Utah

Utah (suom. , am. ) on Yhdysvaltojen osavaltio. Se liittyi liittovaltioon 45. osavaltiona 4. tammikuuta 1896. Utahin rajanaapureita ovat Idaho ja Wyoming pohjoisessa, Colorado idässä, New Mexico kaakossa, Arizona etelässä ja Nevada lännessä. Osavaltion asukasluku vuonna 2020 oli 3 271 616. Pääkaupunki ja suurin kaupunki on Salt Lake City, jonka metropolialueella asukkaita on noin 1,1 miljoonaa. Valtauskonnolla Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkolla on suuri vaikutus osavaltion politiikkaan, ja osavaltio onkin Yhdysvaltain konservatiivisimpien joukossa.
Utahin osavaltion nimen etymologiasta on kaksi teoriaa. Ensimmäisen mukaan se tulee ute-nimisestä heimosta, joka tarkoittaa ”vuoristokansaa”. Toisen teorian mukaan nimi tulee apaššikielten sanasta "yuttahih", joka tarkoittaa ”ne, jotka asuvat korkealla”. Se voidaan tulkita myös ”Auringon maaksi”.
Maantiede.
Utah jakautuu kolmeen maantieteelliseen alueeseen: Coloradon laakioon, Great Basiniin ja Kalliovuoriin. Coloradon laakio käsittää hieman yli puolet osavaltion alueesta. Kohtuullisen korkealla olevaa laakiota halkovat useat kanjonit.
Utahin läntinen kolmannes on osa Great Basinia, joka on tasainen aavikkomainen alue, jossa on myös joitakin yksittäisiä vuoria. Iso Suolajärvi on Great Basinin koillisosassa, ja sen lounaispuolella on yli 10 000 neliökilometrin laajuinen aavikko Great Salt Lake Desert, jossa on muun muassa Bonnevillen suolatasanko. Kalliovuoret kohoavat Utahin koillisosassa, ja siellä on muun muassa Uintavuoret ja Wasatchvuoristo, joka on Yhdysvaltain harvoja itä-länsisuuntaisia vuorijonoja. Osavaltion korkein kohta Kings Peak (4 123 metriä) on Uintavuorilla.
Utahin kolme merkittävintä valuma-aluetta ovat Colorado- ja Columbiajokien vesistöt sekä Great Basin. Colorado ja sen sivujoki Green River virtaavat Utahin itäosassa, kun taas osavaltion luoteiskulma kuuluu Columbiajoen valuma-alueeseen. Keskisen ja läntisen osan jokia ovat puolestaan Bear, Weber, Provo, Jordan ja Sevier. Vielä noin 11 700 vuotta sitten iso osa tasankoa kuului Bonnevillejärveen, jonka jäänteitä Iso Suolajärvi, Sevierjärvi ja Utahjärvi ovat.
Utahin ilmasto on pääosin kuiva, mutta sen lounaisnurkassa on Utahin Dixieksi kutsuttu alue, jonka ilmasto on subtrooppinen ja lämmin. Coloradon laakion eteläosissa talvet ovat kuivia ja kylmiä ja kesät kosteita. Osavaltion pohjoisosassa vaikuttaa mannermainen polaari-ilmasto, ja suurin osa kosteudesta tulee kylmänä kautena. Vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila Salt Lake Cityssä on noin 33,7 astetta. Keskimääräinen alin on pakkasen puolella marraskuusta helmikuuhun, kylmimmillään tammikuussa −5,8 astetta. Talven keskilämpötila on Dixieta lukuun ottamatta koko osavaltiossa nollan alapuolella. Sadanta vaihtelee Great Salt Lake Desertin 200 millimetristä Wasatchvuoriston yli 1 200 millimetriin. Talvisin lunta on vuoristoissa jopa 3 metriä, mutta lounaisosien laaksoissa lunta tulee vain harvoin.
Historia.
