Lavajärven valuma-alue

Lavajärven valuma-alue (35.59) sijaitsee Pirkanmaalla. Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (35) ja on Ikaalisten reitin valuma-alueessa (35.5) toisen jakovaiheen yhdeksäs osa-alue, joka laskee Mahnalanselän alueeseen (35.51). Lavajärvi on valuma-alueen pääjärvi ja sen laskujoki on Lavajoki, joka virtaa Sarkkilanjärven jälkeen Miharinlammiin. Valuma-alueen pinta-ala on 220 km². Valuma-alueen suurimpia järviä ovat Lavajärvi, Karhejärvi, Koikeroinen ja Kitarinjärvi.
Valuma-alueen kolmannen jakovaiheen alueita ovat Lavajoen alue (35.591), Lavajärven alue (35.592), Karhejärven valuma-alue (35.593), Ruonajoen valuma-alue (35.594) ja Äkönmaanojan valuma-alue (35.595). Alla on lueteltu jokaisen osa-alueen järvet.
Jokia.
Lavajoki.
Lavajärvi on valuma-alueensa pääjärvi, jonka laskujoki on Lavajoki. Lavajoki laskee Mahnalanselkään Miharinlammin kautta. Lavajärveltä Sarkkilanjärveen sitä kutsutaan Lavajoeksi, mutta Rokkakosken jälkeen käytetään myös nimeä Rokkakoskenjoki. Sarkkilanjärven jälkeen joki muuttuu Muotialanjoeksi. Lemmakkalanjärven jälkeen joen lyhintä osuutta kutsutaan "Sanaksenjoeksi". Tähän osaa yhtyy Ruonajoki (alla) oikealta puolelta. Lavajoen pituus Lavajärvestä Miharinlammiin on 13 kilometriä ja joen valuma-alue pois lukien Lavajärven osuus on 88 neliökilometriä.
Ruonajoki.
Ruonajoki on Lavajoen sivuhaara, joka yhtyy siihen oikealta päin Lavajoen alajuoksulla Lemmakkalanjärven alapuolella. Se virtaa Lavajoen kanssa rinnakkain hien lännempänä. Alajuoksulla sijaitseva kosteikko on kuivatettu Huutijärvi, jonka läpi Ruonajoki virtaa. Huutijärvessä siihen yhtyy oikealta Kouloja. Ylempänä Sarkkilan kylässä sijaitsee Raattajärvi ja ennen valtatie 3 siihen yhtyy oikealta Suoniemeltä nimettömän järven laskuoja. Noin kolme kilonetriä valtatieltä pohjoiseen entisen Viljakkalan ja nykyisen Ylöjärven rajalla sijaitsee kolme järveä lähellä toisiaan. Alinna on Sirppijärvi, joka on laskettu järvi. Avosuolla sijaitsee sen tilalla kaksi vesiallasta. Ylempänä on Riihijärvi, joka vaikuttaa myös lasketulta järveltä. Ruonajoen latvahaaroja on vielä pohjoisempana, mutta järviä ei ole enempää. Ruonajoen valuma-alueen (35.594) pinta-ala on 20 km².
Ruonanjoki.
Ruonanjoki laskee Karhejärven vedet Lavajärveen. Joki on noin 7 kilometriä pitkä ja sen varrella on useita maatiloja vaikka se kulkeekin metsämaiden läpi. Joessa on monia koskiosuuksia ja sen rannoilta tiedetään monia lähteitä. Joenrannan kasvillisuus on rehevää ainakin Myllykulman alueella. Koko joki muodostaa Natura 2000-ohjelmassa luonnonsuojelualueen pääasiassa jokihelmisimpukan (eli raakun) lisääntymisalueen takia. Raakku vaatii lisääntyäkseen lohikaloja ja sen vuoksi joen purotaimenen kanta tulee pitää elinvoimaisena. Raakkua tavataan Etelä-Suomessa vain Ruonanjoessa, Turkimusojassa ja Matalusjoessa. Joessa elää myös saukko ja koskikara. Joki toimii toista kilometriä Hämeenkyrön ja Ylöjärven välisenä rajana. Täällä joki tunnetaan myös nimellä "Kylmäjoki".
Valuma-alueen kuvaus.
Lavajoen alue (35.591).
