tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Eerik Pyhä

Eerik Pyhä tai Eerik IX () ; (k. 18. toukokuuta 1160 Uppsala) oli Ruotsin kuningas noin vuosina 1156–1160. Goottilainen historiankirjoitus on numeroinut hänet Ruotsin kuningas Eerik IX:ksi.
Eerikistä ei ole jäänyt mitään merkintöjä oman aikansa lähteisiin. Muistitietoon perustuva pyhimyslegenda kirjattiin muistiin vasta 1290-luvulla. Sen mukaan Eerik oli uplantilaista mahtimiessukua. 
Avioliitto ja jälkeläiset.
Hänen puolisonsa oli tanskalainen prinsessa Christina Bjørnsdatter, joka oli Ruotsin kuningas Inge I:n tyttärentytär. 
Heidän tyttärensä Margareta avioitui Norjan kuningas Sverre Sigurdssonin kanssa. Heidän poikansa Knuut Eriksson oli oli Ruotsin kuningas vuosina 1167–1195.
Pyhimys.
Eerik Jedvardinpoika teki myöhäisemmän perimätiedon mukaan vuoden 1156 tienoille ajoitetun niin sanotun ensimmäisen ristiretken Suomeen piispa Henrikin kanssa. On epävarmaa, tekikö Eerik retkeä ja jos teki, oliko kyse sen paremmin varsinaisesta ristiretkestä kuin valloitusretkestäkään.
Legendan mukaan Eerikin murhasi tanskalainen prinssi Magnus Henriksson Uppsalan tuomiokirkossa 18. toukokuuta 1160. Eerikistä tuli Ruotsin kansallispyhimys. Vanhemmassa historiantutkimuksessa Eerikin kulttiin on yhdistetty vuodelta 1172 peräisin oleva paavi Aleksanteri III:n kirje, jossa kielletään nimeltä mainitsemattoman, juovuspäissään surmatun henkilön kunnioittaminen pyhimyksenä.
Hans Rosenfeldtin vuosina 1574–1579 kullatusta hopeasta tekemä Eerik Pyhän pyhäinjäännösarkku sijaitsee Uppsalan tuomiokirkossa. Siinä olevaa kalloa on tutkittu radiohiiliajoituksella, ja luuston vammoja on analysoitu. Vuonna 2016 julkaistujen alustavien tutkimustulosten mukaan vainajalla on ollut sotavammoja, ja hän on kokenut väkivaltaisen kuoleman.
Olavinlinnan eteläisin torni on nimetty Pyhän Eerikin mukaan. Kyseinen torni purettiin 1700-luvun alussa sen ollessa heikossa kunnossa. Pyhän Eerikin tornista on jäljellä noin 1,5 kerrosta. Linnan kirkossa on myös ollut Pyhälle Eerikille osoitettu alttari.
Kaarle Sverkerinpoika

Kaarle Sverkerinpoika oli Ruotsin kuningas 1161–1167.
Kaarle oli Sverker Vanhemman poika, josta tuli kuningas hänen voitettuaan Eerik Pyhän murhanneen Maunu Henrikinpojan vuonna 1161. Hänen aikanaan perustettiin luostareita ja vuonna 1164 myös Uppsalan arkkihiippakunta. Eerik Pyhän poika Knuut tappoi Kaarlen Visingössä vuonna 1167.
Keskiaikaiset kronikat eivät tunne yhtään aikaisempaa ruotsalaista Kaarle-nimistä kuningasta, mutta Johannes Magnus nimesi Kaarle Sverkerinpojan vuonna 1554 ilmestyneessä kronikassaan seitsemänneksi, ja näin seitsemästä alkava numerointi on jäänyt pysymään Kaarle-nimisillä kuninkailla.
Knuut Eerikinpoika

Knuut Eerikinpoika oli Ruotsin kuningas vuosina 1167–1195.
Knuut joutui maanpakoon isänsä Eerik Pyhän kuoltua vuonna 1160. Hän palasi vuonna 1167 ja kaappasi Göötanmaan ja Upplannin kuninkuuden kuningas Kaarlelta. Seuraavat kuusi vuotta hän taisteli Itä-Göötanmaan vallasta Sverker vanhemman poikien kanssa, ja vasta vuonna 1173 Knuut saattoi kutsua itseään koko Ruotsin kuninkaaksi. Hänen valtakaudellaan kuninkaanvalta ja valtiolliset olot Ruotsissa vakiintuivat. Knuutilla oli neljä poikaa, joista Jon, Knut ja Joar saivat surmansa Älgaråsin taistelussa vuonna 1205, mutta neljäs, Eerik Knuutinpoika, nousi Ruotsin kuninkaaksi 1208.
Knuut oli ensimmäinen Ruotsin kuningas, jonka kirjoittamia kirjeitä on tallella Valtionarkistossa.
Sverker II Kaarlenpoika

