Savannihuuhkaja

Savannihuuhkaja ("Bubo lacteus") on Afrikassa elävä huuhkajiin kuuluva pöllölintu. Se on maailman suurimpia pöllöjä.
Koko ja ulkonäkö.
Savannihuuhkaja on Saharan eteläpuolisen Afrikan suurin pöllölaji. Sen pituus on 60–66 senttimetriä, ja siipiväli keskimäärin 140 senttimetriä. Naaraat painavat 2,5–3,1 kiloa, koiraat 1,6–1,9 kiloa. Höyhenpeite on harmaanruskea. Selässä kulkee valkoisia aaltomaisia viiruja. Vaaleampi vatsapuoli on selkäpuolta tiheäviiruisempi, ja viiruja on myös siivissä. Vaaleassa naamassa on musta reunus. Lajille ovat tunnusomaisia myös pitkät höyhentupsut ja punaiset silmäluomet. Silmät näyttävät kaukaa katsottuna tummilta, mutta ovat oikeasti oranssit tai keltaiset. Koiraat ovat naaraita selvästi pienempiä, eikä niiden ”naamalevy” ole yhtä pyöreä kuin naaraiden. Nuoret linnut eroavat aikuisista yksilöistä siinä, että niiden ruumiissa on noenvärisiä juovia ja päässä on valkoisia laikkuja. Savannihuuhkajan kynnet ja jalat ovat suuret ja vahvat.
Levinneisyys ja elinympäristö.
Savannihuuhkaja elää Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Sen levinneisyys ulottuu pohjoisessa Pohjois-Etiopiasta ja Somaliasta etelään aina Etelä-Afrikkaan saakka. Useita sirpaloituneita populaatioita elää myös ympäri Länsi-Afrikkaa, jossa sitä tavataan muun muassa Senegalissa, Kamerunissa ja Malissa. Lajin uskotaan eläneen myös Lesothossa, josta se on jo hävinnyt. Savannihuuhkaja puuttuu myös sademetsistä ja Namibin aavikolta.
Savannihuuhkajia tavataan merenpinnan tasolta jopa 3000 metrin korkeuteen. Se elää metsiköissä, kuivilla savanneilla, puu- ja pensassavanneilla, avoimilla ruohotasangoilla, maatalousalueilla, jokivarsimetsissä, soilla ja tulvatasangoilla. Savannihuuhkaja pärjää myös kaupungeissa mikäli puita on riittävästi. Laji elää usein vesistöjen lähellä, mutta karuja aavikoita ja tiheitä metsiä se karttaa.
Elintavat.
Savannihuuhkaja on yöaktiivinen paikkalintu, joka liikkuu yksin tai pareittain. Sitä näkee melko usein päivälläkin puiden oksilla ja kallionkielekkeillä, etenkin vesistöjen lähellä. Se on päivällä hiljainen, mutta päästää yöllä syvää ja käheää, osittain murahtelevaakin huhuilua. Huhuilu voi kuulua viiden kilometrin päähän.
Ravinto.
Savannihuuhkaja on saalistustavoiltaan opportunisti. Se saaliseläimiä ovat muun muassa jänikset, tamaanit, jyrsijät, kääpiömangustit, vihermarakatit, kalat, konnat, käärmeet, hyönteiset, varaanit ja muut lintulajit aina flamingoihin, sihteereihin, haikaroihin ja petolintuihin saakka. Myös raadot kelpaavat. Kaupungeissa lajin ravintoa ovat kyyhkyt ja rotat. Savannihuuhkaja kuuluu niihin harvoihin petolintuihin, jotka saalistavat siilejä. Siilit ovat aikuisten lintujen suosimaa ravintoa. Savannihuuhkajan tiedetään syövän myös pienempiä pöllöjä ja jopa muita huuhkajia ("Bubo"). Savannihuuhkaja paikantaa saaliinsa erinomaisen näkönsä avulla sopivalta tähystyspaikalta. Havaittuaan saaliin se lipuu hiljaa kohti maata ja nappaa saaliin vahvoihin kynsiinsä. Se pystyy myös sieppaamaan kaloja upottamalla jalkansa veteen, ja on kyllin ketterä nappaamaan lintuja ilmasta.
Lisääntyminen.
Savannihuuhkajat pesivät yleensä muiden lintujen, kuten korppikotkien, vasarapäähaikaroiden tai sihteerien, vanhoissa ja isoissa risupesissä. Ne pesivät satunnaisesti myös puunonkaloissa ja köynnösten tai orkideoiden muodostamissa ryteiköissä. Lisääntymisaika vaihtelee eri alueilla, mutta yleensä se on maalis-syyskuussa. Naaras munii noin päivän välein yhteensä kaksi munaa, joita se hautoo ilman koirasta noin 38 päivää. Koiras ruokkii kumppaniaan haudonnan ajan. Toinen poikasista kuolee yleensä kahden viikon sisällä kuoriutumisesta. Henkiinjäänyt poikanen on yleensä munittu aikaisemmin kuin sisarensa ja luonnollisesti se myös kuoriutuu aiemmin. Nuoremmalla on mahdollisuus selvitä vain, jos toiselle munalle käy jotain tai jos ruokaa on runsaasti. Poikanen lähtee pesästä noin yhdeksän viikon ikäisenä, mutta on riippuvainen vanhemmistaan vielä puolivuotiaaksi asti. Se pysyttelee emolintujen luona kaksi vuotta ennen kuin itsenäistyy kokonaan. Edellisvuoden poikaset saattavat jopa auttaa vanhempiaan seuraavan poikueen hoidossa. Savannihuuhkajat lisääntyvät hitaasti. Osa huuhkajapareista pesii vuosittain, mutta jotkin parit pesivät muita harvemmin.