Hankasalmi

Hankasalmi on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa, vanhan Savon ja Hämeen rajamailla. Hankasalmen kunnanvaltuustossa on 23 jäsentä. Kunnan alueella on 97 järveä, joista suurimmat ovat Kynsivesi-Leivonvesi, Armisvesi ja Kuuhankavesi. Kirkonkylä sijaitsee Kuuhankaveden ja Hankaveden välisellä kannaksella. Kynsivesi muodostaa vesirajan naapurikunta Laukaan kanssa. Järvien ansiosta Hankasalmella on runsaasti vapaa-ajan asuntoja (1 549 mökkiä), mistä johtuen asukkaiden määrä suurenee kesäisin huomattavasti.
Maantiede.
Hankasalmen naapurikunnat ovat Kangasniemi, Konnevesi, Laukaa, Pieksämäki, Rautalampi ja Toivakka.
Hankasalmen Natura-kohteita ovat mataloitunut lintuvesi Pieni-Kaihlanen, Vihtamäen lettorämeen pieni suoalue ja Vanginvesi, joka muodostuu peräkkäisistä hitaasti virtaavista altaista, joiden välissä on varsin voimakkaasti virtaavia koskia.
Kylät.
Armisvesi, Asema, Halttula, Kallioaho, Kankainen, Kirkonkylä, Kärkkäälä, Murtoinen, Niemisjärvi, Ristimäki, Sauvamäki, Suolivesi, Säkinmäki, Venekoski.
Asema, Hankasalmen kirkonkylä ja Niemisjärvi ovat osittain taajama-aluetta. Kylien asukasmäärä vaihtelee 100:n ja 1 500:n välillä. Koulu toimii enää vain kolmella kylällä sen jälkeen kun vuonna 2020 lakkautettiin Ristimäen koulu. Asemakylällä on toiminut sahayritys vuodesta 1916 alkaen.
Liikenne.
Hankasalmen kautta kulkevat valtatie 9 Jyväskylästä Kuopioon, valtatie 23 Jyväskylästä Pieksämäen ja Varkauden kautta Joensuuhun sekä Jyväskylä–Pieksämäki-rata.
Hankasalmen rautatieasema kuuluu vuonna 1918 liikenteelle avatun Jyväskylä–Pieksämäki-radan alkuperäisiin liikennepaikkoihin. Asemalla on edelleen henkilö- ja tavaraliikennettä.
Historia.
Rautalammin pitäjään kuuluneet Hankamäen, Kuuhankaveden ja Kynsiveden kylät muodostivat oman rukoushuonekunnan vuonna 1798 ja sille valmistui pieni rukoushuone. Hankasalmen kappeliseurakunta on perustettu 7. huhtikuuta 1802. Aikaisemmin Pieksämäen ja Rautalammin pitäjiin kuuluneet Armisveden, Niininiemen ja Suoliveden kylät liitettiin siihen 1831 ja lisäksi alueita Kangasniemen ja Laukaan pitäjistä. Seurakunta itsenäistyi 1860.
Nykyinen Hankasalmen kirkko on seurakunnan kolmas. Kirkko on valmistunut 1892 ja sen suunnitteli arkkitehti Josef Stenbäck. Rakennus on hirsinen päätytornillinen pitkäkirkko ja se on tyyliltään uusgoottilainen.
Pysyvä asutus on muodostunut Hankasalmen alueelle jo 1500-luvulla. Hankasalmelaisuuden juuret ovat itäisen ja läntisen kansankulttuurin kohtaamisessa. Hankasalmen kunta on perustettu vuonna 1872. Kunnan väkiluku vuonna 1805 oli 889 henkeä (ennen kunnan perustamista, nykyistä pienemmän alueen sisäpuolella), vuonna 1860: 2846, vuonna 1900: 6702 ja 1964: 8823 henkeä. Jyväskylän-Pieksämäen radan valmistuminen vuonna 1918 oli pitäjän kehityksen tärkeä askel. Samalla syntyi asemakylä noin 9 kilometriä kirkonkylän eteläpuolelle, koska rataa ei rakennettu kirkonkylän kautta.
Elinkeinot.
Kunnan työllisistä 26,4 prosenttia työskentelee julkisessa hallinnossa, koulutuksessa ja terveydenhuollossa, 20,7 prosenttia kaupan alalla, 14,8 prosenttia maa- ja metsätaloudessa sekä 12,4 prosenttia teollisuudessa. Versowoodin omistama Hankasalmen saha on suurin teollinen työpaikka ja KiiltoCleanilla on kemiantehdas Niemisjärvellä. Palvelualalla huomattavia työpaikkoja ovat Lomakeskus Revontuli ja Häkärinteiden laskettelukeskus.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Taajamat.
Vuoden 2017 lopussa Hankasalmella oli 5 019 asukasta, joista 2 409 asui taajamissa, 2 550 haja-asutusalueilla ja 60:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hankasalmen taajama-aste on 48,6 %. Hankasalmen taajamaväestö jakaantuu kolmen eri taajaman kesken:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Koulutus.
Hankasalmella perusopetusta antavat Aseman koulu (luokka-asteet 0-6), Kuuhankaveden yhtenäiskoulu (1-9) ja Niemisjärven koulu (0-6). Toisen asteen yleissivistävää opetusta antaa Hankasalmen lukio. Lukio toimii Hankasalmen kirkonkylän vuonna 2020 valmistuneessa päiväkoti- ja koulukeskuksessa päiväkodin ja Kuuhankaveden yhtenäiskoulun kanssa. 
Kulttuuri.
Hankasalmen kunnankirjastolla on kolme toimipaikkaa: Hankasalmen pääkirjasto, Aseman kirjasto ja Niemisjärven kirjasto. Koska kunnankirjasto on osa Keski-kirjastojen kirjastokimppaa, hankasalmelaiset voivat asioida myös maakunnan muissa yleisissä kirjastoissa ja saada käyttöönsä aineistoa muista kirjastokimpan kunnan- tai kaupunginkirjastoista.
Tapahtumat.
Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Hankasalmella vuonna 1987.
Ruokakulttuuri.
Hankasalmen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lihasta, ohraryyneistä, lantusta ja perunasta keitetyt "makuperunat" ja hillapuuro.
Hallinto.
Kunnanvaltuustossa on 23 paikkaa, joista kaksitoista on keskustan hallussa kaudella 2025–2029.
Seurakunnat.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hankasalmella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hankasalmen alueella toimii Rautalammin ortodoksinen seurakunta.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Hankasalmella toimii Hankasalmen helluntaiseurakunta.