Kauvatsanjoen valuma-alue

Kauvatsanjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.15) on Kokemäenjoen vesistössä (35) sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue. Sen laskujoki on Ala-Kauvatsan joki, joka yhtyy Kokemäenjoen vesistön pääuomaan Kokemäenjokeen Huittisten Lauttakylän lähellä. Kokemäenjoki kuuluu yhtymäkohdassa Kokemäenjoen yläosan alueen (35.12) Karhiniemen alueeseen (35.122).
Valuma-alueen kuvaus.
Vesistöalueen sijainti.
Vesistöalue alkaa Ikaalisissa Hämeenkankaalta ja päättyy Kokemäelle ja Huittisiin Kokemäenjokeen. Valuma-alue sijaitsee Satakunnassa Huittisten, Kokemäen, Ulvilan ja Porin alueilla, sekä hieman myös Jämijärvellä, ja Pirkanmaalla Sastamalan, Hämeenkyrön ja Ikaalisten alueilla. Valuma-alue on 60 kilometriä pitkä ja 35 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 805,33 neliökilometriä (tai 824,04 km² ) ja järvisyys 8,49 %. Kauvatsanjoen valuma-alue sijaitsee Kokemäenjoen alueen (35.1) pohjoisreunassa. Sitä reunustaa etelässä Kokemäenjoen yläosan alue (35.12) ja vedenjakajan takana sijaitsevat idässä Harjunpäänjoen valuma-alue (35.14), luoteessa Karvianjoen vesistö (36), pohjoisessa Ikaalisten reitin valuma-alue(35.5) ja idässä Saikkalanjoen valuma-alue(35.16).
Pääuoman kulku ja sen pituus.
Kauvatsanjoen valuma-alue on hyvin pitkä verrattuna sen leveyteen ja sen vesistöalueet sijaitsevatkin siinä peräkkäin. Poikkeuksena on Rukajoen valuma-alue vesistöalueen alajuoksulla. Vesistöviranomaisten jaettua valuma-alueen näin, on pääuoman reitti helppo valita. Alajuoksulla siihen kuuluvat alhaalta lukien Ala-Kauvatsan joki, Puurijärvi, Kauvatsanjoki, Sääksjärvi, Piilijoki eli Jaaranjoki, Kiikoisjärvi, Kiikoisjoki eli Mouhijoki, Mouhijärvi, Kourajoki, Kourajärvi, Kirkkojärvi, Koivuniemenjärvi ja Leppijoki. Tämän jälkeen jokihaaroijen valinta mukaan pääuomaan vaatinee perusteluita. Kun pääuomaan valitaan se jokihaaroista, jossa virtaa eniten vettä, tulisi vertailussa käyttää virtaamatietoja. Niiden puuttuessa käytetään jokihaarojen valuma-alueiden pinta-aloja, joka on luotettava menetelmä useimmissa tilanteissa. Leppijoen yläjuoksulla Leppälammiin laskevat Torisevanoja, jonka valuma-alueen pinta-ala on 14,24 km², ja Taipaleenjoki, jonka valuma-alue on 210,56 km². Taipaleenjokeen yhtyy oikealta Sävijoki (90,18 km²). Se valittaisiin muuten, mutta Taipaleenjoen yläjuoksun valuma-alue on suurempi (119,82 km²). Pääuoma virtaa siellä Kirjasjärven ja Märkäjärven läpi. Vesajärvestä ja Hirvonjärvestä alkava Toijasjoki laskee Märkäjärveen. Pääuoma virtaa aivan valuma-alueen itäreunalla, jossa jokihaaroja on vähän. Vesajärveen laskeva Oksijoki muodostuu alajuoksulla jokihaarasta, jossa Koivistonoja (11,17 km²) tulee vasemmalta ja Oksijoki (48,11 km²) oikealta puolelta. Ylempänä Oksijokeen (20,1 km²) yhtyy oikealta tuleva Jyräjoki (24,49 km²), joten pääuomaan valitaan tällä Jyräjoki.
Pääuoman pituus muodostuu edellä lueteltujen jokien osuuksien pituuksista ja järvenselkien yli mitatuista matkoista. Ala-Kauvatsan joesta Mouhijärven luusuaan tulee pituutta 53,761 kilometriä ja sieltä eteenpäin Jyränjoen alkupisteeseen 32,366 kilometriä lisää. Kun näihin mittoihin lisätään Jyräjoen yläosasta valuma-alueen vedenjakajalle kertyvästä matkasta puolet eli 2,5 kilometriä, saadaan hyvä arvio pääuoman pituudesta. Se on 88,6 kilometriä.
Pääuoman alajuoksun eri osuuksien nimityksistä.
Kauvatsanjoki oli aiemmin laajempi käsite. Vanhoissa kartoissa samaa nimeä käytettiin Kokemäenjoesta Mouhijärvelle saakka. Nykyään jokea, joka on selkeästi valuma-alueensa pääuoma, kutsutaan eri paikoissa erilaisilla nimillä. Lyhyttä osuutta Puurijärveltä Kokemäenjokeen kutsutaan Ala-Kauvatsan joeksi. Osuutta Sääksjärvestä Puurijärveen kutsutaan Kauvatsanjoeksi. Kiikoisjärven ja Sääksjärven osuus on aluksi Jaaranjoen ja sitten Piilijoen niminen. Mouhijärven ja Kiikoisjärven osuutta kutsutaan sekä Kiikoisjoeksi että Mouhijoeksi.
Jakautuminen osa-alueisiin.
Kauvatsanjoen valuma-alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet yhtyvät kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä. Pääuomaan kuuluvat vesistöalueet on lihavoitu.
