Matkahuolto

Oy Matkahuolto Ab on vuonna 1933 perustettu yksityinen linja-autoliikenteen palvelu- ja markkinointiyritys, jonka omistaa Linja-autoliitto osastoineen. Yhtiön pääliiketoiminta-alat ovat matka- ja pakettipalvelut.
Matkahuolto kuljettaa Postin jälkeen eniten paketteja Suomessa.
Historia.
Ennen Matkahuoltoa 1928–1932.
Linja-autoliikenteen alkuaikoina yrittäjät ilmoittivat kukin erikseen sanomalehdissä, mistä heidän bussinsa lähtevät ja mihin aikaan. Vuonna 1928 perustettiin Linja-autoliikennöitsijäin Liitto (LAL). Sille haluttiin perustaa paikallisosastoja, jotta liikenteen valvonta olisi tehokkaampaa. Ensimmäinen paikallisosasto perustettiin Hämeenlinnassa vuonna 1928. Vuoteen 1930 mennessä paikallisosastoja oli syntynyt Helsinkiin, Jyväskylään, Kotkaan, Kuopioon, Lahteen, Mikkeliin, Poriin, Tampereelle, Turkuun, Vaasaan, Viipuriin ja Pohjois- ja Itä-Karjalaan. LAL:n paikallisosastot ryhtyivät perustamaan keskitettyjä linja-autoasemia helpottamaan matkustusta ja tavarankuljetusta. Ensimmäiset linja-autoasemat avattiin Tampereella ja Hämeenlinnassa vuonna 1929. LAL teki yhteistyötä kahden öljy-yhtiön kanssa. Sekä Suomalainen Shell Oy että Osakeyhtiö Nobel-Standard Suomessa alkoivat perustaa kilpailevia linja-autoasemia samoille paikkakunnille.
Matkahuolto 1933–1999.
Oy Matkahuolto Ab:n perustivat 1933 LAL:n ohella Suomen Autoilijaliitto ry, Vakuutusosakeyhtiö Liikenne, Arne Söderberg ja Frithiof Timgren kukin 20 prosentin osuudella. Matkahuollon tehtävä oli huolehtia eri puolelle maata perustetuista linja-autoasemista, niiden asiakkaista ja niiden kautta kulkevasta tavaraliikenteestä. Se yhdisti maan liikennealan yritykset ja tuki niiden markkinointia ja palvelutoimintaa. Yhtiöjärjestyksen mukaan Matkahuollon tarkoitus oli "toimia ammattiautoilijoiden huoltokonttorina, perustaa linja-autojen pysähdyspaikoille odotus- ja matkailutoimistoja ja hoitaa niitä, omistaa kiinteistöjä tai niitä vuokrata, toimia vakuutusyhtiöiden asiamiehinä sekä harjoittaa asianomaisella luvalla ravintola- ja kahvilaliikettä ynnä kauppaa kaikilla autoalaan kuuluvilla tavaroilla."
Matkahuollon tehtävistä tärkein oli linja-autoasemaverkon laajentaminen. Vuonna 1939 Matkahuollolla oli 56 toimipaikkaa ja 36 omaa asemaa. Helsingin linja-autoasema siirtyi LAL:ilta Matkahuollolle vuonna 1935. Sinne sijoittui Matkahuollon pääkonttorin lisäksi Linja-autoliikennöitsijäin Liitto.
Sotien aikana linja-autoliikennettä rajoitettiin polttoaineen säännöllistämiseksi. Liikenne oli ennakoitua suurempaa. Metsähallitus alkoi myydä linja-autoasemilla hiiltä vuonna 1940, mikä toi Matkahuollolle tärkeitä tuloja. Vuonna 1946 Matkahuollolla oli 35 omaa linja-autoasemaa ja 133 linja-autotoimistoa. Vuosikymmenen lopussa Matkahuollon omia linja-autoasemia oli 49 ja asiamiestoimipaikkoja 310.
Matkahuolto tarjosi palvelujaan myös liikenteenharjoittajille myymällä matkalippuniteitä, rahastajan pihtejä ja kuljettajan lakkeja.
Suurimmillaan asiamiesverkko oli vuonna 1967 (464 kpl), kunnes verkosto alkoi supistua maaseudulta pois muuton ja yksityisautoistumisen takia. Vuonna 1977 yrittäjävetoisia Matkahuollon toimipaikkoja oli vajaa 400, Matkahuollolla taas oli 68 omaa linja-autoasemaa. Almex-rahastuskassakoneita meni kaupaksi 1960–1970-luvuilla vuosittain aluksi 300 ja lopulta noin tuhat kappaletta vuodessa. Matkahuollon välittämän bussirahdin määrä viisinkertaistui kasvoi vuodesta 1947 vuoteen 1969, jolloin niitä tehtiin yli viisi miljoonaa. 
Vuonna 1979 Matkahuollon omistajia olivat Linja-autoliitto, LAL Helsingin os, LAL Turun os, Esso, Shell ja LAL Tampereen os.
Vuonna 1981 Jan Heikkilä aloitti Matkahuollon toimitusjohtajana. Yhtiöllä oli hyvä likviditeetti, mutta se kannatti huonosti. Heikkilä alkoi panostaa mainontaan, johtamisjärjestelmään ja henkilökunnan kouluttamiseen. Keskioluen myynti lopetettiin Matkahuollon kahviloissa vuonna 1982. Toimenpiteet paransivat liikevaihtoa.
Matkahuolto alkoi testata Kotkan reiteillään niin kutsuttuja älykortteja vuonna 1988. Matkahuolto-konserniin kuulunut Kutter Oy, joka oli valmistanut linja-autokoreja Espoossa suljettiin. Matkahuolto hankki yhdessä Suomen Rahtian kanssa Cargo Expressin (alun perin Kuljetusliike P. Lumiaho), mutta luopui siitä kolmessa vuodessa. 
Vuonna 1989 Matkahuolto keskitti tavarakuljetukset Sininen Kuljetus –nimiseen konseptiin. Seuraavana vuonna monet bussiyritykset liittyivät ExpressBus-palveluun.
Vuonna 1990 Matkahuollon toimintoihin kuului matkustus, kuljetus, vähittäiskauppa, ravitsemis- ja sijoitustoiminta. Konsernilla oli 1100 työntekijää. Ravintolatoiminnasta vastasi Matkainvest Oy. Konserniin kuului myös Matkafinanssi Oy ja 10 kiinteistöyhtiötä. Sekä 1990-luvun lama että kuljetusalan työtaistelut keväällä 1991 heikensivät yhtiön tulosta vuoteen 1995 asti. Vuonna 1991 Matkahuolto osti Rautatievirkamiesliitolta Siipipyörä Oy:n, johon kuului Hyvä Ystävä -ketju, helsinkiläinen Mikado-ravintola, Ykköskioskit ja Karkkipussi-myymälät.
Joulukuussa 1993 Matkahuolto tilasi Ranskasta lähes 200 000 mikroprosessorilla toimivaa maksukorttia, joita alettiin käyttää paperisten sarjalippujen tilalla.
Vuonna 1995 Siipipyörä myi neljä Hyvä Ystävä -ravintolaa, syyskuussa 1996 loput eli kahdeksan Hyvä Ystävä -ravintolaa myytiin Restelille. Myös Mikadon ja Seaside-hotellin ravintoloiden myyntiä suunniteltiin. Kaupoista saadut rahat oli tarkoitus käyttää älykorttijärjestelmään. 
Vuoden 1996 loppuun mennessä älykorttijärjestelmä oli käytössä koko Suomessa. Järjestelmässä hallinnoitiin lähes 400 bussiyrityksen matkatilityksiä.
Vuonna 1997 Suomessa oli 400 bussiyritystä ja 6000 niiden operoimaa autoa.
Matkahuolto 2000–2019.
Maaliskuussa 2000 Matkahuolto otti käyttöön älykorttipohjaisen maksuvälineen, jonka se toivoi kiinnostavan liikematkailijoita. Kortin myötä matkalaskutus ja matkakustannuksiin liittyvä kirjanpito helpottuivat, kun samaa korttia saattoi käyttää vuorotellen useampi henkilö ja matkat maksettiin jälkikäteen. Elokuussa Matkahuolto toi Suomeen franchise-mallilla toimineen amerikkalaisen Mail Boxes Etc -konseptin.
Kesän 2002 ja kevään 2003 välillä Matkahuollon verkkosivuille lisättiin kaukoliikenteen aikataulut, noin 20 000 vuoroa. Aiemmin siellä oli ollut vain pikavuorojen aikataulut. 
Vuonna 2004 Matkahuolto aloitti yhteistyön kansainväliseen pikarahtiin erikoistuneen TNT:n kanssa. 
