoli lopulta sukupuuttoon.