* Sääksjärven alue (35.152)
* Rukajoen valuma-alue (35.157)
* Piilijoen alue (35.153)
* Kiikoisjoen alue (35.154)
* Mouhijärven alue (35.155)
* Sävijoen alue (35.156)
* Märkäjärven alue (35.158)
* Vesajärven valuma-alue (35.159)
Yleistä.
Pääuoman sivu-uomia.
Kauvatsanjoen valuma-alueen pääuoman sivu-uomia on kerätty alla olevaan taulukkoon. Taulukon tietojen lähteet näkyvät taulukon alla ja ne on yksilöity kunkin rivin oikeassa sarakkeessa. Sivu-uomat on kuvailtu tarkemmin taulukon jälkeen kirjoitetussa tekstissä.
Lähteet: 1 = luettu Wikipedian suomenkielisestä artikkelista, 2 = katsottu tai mitattu Karttapaikan verkkopalvelusta , 3 = katsottu SYKE:n VALUE valuma-aluerajaustyökalulla , 4 = luettu SYKE:n HERTTA-verkkopalvelun virtavesien tietokannasta
Valuma-alueen kuvaus.
Valuma-alueen vesistö on kuvailtu lähtien liikkeelle sen alajuokusulta edeten jokien haaroja myöten yläjuoksulle päin. Joidenkin järvien tai jokihaarojen yhteyteen on merkitty sen valuma-alueen pinta-ala ja pituus sulkeisiin.
Kauvatsanjoen alaosan alue (35.151).
Kauvatsanjoen alaosan alue käsittää Kokemäenjoen ja Sääksjärven välisen osuuden, jonka sisältämän valuma-alueen pinta-ala on 118 km² (joen suun valuma-alueen ja Sääksjärven luusuan valuma-alueen erotus).
Sääksjärven alue (35.152) ja Rukajoen valuma-alue (35.157).
Sääksjärven alueeseen (sisältää valuma-aluetta 140 km²) luetaan Sääksjärvi ja muut siihen laskevat ojat ja niiden järvet lukuun ottamatta Rukajoen valuma-aluetta ja Piilijoen aluetta. Rukajoen valuma-alue esitellään omassa artikkelissa sekä lyhyesti tässä alla.
Sääksjärven alueella on muutama oja, joka laskee Sääksjärveen. 
Piilijoen alue (35.153).
Piilijoen alue, joka alkaa Kiikoisjärvestä ja päättyy Sääksjärveen, sisältää kaikki ojat ja järvet, jotka laskevat Piilinjokeen eli Jaaranjokeen sekä Kiikoisjärveen. Piilijoki on 13,5 kilometriä pitkä. Valuma-alueessa Piilijoen osuudeksi jää 98 km² ja Kiikoisjärven osuudeksi jää 43 km². 
Kiikoisjoen alue (35.154).
Kiikoisjoen alue, joka alkaa Mouhijärvestä ja päättyy Kiikoisjärveen, sisältää kaikki ojat ja järvet, jotka laskevat Kiikoisjokeen eli Mouhijokeen.
Mouhijärven alue (35.155).
Mouhijärven alue käsittää Mouhijärven ja kaikki siihen laskevat ojat ja niiden valuma-alueella olevat järvet. Lisäksi siihen luetaan Kourajoen, Kourajärven ja Kirkkojärven valuma-alueet Suodenniemen taajamaan asti. Taajaman pohjoispuolella on Koivuniemenjärvi, jonka kautta virtaa valuma-alueen pohjoisimmat vedet.
Ensimmäisenä luetellaan Mouhijärveen laskevat vedet kiertäen järvi Kiikoisjoen luusuasta lukien myötäpäivään.
Kourajärveen laskevat vedet:
Kirkkojärveen laskevat vedet:
Sävijoen alue (35.156).
Leppijoki on Leppälammin laskujoki, joka laskee pohjoisen vedet Kourajärven Koivuniemenjärveen. Leppilammella on kaksi tulo-ojaa, jotka ovat Torisevanoja ja Sävijoki. Sävijoki (valuma-alue 1020 km²) yhtyy oikealta puolelta Tapaleenjokeen (valuma-alue 120 km²), joka on Kirjasjärven laskujoki. 
Märkäjärven alue (35.158).
Märkäjärven alue muodostuu niistä vesistöistä, jotka laskevat Märkäjärveen tai Kirjasjärveen. Muinaisen Märkäjärven vesialtaasta kuroutui 1800-luvun kuivatuksen yhteydessä erilleen viisi eri järveä tai lampea. Valuma-alueeseen kuuluu näiden lisäksi kaikki Oksjokeen laskevat lammet ja järvet. Alueen järviä ovat Kirjasjärvi, Märkäjärvi, Valkijärvi, Mustajärvi, Pikkujärvi, Makkosselkä, Alinen Maajärvi, Ylinen Maajärvi ja Pirttijärvi. Toijasjoki on Hirvonjärven laskuoja ja Niemenjoki, joka laskee Hirvonjärveen, on Vesajärve laskujoki. Laskuojattomia ovat Matalajärvi ja Syväjärvi.
Vesajärven valuma-alue (35.159).
Vesajärveen laskee yksi tulo-oja, joka kokoaa järvien laskuojat. Tämä Oksjoki laskee Vesajärveen pohjoisesta ja se saa alkunsa Vatulanharjun ja Hämeenkankaan etelärinteiltä. Melkein koko seutu on metsäistä suota, joka on ojitettu lähes kokonaan. Nämä järvet ja ojaverkosto muodostavat 68 km² suuruisen valuma-alueen, jossa on seuraavat järvet: Vesajärvi, Ihananjärvi, Lamminjärvi, Kirkkojärvi, Nahkalammi, Ahvenlammi ja Paalejärvi.