Karlstadin kunta

Karlstadin kunta () on Värmlannin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin. Kunnan keskustaajama on Karlstad.
Kunnan maapinta-ala on 1 168,66 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 94 828 henkeä (31.12.2020).
Väkiluvultaan Karlstad on lääninsä suurin kunta.
Karlstadin kunta rajoittuu etelässä Ruotsin suurimpaan järveen Vänerniin. Karlstadin naapurikuntia ovat lännessä Grums, pohjoisessa Kil, Forshaga ja Hagfors, idässä Filipstad, Storfors ja Kristinehamn sekä etelässä Hammarö. Näiden lisäksi Karlstadilla on järvirajaa Säfflen kanssa lounaassa.
Ruotsin kunnista Karlstad on se, jossa valtiopäivävaalien tulos muistuttaa eniten koko maan vaalitulosta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 225,30 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 19,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Vuonna 1934 Karlstadin kaupunkiin liitettiin siihen rajoittunut Karlstadin maalaiskunta. Nyedin maalaiskuntaan perustettiin Molkomin taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1946. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle perustettiin viisi "suurkuntaa":
Karlstadin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Molkomin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1958.
Vuonna 1967 Östra Fågelvik liitettiin Karlstadin kaupunkiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa kaupunkiin yhdistettiin myös Grava, Nor ja Nyed sekä Väsen seurakunta jaetusta Väsen maalaiskunnasta. Ölmen seurakunta liitettiin Kristinehamnin kuntaan. Vuoden 1971 kuntauudistuksen yhteydessä Karlstadista tuli pelkkä kunta, sillä Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon.
Kuntavaakuna.
Vaakunaselitys: "Hopeisessa kentässä punavaruksisen sinisen kotkan oikea puolisko, jonka kummallakin puolella kaksi korkeaa piikkihuippuista punaista tornia." (Ruotsiksi "I fält av silver den högra hälften av en blå örn med röd beväring mellan två höga, med spetsiga huvar försedda röda torn.")
Vaakuna perustuu sinettiin, joka esiintyy Karlstadin kaupunkioikeuksien myöntämiseen liittyvässä privilegiokirjeessä vuodelta 1584. Vaakuna vahvistettiin Karlstadin käyttöön vuonna 1949. Vuoden 1971 kuntauudistuksen jälkeen Karlstadin kunta sai vaakunan kaupungilta, joka oli antanut nimensä koko kunnalle. Vaakuna rekisteröitiin Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1974. Myös Norin ja Nyedin kunnilla oli vaakunat, mutta kuntauudistuksessa ne menettivät virallisen asemansa.
Nykyään kunta käyttää tunnuksenaan enimmäkseen "Karlstadin aurinkoa".
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 617 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 704 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 198 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 54 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 10 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 89,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 9 203 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Luettelossa mainituista taajamista Norsbron on sittemmin kasvanut yhteen Vålbergin taajaman kanssa, mutta erotettu siitä myöhemmin pientaajamaksi.
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Viranomaisia.
Karlstadissa sijaitsevat
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Karlstadin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Karlstadin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Ystävyyskaupungit.
Karlstadilla on seitsemän ystävyyspaikkakuntaa.
Pohjoismaissa:
Muualla Euroopassa: