Markin kunta

Markin kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Kinna.
Kunnan maapinta-ala on 929,20 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 35 201 henkeä (31.12.2021).
Kunta on osa Sjuhäradin kulttuurimaantieteellistä aluetta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 109,08 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 11,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Markin kunta kattaa osan entisestä Markin kihlakunnasta. Alueelle muodostettiin vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan 19 maalaiskuntaa, joista kukin vastasi entistä pitäjää. Kinnan ja Skenen taajaväkiset yhdyskunnat perustettiin vuosina 1924 ja 1941. Vuonna 1947 Kinnan maalaiskunta muutettiin kauppalaksi, ja vuonna 1951 perustettiin Skenen kauppala erottamalla se Örbyn maalaiskunnasta. Ensimmäinen kuntaliitos alueella tehtiin vuonna 1926, jolloin Surtebyn ja Kattungan maalaiskunnat yhdistettiin Surteby-Kattungan maalaiskunnaksi.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat ”suurkunnat”:
Örbyn maalaiskuntaan ja kauppaloihin uudistus ei vaikuttanut.
Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Markin kunta yhdistämällä kaksi kauppalaa ja kuusi maalaiskuntaa. Kinnasta tuli uuden kunnan keskustaajama ja nimensä kunta otti Markin kihlakunnasta, joka kuuluu nykyään osin myös Boråsin kuntaan ja Varbergin kuntaan Hallandin läänisä.
Vaakuna.
Kinnan ja Skenen kauppaloilla sekä Sätilan maalaiskunnalla oli aikaisemmin oma vaakuna. Nykyinen kuntavaakuna ei ole mikään näistä.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 720 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 857 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 184 536 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 80 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. ”Päiväväestö” (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja ”yöväestö” (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 10 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 65,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 11 860 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen: 
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Skene on sittemmin kasvanut yhteen Kinnan taajaman kanssa.
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Markin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Markin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.