Sverker II Kaarlenpoika eli Sverker Nuorempi (noin 1164–1210) oli Ruotsin kuningas 1195–1208.
Sverkerin isän Kaarle Sverkerinpojan kuoltua hänet kasvatettiin Tanskassa. Kun Knuut Eerikinpoika kuoli, Sverker valittiin kuninkaaksi.
Vuonna 1205 hän löi Knuutin pojat Älgaråsin taistelussa mutta hän hävisi Eerik Knuutinpoikaa vastaan käydyn Lenan taistelun vuonna 1208. Hän joutui pakenemaan Tanskaan. Hän palasi vuonna 1210 mutta hävisi Gestrilenin taistelun Eerikiä vastaan.
Killer

Killer oli suomalainen pop-rockyhtye, jonka solisti oli Siiri Nordin. Yhtyeen tunnetuimmat kappaleet ovat ”All I Want”, ”Naughty Boy” ja ”Liar”.
Killerin tuottajia toimivat pääasiassa Lauri Ylönen ja Pauli Rantasalmi. Yhtye oli osa usean yhtyeen kaveriyhteisöä, Dynastyä, johon kuuluivat muun muassa The Rasmus ja Kwan. Sittemmin Sunrise Avenuen esikoisalbumin tuottanut Jukka Backlund toimi yhtyeen keikoilla kosketinsoittajana sekä apulaistuottajana yhtyeen toisella studioalbumilla "Sure You Know How to Drive This Thing".
Yhtye jäi keikkatauolle keväällä 2004 ja alkuvuodesta 2005 sen ilmoitettiin hajonneen.
Moottoriajoneuvon varkaus

Moottoriajoneuvon varkautta ei ole Suomen rikoslaissa erikseen määritelty vaan se kuuluu yleisten varkausrikosten joukkoon. Rikoksen tarkoituksena on varastaa koko ajoneuvo (esim. auto) siten, että se riistetään pysyvästi oikean omistajan hallusta.
Useimmat maat vaativat tunnistenumeroita autoihin varkauksien estämiseksi. Tämä tekee kokonaisten autojen jälleenmyynnin vaikeaksi. Useimmat moottoriajoneuvovarkaat purkavat autot ja myyvät ne osina, jotka eivät ole rekisteröityjä ja joille on suuret markkinat. Toinen vaihtoehto on siirtää ajoneuvo toiseen valtioon, josta ei ole pääsyä samaan tietokantaan. Suosittuja varkaiden keskuudessa ovat myös maat, joissa on heikko tullivalvonta.
Käyttövarkaus eli luvaton käyttö.
Yllä kuvattu varkaus on erotettava moottorikulkuneuvon käyttövarkaudesta, joka tarkoittaa sitä, että joku ottaa toisen auton tai muun moottorikulkuneuvon luvatta käyttöön ilman tarkoitusta saada sitä omakseen. Tästä säädetään rikoslaissa erikseen (RL 28:9a ). Kun esimerkiksi joukko nuoria murtautuu autoon tarkoituksenaan ajella sillä mutta joiden tarkoituksena ei ole saada autoa omakseen tai saada siitä rahallista hyötyä, he eivät syyllisty varkauteen (RL 28:1) vaan moottorikulkuneuvon käyttövarkauteen (RL 28:9a).
Avaruusalus