Vuonna 2007 Matkahuolto testasi laajakaistayhteyksiä kaukoliikenteen busseissa. Yhtiö kehitti myös sähköistä lipunmyyntijärjestelmää internetiin. Maaliskuussa Matkahuolto ja Tradeka (Suomen Lähikauppa joulukuusta 2008 lähtien)) aloittivat yhteistyön, jonka myötä Siwat, Valintatalot ja Euromarketit liittyivät Matkahuolto pakettiverkostoon. Yhteistyö nosti toimipaikkojen määrän 500:sta 1200:een. 
Joulukuussa 2011 Viestintävirasto antoi Postille yleispalveluvelvoitteen, jonka mukaan se sai toimittaa pakettejaan ilman arvonlisäveroa, toisin kuin sen kilpailijat, jotka maksoivat 24 prosentin arvonlisäveron.
Matkahuolto valitti Postille annetusta verovapaudesta helmikuussa 2012 Helsingin hallinto-oikeuteen. 
Vuonna 2013 Matkahuolto perusti ShopInShop-verkkopalvelun, joka oli tarkoitettu kokoamaan suomalaiset verkkokaupat yhteen paikkaan. Matkahuolto myi matkakortteja ja pikavuoroliikenteen lippuja yhteensä 160 miljoonalle eurolla.
Helsingin hallinto-oikeus kumosi Viestintäviraston päätöksen Postin erikoisasemasta huhtikuussa 2015. Viestintävirasto poisti Postille myönnetyn verovapauden seuraavan vuoden kesäkuussa.
Ensimmäiset pakettiautomaatit otettiin käyttöön vuonna 2015 Helsingissä ja Kauniaisissa. 
Pakettipalvelu-yhteistyö aloitettiin Keskon kanssa, kun se osti Suomen Lähikauppa Oy:n huhtikuussa 2016. Kesällä Matkahuolto ja käytettyyn muotiin keskittynyt Zadaa avasivat Zadaa Package -logistiikkapalvelun, jonka avulla käyttäjä sai myydä ja ostaa käytettyä muotia. Tuotteiden kuljetuksessa hyödynnettiin Matkahuollon verkostoa. Koko vuonna Matkahuolto myi matkakortteja ja pikavuoroliikenteen lippuja yhteensä 110 miljoonalle eurolla, pakettien kuljetuksesta 66 miljoonaa, matkapalveluista 10 miljoonaa ja kioskeista 2 miljoonaa.
Matkahuolto uudisti strategiaansa keväällä 2017 ja kertoi hakevansa kasvua pakettien kuljetuksesta, matkaketjuista ja pikavuorolippujen myynnistä mobiilisovelluksen avulla. 
ShopInShop-palvelu suljettiin tammikuussa 2018. Lokakuussa uudeksi toimitusjohtajaksi valittiin Janne Jakola. Matkahuolto kertoi avaavansa Lehtipisteen kanssa noin 300 pakettiautomaattia. Yhtiöllä oli yhteensä noin 2000 palvelupistettä, muun muuassa R-kioskeissa, K-kaupoissa ja Tokmanneilla. 
Keväällä 2019 Matkahuolto ja Kesko testasivat Vantaalla logistiikkalennokkien käyttöä pakettien toimittamiseen logistiikkaterminaalista K-markettien pakettipisteisiin. Marraskuussa Posti lakkoili, mikä toi Matkahuollolle uusia asiakkaita pakettien jakeluun. Joulukuussa Matkahuolto ja MaaS-alustaa operoiva Kyyti Group sopivat yhteistyöstä matkoja ketjuttavasta mobiilisovelluksesta. 
Kartelliepäily ja oikeudenkäynti 2011–2019.
Joulukuussa 2009 kaukoliikenteen reitit Suomessa vapautuivat lakiuudistusten myötä. Linja-autoyhtiöt olivat yrittäneet kommentoida lakiuudistusta, joka teki nopealla aikataululla kaukoliikenteestä vapaimman koko EU:ssa, samalla kun kuntien ja ely-keskusten hallitsemaa bussiliikennettä ei vapautettu.
Kilpailuvirasto teki syyskuussa 2011 yllätystarkastuksen Linja-autoliiton ja Matkahuollon pääkonttoreihin kartelliepäilyn vuoksi. Virasto epäili Matkahuoltoa ja Linja-autoliittoa kilpailunrajoituslain 4. ja 6. pykälän rikkomisesta eli kilpailijoiden keskeisestä kielletystä yhteistyöstä sekä määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä. Matkahuollon katsottiin pyrkineen omistajiensa suojelemiseen matkustajaliikenteen halvoilla hinnoillaan uudistaneelta Onnibusilta.
