Vispiläjoki

Vispiläjoki eli Vispilänjoki on Keski-Suomessa suurelta osin Jyväskylässä ja osittain Muuramessa sijaitseva noin viiden kilometrin pituinen joki, joka laskee Kuohun Iso-Lampsista etelään Saukkolan Kuusjärveen. Joki on noin 5,5 kilometrin pituinen.
Maantietoa.
Joen kulku.
Vispiläjoki alkaa Iso-Lampsin kaakkoispäästä 126,6 metrin korkeudelta mpy. Heti yläjuoksulla siihen yhtyy Marjojärven laskuoja lännestä. Joki alkaa tämän jälkeen kääntyä kaakkoon, jossa siihen yhtyy ensin Mustalammen laskuoja ja yhdystien 16613 alituksen jälkeen ensin etelästä Saarijärven, sitten pohjoisesta Savilampien ja Kitusen vesiä tuova uoma. Lähteelänperän kulmakunnalla joki alittaa yhdystien 16609 ja kääntyy lounaaseen Ylä-Maksingan jälkeen. Jyväskylän ja Muuramen kuntaraja seuraa jokea tien alituksen ja Ylä-Maksingan välillä. Heti alempana joen varrella on vielä pieni Keski-Maksinka, joka on suurelta osin kuivatettu. Alajuoksulla joki alittaa vielä Lähteelänperän ja Riskoperän välisen paikallistien. Vispiläjoki laskee Muuramen puolella lopulta Kuusjärveen, jonka pinta on 100,9 metrin korkeudella, eli pudotusta joelle kertyy noin 25,7 metriä.
Vispiläjoki kuuluu Kymijoen vesistön (vesistöaluetunnus 14) Muuratjärven valuma-alueen (14.28) Kuusjärven alueeseen (14.285). Lähdejärven Iso-Lampsin yläpuolella alueella on Kuohunjoki, Neulajärvi, Neulajoki, Mustajärvi, Mustajoki, Kotanen ja Myllyjoki, jonka lähdejärvi Vähä-Vesanka kuuluu Vesankajärven valuma-alueeseen (14.286).
Kosket.
Joessa on viisi koskea: ylimmästä alimpaan Konttikoski, Raiviokoski, Kinnarinkoski, Tammikoski ja Maksingankoski. Kontti-, Raivio- ja Kinnarinkosket kuuluvat Jyväskylään, Maksingankoski Muurameen ja Tammikoski sijaitsee kunnanrajalla. 
Kinnarinkoskea lukuun ottamatta kaikkia koskia on perattu, Maksingankoskea eniten. Kalojen nousuesteenä joessa on Konttikosken pohjapato, joka on rakennettu Iso-Lampsin vedenpinnan nostamiseksi.
Vedenlaatu.
Vispiläjoen vedenlaatua on tutkittu kahdesta mittauspisteestä vuosina 1971–2015. Mittausten keskiarvoiksi on saatu seuraavat lukemat: hapen kylläisyysaste 80 %, väriluku 85 mg Pt/l, kemiallinen hapenkulutus 13 mgO2/l, happamuus pH 6,6, rautapitoisuus 580 μg/l, alumiinipitoisuus 255 μg/l, sähkönjohtavuus 3,9 mS/m, ammoniumtyppipitoisuus 13 μg/l ja kokonaisfosforin pitoisuus 17 μg/l.
Luontoarvoja.
Vispiläjoen luontoarvoiltaan huomattavimmat osat ovat Kinnarinkoski ja Tammikoski, joiden ympäriltä on tavattu muun muassa rauhoitettuja kirjojokikorentoja. Koskikara pysähtyy Kinnarinkoskessa muuton aikana. Kinnarinkosken lähellä on myös yksityinen "Ojalan luonnonsuojelualue", johon kuuluu liito-oravan elinympäristöä.
Vuosina 2022–2023 tehtyjen koekalastusten perusteella joessa esiintyviä kalalajeja ovat ainakin taimen, ahven, särki ja kivisimppu.
Historiaa.
Ennen vuoden 2009 kuntaliitoksia Jyväskylän maalaiskunnan ja Korpilahden raja seurasi osittain Vispiläjokea.
Konttikosken vasemmalla rannalla on vesimylly, joka on rakennettu 1870-luvulla. Myllyn yhteydessä on ollut pärehöylä ja generaattori. Viljaa ei ole jauhettu vuoden 1960 jälkeen. Vanha myllyn yhteydessä ollut pato purettiin vuonna 1998 ja korvattiin pohjapadolla. Myös Raiviokoskessa ja Tammikoskessa on ollut vesimylly, joiden lisäksi Kontti- ja Raiviokoskella on käytöstä poistettuja kalankasvatusaltaita.