Utahin asutus on alkanut arkeologisten todisteiden perusteella noin 12 000 vuotta sitten. Ensimmäiset asukkaat kuuluivat niin sanottuun aavikon arkaaisen kulttuuriin. He olivat metsästäjä-keräilijöitä, jotka liikkuivat perheyksiköissä, metsästivät pienriistaa ja keräsivät siemeniä ja juuria. Fremontin kulttuuri alkoi kehittyä noin vuonna 400 Utahin pohjois- ja itäosissa. He olivat edelleen pääosin varhaistan aavikkokulttuurien tapaan metsästäjä-keräilijöitä, mutta vuodesta 800 eteenpäin he myös viljelivät maissia, papuja ja kurpitsoja.
Pueblo-kulttuuri alkoi vuonna 400 levitä Coloradojoen eteläpuolelta Utahin kaakkoisosiin. Fremontin kulttuurin ihmisten tavoin he olivat liikkuvia ja viljelivät samoja ruokakasveja. Pueblot rakensivat valtavia asuinyhteisöjä kallioseinämiin laaksojen ylle, muun muasssa nykyisen Hovenweepin kansallismonumentin alueelle. Pueblo-kulttuuri kukoisti Utahissa noin vuosiin 1200–1400.
Eurooppalaiset ja yhdysvaltalaiset tutkimusmatkailijat saapuivat Utahiin 1700- ja 1800-luvuilla, jolloin alueella eli numic-kieliä puhuneita alkuperäisasukkaita, kuten eteläisiä paiuteja, gosiuteja, shoshoneja ja uteja. Utet olivat omaksuneet tasankointiaaneilta hevosen ja metsästivät biisoneita. He myös liittoutuivat espanjalaisten kanssa ja ajoivat navajot pois Utahista 1700-luvun puolivälissä. Navajot olivat saapuneet alueelle noin vuonna 1400.
Brigham Youngin johtamat mormoniuudisasukkaat saapuivat 1847 Ison Suolajärven laaksoon ja halusivat muuttaa kuivan laakson ”Jumalan valtakunnaksi”. He uskoivat alkuperäisasukkaiden olevan lamanilaisia, jotka mormonien mukaan lähtivät Israelista 600 eaa. ja asettuivat Amerikkaan. Heitä rankaistiin mustalla iholla, koska he olivat vastustaneet Jumalaa.
Salt Lake City perustettiin 1847. Sieltä mormonien oli määrä asuttaa 540 000 neliökilometrin laajuinen alue Kalliovuorilta Sierra Nevadaan ja Columbiajoelta Gilajoelle. Usean nykyisen osavaltion alueelle ulottuvaa maata kutsuttiin nimellä Deseret. Uudisasukkaat hakivat sille 1849 osavaltion asemaa.
Mormonit ja alkuperäisasukkaat tappoivat Mountain Meadowsin verilöylyssä 1857 yli sata ei-mormonia, minkä jälkeen presidentti James Buchanan määräsi 2 500 sotilasta syrjäyttämään Brigham Young Utahin territorion kuvernöörin paikalta. Utahin sotana tunnettu tapahtuma oli lopulta veretön, mutta Alfred Cummingista tuli Youngin seuraaja. Utahista tuli lopulta osavaltio 4. tammikuuta 1896. Sitä ennen mormonikirkon oli lopetettava poliittinen toimintansa kansanpuolueen kautta, lopetettava taloudellinen käytäntö, jonka perusteella mormonit tekivät kauppaa käytännössä vain keskenään, ja lopetettava moniavioisuus.
Hallinto ja politiikka.
Utahin lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 29 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainhuoneessa on 75 jäsentä. Istuntokausi kestää yleensä 45 päivää. Senaattorit valitaan neljän ja edustajainhuoneen jäsenet kahden vuoden välein.
Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri. Hänen tukenaan on varakuvernööri, auditoija, varainhoitaja ja lainopillinen neuvonantaja. Kuvernöörillä on veto-oikeus jokaiseen lakiehdotukseen, mutta kamarit voivat ohittaa tämän kahden kolmasosan enemmistöllä. Osavaltion jokapäiväisiä asioita hoitavat virastot, joita on yli 50.