Keväällä 2012 Matkahuolto lisäsi aikataulujärjestelmäänsä 40–50 uutta reittiliikennevuoroa lähinnä Onnibusilta, minkä jälkeen sen järjestelmissä näkyivät lähes kaikki kotimaan vuorot.
Liikenneministeri Merja Kyllönen kertoi vuonna 2013 Matkahuollon uhkailleen häntä huonolla vaalimenestyksellä. Hän oli yrittänyt kahden vuoden ajan muuttaa bussialaa markkinaehtoisemmaksi. Matkahuolto kiisti uhkailleensa Kyllöstä ja kertoi yrittäneensä saada tähän yhteyttä selvittääkseen kommentin taustoja.
Tammikuussa 2016 Kilpailu- ja kuluttajavirasto julkaisi raportin, jonka mukaan Matkahuolto oli ollut osa kartellia. Kartelli, johon on kuulunut Matkahuollon lisäksi eri liikennöitsijöitä, oli estänyt ja rajoittanut kilpailijoiden pääsyä alalle. Bussiyhtiöt ja Linja-autoliitto kritisoivat sitä, ettei Kilpailuvirasto julkaissut koko raporttia, vaan vain yhteenvedon, jolloin niiden oli vaikea kommentoida raportin yksityiskohtia. Toukokuussa Matkahuolto pyysi Kilpailu- ja kuluttajavirastoa arvioimaan, rikkooko ely-keskuksen valtiorahoitteisilla bussivuoroilla käyttämä Waltti-korttijärjestelmä kilpailulakia. 
Markkinaoikeus ratkaisi Matkahuoltoa koskevan kartelliasian joulukuussa 2017 ja pienensi kartellin 10 osallistujan ja Linja-autoliiton seuraamusmaksut yhteensä 1,1 miljoonaan euroon. Alun perin KKV oli vaatinut niille yhteensä 38 miljoonan euron maksuja. 
Lokakuussa 2018 Onnibus myytiin Koiviston Liikenteelle, joka oli yksi Matkahuollon suurimmista omistajista.
Korkein hallinto-oikeus julkisti kartelliin liittyvän päätöksensä elokuussa 2019. Sen määräämien korvausten kokonaissummasta (8,9 miljoonaa euroa) Matkahuollon osuus oli 4,3 miljoonaa euroa.
Matkahuolto 2020–.
Kevään 2020 korona-ajan rajoitteiden ja matkustajamäärien nopean romahtamisen vuoksi noin 70 prosenttia normaaliaikojen 10 000 linja-autovuorosta jäi tauolle. Kun verkkokaupan määrä kasvoi samaan aikaan, ei linja-autoliikenteen volyymi riittänyt pakettien kuljetukseen ja paketteja alettiin kuljettaa myös rekoilla. Paketteja alettiin toimittaa koteihin myös lauantaisin. 
Matkahuolto julkaisi Reitit ja Liput -mobiilisovelluksen alun perin maaliskuussa 2020 ja uudelleen keväällä 2021. Se etsii reitit osoitteesta osoitteeseen hyödyntäen eri joukkoliikennemuotoja (paikallis-, seutu- ja kaukoliikenteen matkat, saariston lautat) ja mahdollistaen lippujen ostot eri matkaosuuksille. Marraskuussa Matkahuolto avasi Vantaalle uuden logistiikkaterminaalin. Terminaalin Böwe Optimus -lajittelukone yli kaksinkertaisti Matkahuollon paketin käsittelyvolyymin. Yhtiö alkoi siirtää pakettiliikennettään pois linja-autoista ja linja-autoasemilta. Kuljetukseen käytetään rekkoja ja pakettiautoja ja lajittelu tapahtuu logistiikkakeskuksissa.
Mika Husso aloitti Matkahuollon toimitusjohtajana tammikuussa 2023. Yhtiö lopetti matkalippujen myynnin linja-autoasemilla koko maassa kesäkuun lopussa. Sen jälkeen lippuja sai ostaa joko netistä tai suoraan bussinkuljettajalta. Syksyllä yhtiö kertoi sijoittavansa 25 miljoonaa euroa rakentaakseen uusia terminaaleja ja kasvattaakseen noutopisteverkostoa. Turkuun aiottiin perustaa kansainväliseen pakettiliikenteeseen keskittynyt terminaali. Yhtiö on myös kehittämässä matkalippukauppaa sekä reittisuunnittelupalvelua, jossa voidaan yhdistää esimerkiksi juna- että linja-automatkoja.