Lavajoki virtaa syvässä kalliomurroksen synnyttämässä laaksossa ja joen kulussa on kynnyksiä, jotka synnyttävät järvialtaita. Näitä ovat Sarkkilanjärvi ja Lemmakkalanjärvi, joskin sellaiselta vaikuttava Miharinlammi on alun perin Mahnalanselän lahti. Lavajokeen laskee kaksi muutakin järveä. Iso-Kaidan laskujoki yhtyy alajuoksulla ja Järviönjärven yläjuoksulle. Iso-Kaita on metsäjärvi ja Järviönjärvi peltomaiden järvi. Alajuoksulle yhtyy Ruonajoki, jota käsitellään tässä omana valuma-alueenaan (katso alla).
Lavajärven alue (35.592).
Valuma-alueen keskusjärvi on Lavajärvi, jonka laskujoki on Lavajoki. Järveen laskee 13 pikkujärveä joko suoraan tai toisen järven kautta. Eräät järvet laskevat Lavajärveen Ruonanjoen kautta. Kurkosjärvi, joka laskee Lavajärveen etelästä, tuo laskuojassaan myös Vähä Kivijärven ja Iso Kivijärven vedet. Sorvajärvi laskee Lavajärveen idästä. Sorvajärveen laske kaksi laskuojaa. Pohjoisesta laskee Pikku Oksajärven ja Iso Oksjärven laskuoja ja idästä laskee Sammattijärven ja Särkijärven laskuoja. Ahvenusjärvi laskee Lavajärveen idästäpäin omaa laskuojaa myöten. Loput valuma-alueen järvistä laskevat suoraan Ruonanjokeen. Näitä ovat Karhelammi, Virojärvi,Kiuaslammi ja Riihijärvi.
Karhejärven valuma-alue (35.593).
Valuma-alueen keskusjärvi on Karhejärvi, jonka laskujoki on Ruonanjoki. Valuma-alueeseen kuuluu yli 26 järveä. Karhejärvi muodostuu kolmesta vesialtaasta. Itäiseen vesialtaaseen laskevat etelästä Sauninjärvi ja Suurlammi. Idästä siihen laskee lyhyen laskuojan kautta Mälitynjärvi. Siihen laskee ainoastaan Koikeroinen, joka kokoaa usean järven siihen laskevat vedet. Etelästä siihen laskevat Laihalammi ja Ahvenlammi ja pohjoisesta laskevat Kakkurilammi ja kauempaa Hangasjärvi. Karhejärven keskimmäiseen vesialtaaseen laskee viisi järveä vetensä. Etelästä siihen laskevat yhteistä ojaa myöten Pirttijärvi, Majajärvi ja Korpijärvi. Idästä siihen laskevat Kitarinjärvi ja siihen laskeva Ähkylammi. Tässä vesialtaassa sijaitsee Ruonanjoen luusua.
Karhejärven pohjoiseen vesialtaaseen laskevat loput valuma-alueen vedet. Suoraan siihen laskevat samaa ojaa myöten Työläjärvi, Haapalammi ja Kyntöjärvi. Hieman pohjoisemmaksi laskee järveen vielä Survoslammi. Muut järvet laskevat Myllyjokeen suoraan tai sen pääjärven Kolmilopin kautta. Myllyjoessa on kaksi läpivirtausjärveä Karhelammi ja Ahvenusjärvi. Hieman Kahelammin yläpuolelle laskevat Alinen Luomajärvi ja Ylinen Luomajärvi yhteistä laskuojaa myöten. Aivan Ahvenuslammin yläpuolella sijaitsee Kolmiloppi, johon loput järvistä laskevat. Rokkalammi laskee sen länsiosaan ja Alinen Kivijärvi ja Kivijärvi laskevat sen Pitkälahteen yhteistä ojaa myöten.
Äkönmaanojan valuma-alue (35.595).
Lavajokeen laskee vasemmalta oja, joka virtaa Äkönmaan kautta. Alimmainen järvi on Alainenjärvi, jonka laskuoja Äkönmaanoja on. Siihen laskee Pirttijärvi, joka kerää vedet Hämeenkankaan pohjoispuolelta. Eräs sivuoja tuo Mäyräjärven, Pihlajaniemenjärven ja Lepojärven laskuvedet. Äkönmaanojan valuma-alueen pinta-ala on 28 km².