SETI

SETI (englannin sanoista "search for extraterrestrial intelligence") tarkoittaa älyllisen elämän etsintää Maan ulkopuolelta. 
1990-luvun alussa Nasalla oli SETI-hanke, jossa muun muassa Arecibon radioteleskoopilla pyrittiin mittaamaan radiosignaaleja älyllisten viestien löytämiseksi. Tuolloin Yhdysvaltain kongressi ja useimmat avaruustutkijat vastustivat hanketta muun muassa siksi, että se voi viedä tieteellistä uskottavuutta kaikelta Nasan tutkimukselta. Kun 1990-luvun lopussa alettiin havaita toisten tähtien eksoplaneettoja, elämän etsiminen tuli mukaan sekä Nasan että Euroopan avaruusjärjestö ESAn avaruustieteeseen. Seuraavien 20–30 vuoden suunnitelmat eivät kuitenkaan sisällä älyllisen elämän etsintää.
Mitä tulisi etsiä ja miten?
SETI on erittäin haastava tehtävä. Linnunrata on halkaisijaltaan noin 180 000 valovuoden mittainen ja sisältää 1011 tähteä. Koko taivaan käyminen läpi ei ole käytännöllistä, joten vaihtoehtojen karsimiseksi on tehty joitakin oletuksia.
Eräs tällainen hypoteesi on, että Linnunradan eliöistä suurin osa on hiilipohjaisia Maan eliöiden tapaan. Vaikka elämä voi olla mahdollista muillakin yhdisteillä, hiili on epätavallisen tehokas muodostamaan lukuisia eri molekyylejä. On myös loogista olettaa, että elämiseen tarvitaan nestemäistä vettä; divetyoksidi on yleinen molekyyli ja tarjoaa erinomaisen ympäristön monimutkaisempien hiilipohjaisten yhdisteiden muodostumiselle. 
Kolmannen hypoteesin mukaan kannattaa keskittyä tutkimaan Auringon kaltaisia tähtiä. Jättiläistähtien elinkaari on suhteellisen lyhyt, jolloin älyllinen elämä ei ehdi kehittyä niitä ympäröivillä planeetoilla. Erittäin pienet tähdet säteilevät niin vähän valoa ja lämpöä, että ainoastaan lähikiertolaiset saattaisivat olla sulia. Lisäksi niin lähellä tähteä planeetan pyöriminen "lukittuu", jolloin toinen puoli kärventyy paahteessa ja toinen puoli jää ikijään peittämäksi.
Noin kymmenen prosenttia Linnunradan tähdistä on Auringon kaltaisia, ja sadan valovuoden säteellä Maasta sijaitsee noin tuhat tällaista tähteä. Ne ovat hyviä ensisijaisia kohteita signaalien tarkkailua varten.
Missä "he" ovat?
Toistaiseksi eivät suoritetut SETI-kokeet ole löytäneet jälkeäkään tähtienvälisestä viestinnästä. Frank Draken mukaan "tiedämme nyt ainoastaan, että avaruus ei ole täynnä voimakkaita mikroaaltolähettimiä". Drake myös arvioi Linnunradan sivilisaatioiden lukumäärää Draken yhtälöllä. 
Italialainen fyysikko Enrico Fermi esitti 1950-luvulla, että tähtienvälinen sivilisaatio – jos sellainen olisi olemassa – ei voisi piiloutua tarkkailijoilta. 
Oletetaan, että tähdet ovat keskimäärin 10 valovuoden etäisyydellä toisistaan, että tähtienvälinen matka voidaan suorittaa nopeudella, joka on 10 % valon nopeudesta, ja että siirtokunnalta kestää 400 vuotta kasvaa tarpeeksi suureksi, jotta se voisi lähettää kaksi uutta siirtokuntaa matkaan. Tällöin siirtokuntien määrä kaksinkertaistuisi joka 500. vuosi ja koko galaksi olisi asutettu viiden miljoonan vuoden kuluttua.
Vaikka oletusarvoja muutettaisiin pessimistisemmiksi (korkein matkanopeus 1 % valon nopeudesta, tuhat vuotta kahden siirtokunnan lähettämiseen), koko galaksi olisi silti asutettu 20 miljoonassa vuodessa. Kosmisessa mittakaavassa tämä on erittäin lyhyt ajanjakso.
Havaittavien signaalien puuttuminen viittaa siihen, ettei tähtienvälistä sivilisaatiota ole olemassa. Tämä tunnetaan Fermin paradoksina. Vuonna 1977 havaittua "Wow-signaalia" on usein pidetty todisteena Maan ulkopuolisesta älystä, mutta koska signaalia ei ole havaittu uudestaan, sen pohjalta ei voida tehdä kovin mullistavia johtopäätöksiä.
Oikealla olevien kuvioiden selitykset alkaen ylimmästä: luvut 1–10 binäärikoodina, alkuaineiden järjestysluvut, dna:n sokerit ja emäkset, dna:n nukleoidit, dna-molekyylin kaksoiskierre, ihmisten määrä ja koko, aurinkokunnan rakenne sekä Arecibo-teleskooppi ja sen koko. Signaali on lähetetty vuonna 1974.