Avaruusalus on avaruuslennolla käytettävä kulkuväline tai mikä tahansa avaruudessa toimiva alus. Käytettäessä avaruusalus-termiä itsessään sillä tarkoitetaan yleensä aluksia, joilla kuljetetaan jotain. 
Avaruusaluksiksi voidaan luokitella muun muassa seuraavasti:
Miehistöä kuljettavat avaruusalukset.
2025 operatiivisessa käytössä olevat miehitetyt avaruusalukset:
Laajempi määritelmä.
Avaruuspukua on välillä kutsuttu miniatyrisoiduksi avaruusalukseksi, joka kuvaa sen tarkoitusta pitää siihen pukeutuja toimintakykyisenä, kun tämä kulkee avaruuden tyhjiössä. Näihin EVA-toimintoihin on liittynyt myös Nasan nk. avaruusmopo, joka on astronautin pieni "liikehtimisalus".
Avaruusalusten erikoisluokka ovat laskeutumisalukset. Toisinaan laskeutuva alus jaetaan edelleen laskeutumisjärjestelmäksi ja pinta-asemaksi. Tällöin pinta-asema jää pitemmäksi aikaa toimimaan esimerkiksi planeetan pinnalle. Lasketumisalusten kyydissä voi edellee olla ajoneuvoja, joita kutsutaan kulkijoiksi (esimerkiksi Lunohod 1), Niitä ei ole nimitetty avaruusaluksiksi, vaikka ne ovatkin olleet hyvin autonomisia järjestelmiä. Avaruuslennolla ne on yleensä lepotilasssa.
Science fiction.
Avaruusalus on yksi keskeisimpiä elementtejä science fictionissa. Useat tämän lajin romaanit ja novellit on rakennettu erilaisten avaruusalusten suunnitelmien pohjalle. Näissä käytössä on termi avaruuslaiva tai tähtilaiva.
Führer

Führer (lausunta , ) oli kansallissosialistisen Saksan diktaattorina vuosina 1933–1945 hallinneen Adolf Hitlerin käyttämä titteli. Nimityksellä "der Führer" on yleisesti viitattu Hitleriin henkilönä.
Hitler ilmoitti jo vuonna 1921, että kansallissosialistisessa puolueessa noudatettaisiin "Führerprinzipiä" eli johtajaperiaatetta, jonka mukaan kaikkien jäsenten tulisi alistua johtajan tahtoon. Samaa periaatetta oli puolueen valtaannousun jälkeen tarkoitus soveltaa koko Saksaan. Kansallissosialistit käyttivät vaalipropagandassaan iskulausetta ”Ein Volk, ein Reich, ein Führer” (”Yksi kansa, yksi valtakunta, yksi johtaja”).
Führer und Reichskanzler.
Johtaja ja valtakunnankansleri () oli Hitlerin virkanimike Saksan valtionpäämiehenä vuodesta 1934 lähtien. Saksan valtakunnanpresidentti Paul von Hindenburgin kuoltua vuonna 1934 säädettiin laki, jolla valtakunnanpresidentin ja valtakunnankanslerin tehtävät yhdistettiin johtajan ja valtakunnankanslerin viraksi, ja suoraan lain nojalla tähän virkaan nimitettiin Adolf Hitler, joka jo 30. tammikuuta 1933 oli nimitetty valtakunnankansleriksi ja sen jälkeen lyhyessä ajassa keskittänyt itselleen käytännössä kaiken vallan.
Natsien valtakaudellakin vuonna 1920 säädetty tasavaltainen perustuslaki pysyi muodollisesti voimassa, joskin eräiltä kohdin muutettuna. Vuonna 1933 säädetty valtalaki kuitenkin teki sen suurelta osin lähes merkityksettömäksi.
Lain mukaan johtaja ja valtakunnankansleri oli valittava kansanäänestyksellä elinajaksi. Ainoan kerran tällainen kansanäänestys pidettiin 19. elokuuta 1934, jolloin samalla kertaa äänestettiin sekä valtakunnanpresidentin ja -kanslerin tehtävien yhdistämisestä että Hitlerin valinnasta tähän virkaan.
Johtajalla ja valtakunnankanslerilla oli valtakunnan presidentin oikeudet. Hän edusti maata ulkovaltoihin nähden, nimitti ja erotti ministerit ja toimi sotavoimien ylipäällikkönä. Hän nimitti myös osavaltioissa toimineet valtakunnan käskynhaltijat ("Reichstatthulter"). Hänellä oli lisäksi valta hajottaa valtiopäivät, jotka tosin Hitlerin valtakaudella vain harvoin edes kokoontuivat. Valtakunnankanslerina hän myös johti politiikkaa. Vuonna 1933 säädetyn valtalain mukaan hänellä oli oikeus säätää lakeja ilman valtiopäivien myötävaikutustakin. Ministeritkin olivat vastuussa toimistaan vain Johtajalle ja valtakunnankanslerille.
Hitlerin tehtyä vuonna 1945 itsemurhan uutta johtajaa ei enää nimitetty, joskin Karl Dönitz toimi lyhyen aikaa valtakunnanpresidenttinä.
Muiden diktaattorien vastaavia arvonimiä.
Useat muut fasistiset johtajat käyttivät samantapaisia titteleitä, esimerkiksi Italian diktaattori Benito Mussolini tunnettiin nimellä "Duce", ’johtaja’. Mussolinin esimerkki lienee innoittanut Hitleriä Führer-käsitteen käyttöönotossa.
Muita vastaavia titteleitä olivat Itsenäinen Kroatian valtion johtajan Ante Pavelićin käyttämä "poglavnik" ja Slovakian tasavallan Jozef Tison "vodca". Espanjan diktaattori Francisco Francon käyttämä arvonimi caudillo tarkoitti myös johtajaa.
Eerik X Knuutinpoika