Organisaatio.
Matkahuollon omistavat yksityiset linja-autoyhtiöt, eli Linja-autoliitto osastoineen. Alan edunvalvontaan keskittyneen Linja-autoliiton tavoitteena on muun muassa hyvien, tasapuolisten ja kestävien liiketoimintaedellytysten turvaaminen jäsenille sekä kaupunkiliikenteessä että maanteiden henkilöliikenteessä. Asiakkaille taas halutaan tarjota liikennepalveluita laadukkaasti ja kattavasti.
Matkahuollon aputoiminimiä ovat Matka Pyörä, Suomen Pikarahti ja Siipipyörä.
Matkahuollolla on logistiikkaterminaalit Jyväskylässä, Helsingissä (Kamppi-kauppakeskuksen alakerrassa), Tampereella ja Vantaalla.
Johtoryhmä.
Vuonna 2025 Matkahuollon hallituksen puheenjohtajana toimi Matti Viialainen. Muita jäseniä olivat varapuheenjohtaja Johanna Lehtosen lisäksi Henri Hihnala, Lauri Hiltunen, Tomi Pienimäki, Kennet Svanbäck ja Maria Timgren. Johtoryhmään kuului toimitusjohtaja Mika Husson lisäksi Riku Korpela, Olessia Kozlova, Petri Lindqvist, Petri Luurila, Aleksi Manninen, Teemu Naatula, Kati Nevalainen, Juha-Pekka Pirvola, Jani Ståhlhammar, Hanna Weckman ja Tiina Åkerlund.
Palvelut.
Matkahuollon perinteinen tehtävä on ollut tuottaa palveluita jäsenyrityksilleen. Se on ylläpitänyt linja-autoasemia, kehittänyt lipunmyyntiä ja markkinoinut linja-autoliikennettä. Pakettien kuljettaminen linja-autoissa oli yhtiölle täydentävää liiketoimintaa, mutta 2000-luvulla sen merkitys on kasvanut.
Matkapalvelut.
Matkahuolto on keskittynyt linja-automatkustukseen liittyviin palveluihin, lippuihin ja aikatauluihin. Asikkaina sillä on sekä yksittäisiä matkustajia kuin myös kuntia, kaupunkeja, yrityksiä ja yhteisöjä. Liikennöitsijöille se kehittää digitaalisia työkaluja.
Matkahuollon Bussipassi-palvelun avulla käyttäjät saavat matkustaa rajattomasti linja-autoilla viikon tai kahden viikon ajan. Palvelu on otettu käyttöön 2010-luvulla. 
Pakettipalvelut.
Matkahuolto kuljettaa sekä yksityishenkilöiden että yritysten paketteja koko Suomessa. Matkahuollon palveluverkostoon kuului vuonna 2023 noin 2 300 palvelupistettä, esimerkiksi Matkahuollon omissa pisteissä ja asiamiespisteissä sekä useissa K-kaupoissa ja R-kioskeissa. Paketit lajitellaan logistiikkakeskuksissa ja ne kuljetetaan rekoilla ja pakettiautoilla.
Vuonna 2011 Matkahuolto kuljetti lähes 10 miljoonaa pakettia, vuonna 2017 yli 13 miljoonaa pakettia ja vuonna 2019 noin 15 miljoonaa. Yhtiöllä oli tuolloin 1600 palvelupistettä, joihin kuului esimerkiksi 300 pakettiautomaattia. Traficomin arvioin mukaan Matkahuolto toimitti vuonna 2020 viidenneksen Suomessa kuljetetuista paketeista, 20 miljoonaa kappaletta.
Yhteiskuntavastuu.
Vuonna 2020 Matkahuollon järjestelmäuudistuksessa omat palvelimet ja konesali korvattiin pilvipohjaisella konesalipalvelulla. Muutoksella säästettiin 400 000 euroa it-kuluista, kun esimerkiksi sähkön kulutus pieneni. Vuonna 2022 yhtiön hiilidioksidipäästöistä kahdeksan prosenttia tuli tietotekniikasta.
Kesällä 2022 Matkahuolto kertoi aikeistaan korvata fossiiliset polttoaineet omissa autoissaan biodieselillä alkuvuonna 2023. Yrityksen tavoite oli puolittaa vuoden 2020 päästötaso vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi yhtiö tavoitteli hiilineutraaliutta vuoteen 2030 mennessä päästöjen vähennysten ja kompensointien avulla.