Utahin politiikkaa hallitsee republikaaninen puolue. Vuonna 2022 Utahin kaikki neljä edustajainhuoneen edustajaa ja kummatkin senaattorit edustivat republikaanista puoluetta. Republikaanien vahva asema on seurausta osavaltion uskonnollisesta taustasta, sillä iso osa sen asukkaista on konservatiivisia mormoneja. Republikaaniehdokkaat ovat vuoden 1952 jälkeen saaneet yhtä tapausta lukuun ottamatta presidentinvaaleissa eniten ääniä, ja kuvernööri on ollut puolueesta lähes koko osavaltiuden ajan. Salt Lake Cityn pormestari on kuitenkin toisen maailmansodan jälkeen ollut demokraatti useammin kuin republikaani.
Osavaltio on jaettu 29 piirikuntaan. Kunnallishallinto vaihtelee huomattavasti kuntien koon mukaan. Salt Lake Cityssä, Provossa ja muissa yli 90 000 asukkaan kaupungeissa on pormestari ja kaupunginvaltuusto. Pienemmissä kunnissa on pormestarin lisäksi muutaman hengen valtuustoja, ja pienissä kunnissa kunnanjohtaja ja luottamusmiehiä.
Talous.
Utahin bruttokansantuote vuonna 2010 oli 115 miljardia dollaria. Se oli Yhdysvaltojen osavaltioista 35. sijalla.
Maatalouden tuotannosta yli kolme neljäsosaa tulee karjataloudesta, varsinkin nautakarjasta ja maitotuotteista. Kaivannaisista tärkeimpiä ovat öljy ja kupari. Suuren suolajärven vedestä saadaan magnesiumia ja suoloja.
Utahissa sovelletaan yksityishenkilöiden tuloihin tasaveroa, jonka taso vuonna 2014 oli 5 %.
Liikenne.
Utahissa on 30 lentoasemaa. Niistä suurin on Salt Lake City.
Utah Transit Authority -liikenneyhtiön pikaraitiotie TRAX palvelee Salt Lake Cityn paikallisliikennettä. Vuonna 2013 avattiin sen laajennus lentoasemalle asti.
Väestö.
Utahin 2,8 miljoonasta asukkaasta 91,8 % on valkoisia. Osuus on selvästi suurempi kuin Yhdysvalloissa keskimäärin (tiedot vuosilta 2010–2012).
Lähes 80 % osavaltion väestöstä asuu Ison Suolajärven ja Salt Lake Cityn ympäristössä. Suurin osa osavaltion pinta-alasta on lähes asumatonta aavikkoa.
Utah on mormonien keskus. 55 % (2014) osavaltion asukkaista on mormoneja, 13 % protestantteja, 5 % katolilaisia, 4 % muita uskontoja ja 22 % uskonnottomia.
Utahin perustuslaki kieltää moniavioisuuden, mutta vaikka mormonikirkko irtisanoutui moniavioisuudesta jo 1890, on olemassa lahkoja joissa sitä harjoitetaan edelleen. Aiemmin moniavioisuudesta rangaistiin ankarasti. Nykyään viranomaiset eivät puutu vapaaehtoiseen moniavioisuuteen.
Kulttuuri.
Koska niin suuri osuus väestöstä on mormoneja, heidän kulttuurinsa hallitsee osavaltion kulttuuria. Mormonien arvoihin kuuluu tiivis perheyhteisö, kiinnostus sukututkimukseen, alkoholin ja tupakan välttäminen ja urheilun ja muun itsensä kehittämisen harrastaminen. Kulttuuriharrastuksista tärkein on musiikki. Mormonien tabernaakkelikuoro esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1847. Siinä on nykyisin 325 laulajaa, jotka ovat amatöörejä mutta harjoittelevat kurinalaisesti. Salt Lake Cityn mormonitabernaakkeliin mahtuu 8 000 henkeä, siellä on erityinen akustiikka joka rikastaa kuuluisien suurten urkujen äänimaisemaa.