Cecilia Damström

Cecilia Damström (s. 28. heinäkuuta 1988 Helsinki) on suomalainen taidemusiikin säveltäjä. Hän on saanut useita tunnustuksia, mukaan lukien Teosto-palkinnon vuonna 2022 teoksellaan ICE. Damström on ensimmäinen nainen, joka on saanut Teosto-palkinnon taidemusiikin saralla. Damström oli ehdolla Pohjoismaiden neuvoston musiikkipalkinnon saajaksi vuonna 2024.
Damström tunnettaan kantaaottavista teoksistaan.. Damström on säveltänyt orkesterimusiikkia, kuoromusiikkia, kamarimusiikkia, vokaalimusiikkia ja neljä oopperaa. Hänen teoksiaan kustantaa ruotsalainen kustantaja Gehrmans musikförlag.
Koulutus.
Damström kävi Helsingin Rudolf Steinerkoulun ruotsinkielisen linjan, josta hän kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 2008. Hän soitti pianoa ja selloa ja kävi tunneilla Brages Musikskolanissa (nykyään Sandels Kulturskola) ja Musikinsititutet Kungsvägenissa. Hän harrasti musiikin lisäksi runsasti muita taideaineita, kuten öljymaalausta, keramiikkaa, teatteria, balettia, taitoluistelua ja intialaista temppelitanssia.
Damström soitti Dmitri Šostakovitšin Pianokonsertto Nro 2 Vaasan kaupunginorkesterin nuorten solistien konsertin solistina vuonna 2006. Hänen siskonsa Jacintha Damström soitti samassa konsertissa huilusolistina.
Damström opiskeli sävellystä Tampereen ammattikorkeakoulussa vuosina 2008–2014 tohtori Hannu Pohjannoron johdolla. Sävellysseminaareissa hänen opettajinaan olivat myös Juhani Nuorvala ja Jouni Kaipainen. Hän opiskeli (2010–2011) vaihto-opiskelijana Espanjassa Conservatorio Superior Juán Rodrigossa, Valenciassa ja kesällä 2012 hän opiskeli Samuel Adlerin johdolla Berliinissä. Lisäksi hän opiskeli pianonsoittoa Tampereella (2011–2017) tohtori Risto Kyrön ja tohtori Ristomatti Marinin johdolla. Hän jatkoi sävellysopintojaan Malmön musiikkikorkeakoulussa professori Luca Francesconin johdolla. Opintojaan hän on täydentänyt muun muassa Kaija Saariahon, Liza Limin ja Brian Fernreyhoughin mestarikursseilla. Damström on myös opiskellut musiikkitiedettä ja sukupuolentutkimusta Helsingin yliopistossa.
Damström perusti ystäviensä kanssa nykymusiikkiyhdistyksen Tampering vuonna 2013 ja toimi yhdistyksen ensimmäisenä varapuheenjohtajana. Ensimmäisessä hallituksessa olivat Damströmin lisäksi Henri Sokka, Matilda Seppälä, Timo Kittilä ja Roope Mäenpää. Yhdistys on järjestänyt Tampering-nykymusiikkifestivaalia vuodesta 2013 alkaen. Vuosina 2013–2014 Damström oli myös Korvat auki -yhdistyksen hallituksen jäsen.
Ura.
Tyyli.
Damström on kertonut haastatteluissa säveltävänsä ohjelmamusiikkia, pyrkien kertomaan musiikkinsa kautta taustatarinoita. Hänen teoksissaan käsitellään laajoja teemoja, kuten ilmastonmuutosta, lajikatoa, mielenterveyttä, kroonisia sairauksia ja sukupuolten tasa-arvoa. Damströmin teoksia, kuten ”Requiem for our Earth”, ”ICE”, ”Hav”, ”Fretus”, ”The Holocene Extinction”, ”Renewables”, ”Extinctions” ja ”Permafrost”, on inspiroinut luonnonsuojelu ja ekologiset kysymykset. Lisäksi hän on käsitellyt teoksissaan mielenterveys- ja terveysaiheita, kuten teoksissa ”Sydänlaulu”, ”Infirmus”, ”Angor”, ”Nisus”, ”Vidkänning”, ”Nixus”, ”Cura”, ”Vibrations” ja ”Aveo”. Damström on myös nostanut esille historiallisten naisten tarinoita teoksissaan ”Minna”, ”Aino” ja ”Helene”.
Damström on ilmaissut, että hänen teoksensa käsittelevät posthumanistisia, intersektionaalisia ekofeministisiä aiheita. Hänen monikielinen taustansa ja kosketuksensa muihin taiteenlajeihin, kuten kuvataiteeseen, näkyvät hänen musiikissaan. Esimerkiksi hänen jousikvartettiteoksessaan ”Letters” on luettu ääneen kirjeitä osana sävellystä. Damström on myöskin tehnyt yhteistyötä eri kuvataiteilijoiden kanssa, joiden työt heijastetaan samanaikaisesti joko seinälle (esimerkiksi teos Permafrost) tai osittain muusikoiden päälle (teos "Requiem for our Earth").
Damström on kertonut kokevansa että hän musiikillaan yrittää popularisoida tieteellistä tutkimusta, tehdä sitä helpommin lähestyttäväksi. Esimerkiksi hänen teoksensa ”Extinctions” kuvailee koko evoluutiohistorian massasukupuuttoineen ja Damström haluaa kiinnittää huomiota siihen että holoseeni-aikakausi (viimeiset 11 700 vuotta), jossa elämme nyt on ainoastaan 0,02 sekuntia koko 20-minuuttisesta teoksesta.
Eero Tarasti kirjoitti ”Science Frictionsin” kantaesityksen jälkeen: ”Damström on teoksellaan lunastanut paikkansa yhtenä nuorista johtavista modernisteistamme.” Hänen sävelkieltään kuvataan helposti lähestyttäväksi, selkeäksi ja monipuoliseksi.
Keskeisiä teoksia.
Damströmin orkesteriteos ICE oli Euroopan ympäristöpääkaupunki Lahden 2021 tilaama teos, joka kantaesitettiin videon välityksellä Helsingin kansalaistorilla elokuussa 2021. ICE luotiin osana yhteistaideteosta yhteistyössä arkkitehti Erkko Aartin kanssa. Teos sai kansainvälistä huomiota. Sävellys voitti vuonna 2022 Teosto-palkinnon. ICE kuvaa elävästi ilmastonmuutoksen seurauksia, korostaen maapallon monimutkaisten jäärakenteiden tuhoisia vaikutuksia. Damströmin musiikki kannustaa pohtimaan toimettomuuden seurauksia ja visioimaan toiveikasta tulevaisuutta, jossa toiminnalla voidaan kääntää haitalliset vaikutukset.
Damströmin muita orkesteriteoksia ”Tundo!”, ”Lucrum”, ”Nixus” ja ”Fretus” on soitettu ympäri Suomea. Radion sinfonian tilaama orkesteriteosta ”Extinctions” ja Keski-Pohjanmaan Kamariorkesterin tilaama harmonikkakonserttoa ”Permafrost” on kehuttu useassa arviossa
Damströmin laajan kamarimusiikkituotannosta esiin nousee toinen jousikvartetto ”Letters”, Brodsky-kvartetin kantaesittämä, jota on esitetty tähän mennessä neljässä eri maassa yhteensä noin parikymmentä kertaa.
Esityksiä ja kilpailuja.
Damström on tuottelias säveltäjä ja hänen teoksiaan esitetään säännöllisesti ympäri Suomea ja Eurooppaa lukuisilla festivaaleilla. Damströmin musiikkia ovat esittäneet muusikoita kuten Pekka Kuusisto, Jonathan Roozeman, Brodsky-kvartetti ja orkesterieta kuten Colorado Springs Philharmonic, Suomen Radion sinfoniaorkesteri, Tapiola Sinfonietta, Sinfonia Lahti, Keski-Pohjanmaan kamariorkesteri, Oulu Sinfonia, Kuopion kaupunginorkesteri, Jyväskylän kaupunginorkesteri, Joensuun kaupunginorkesteri, Vaasan kaupunginorkesteri, Seinäjoen kaupunginorkesteri, Kymi Sinfonietta, Avanti!, Norrlandsoperan sinfoniaorkesteri, Gävlen sinfoniaorkesteri ja Helsingborgin sinfoniaorkesteri.
Damström on voittanut monia kansallisia ja kansainvälisiä tunnustuksia ja sävellyskilpailuja vuosina 2009–2022. Hänen kuorosävellyksistään viisi on palkittu eri sävellyskilpailuissa. Vuonna 2016 hän voitti kansainvälisen VocalEspoo-sävellyskilpailun teoksellaan Angor. EMO Ensemblen laulama kantaesitys teoksesta radioitiin. Sävellyskilpailujen ansiosta Damströmiltä on tilattu useita kuoroteoksia, kuten esimerkiksi ”Requiem for our Earth”, jonka Helsingin Sanomat ylisti olevan “pääkaupungin konserttikauden kohokohtia”. Hänen tilausteos ”De vita nätterna” kantaesitettiin 1200-hengen kuorolla Sång och Musikfesten festivaalilla 2022 Helsingin pääkirjasto Oodin edessä.
Damströmin musiikkia on soitettu lukuisilla festivaaleilla. Hän on toiminut residenssisäveltäjänä Korsholman musiikkijuhlilla 2023, RUSK Festivaalin vierailevana säveltäjänä 2017 ja Kokonainen Festivaalin residenssisäveltäjänä 2016–2020.
Damström sävelsi Kansallisoopperalle ensimmäisen ruotsinkielisen koululaisoopperan ”Djurens planet”, joka sai kantaesityksensä maaliskuussa 2019. Myös tätä teosta Damström on kuvannut posthumanistiseksi ekofeministiseksi aiheeltaan. Teos on esitetty ympäri maata yhteensä 14 eri koulun kanssa.
Damström on lisäksi säveltänyt ensimmäisen kaksikielisen lastenoopperan ”Vickan &amp; Väinö”, joka on esitetty lähes kolmekymmentä kertaa Suomen Länsirannikolla.
Vuonna 2018 Damströmille myönnettiin Rosenborg-Gehrmans Award vuoden nuori säveltäjä -palkinto Ruotsissa. Vuonna 2021 Bayerin osavaltio myönsi Damströmille elämätyöpalkinnon, kansainvälisessä taiteilijaresidenssissä Villa Concordia Bambergissa.