Eerik X Knuutinpoika (n. 1180 – 10. huhtikuuta 1216) oli Ruotsin kuningas vuosina 1208–1216. Hän oli Knuut Eerikinpojan ja tämän tuntemattoman vaimon poika.
Isänsä kuollessa vuonna 1195 Eerik ja hänen veljensä olivat vasta lapsia ja Ruotsin kuninkaaksi valittiin Sverker Kaarlenpoika. Pojat saivat asua kuninkaallisessa hovissa, kunnes vuonna 1203 hänen veljensä ja perheensä alkoivat vaatia kruunua takaisin omalle suvulleen. Sverker ei kuitenkaan tähän myöntynyt, ja Erik pakeni veljineen Norjaan.
Vuonna 1205 veljekset palasivat Ruotsiin norjalaisten joukkojen tukemana ja taistelivat kuningasta vastaan Älgaråsin taistelussa vuonna. He kuitenkin hävisivät, ja kolme Eerikin veljistä kuoli taistelussa.
Vuonna 1208 Eerik palasi jälleen Ruotsiin, ja tällä kertaa hän löi Sverkerin Lenan taistelussa. Sverker yritti saada kruunun valtaansa vielä vuonna 1210, mutta hänet kukistettiin ja surmattiin Gestirlenin taistelussa.
Vuonna 1210 arkkipiispa Valerius kruunasi Eerikin Ruotsin kuninkaaksi. Hän oli tiettävästi ensimmäinen Ruotsin kuningas joka kruunattiin. Arkkipiispan kutsuminen oli osa Eerikin ponnisteluja saada kirkko omalle puolelleen.
Eerik avioitui Tanskan prinsessan, Valdemar Suuren ja venäläisen prinsessan tyttären, Rikissan ("Richissa") kanssa. Avioliitolla yritettiin luoda diplomaattisia suhteita Tanskaan, joka oli perinteisesti kannattanut Sverker-sukua Norjan kannattaessa Eerikin sukua. Avioliitosta syntyi useita tyttäriä mutta vain yksi poika, joka syntyi isänsä kuoleman jälkeen ja oli tuleva kuningas Eerik Eerikinpoika.
Eerik kuoli äkillisesti kuumeeseen vuonna 1216 Näsin linnassa Visingsö-saarella. Hänet haudattiin Varnhemin luostariin.
Juhana Sverkerinpoika

Juhana Sverkerinpoika oli Ruotsin kuningas 1216–1222.
Juhana Sverkerinpoika oli ensimmäinen Ruotsin kuningas, jonka syntymäaika tiedetään. Hän oli kuningas Sverker II ja Ingegerd Birgerintyttären ainoa lapsi. Jo vauvana isä korotti hänet valtakunnan jaarlin asemaan äidinisän, jaarli Birger Brosan kuoltua.
Juhanan isä Sverker Kaarlenpoika oli ollut Ruotsin kuninkaana 1196–1208. Juhana kruunattiin paavin vastustuksesta huolimatta kuninkaaksi vuonna 1219. Paavi olisi halunnut kuninkaaksi Eerik Eerikinpojan. Juhana kuoli vuonna 1222 ilman rintaperillistä ja lähisukulaisten ollessa naispuolisia, jolloin hän jäi viimeiseksi Sverkerin sukuun kuuluva kuninkaaksi.
Sverkerin suvun sivuhaarasta polveutui äitinsä Ingrid Ylvan kautta folkungisukuinen jaarli Birger Maununpoika, joka meni naimisiin kuningas Eerik Eerikinpojan sisaren Ingeborgin kanssa, kohosi alaikäisen poikansa puolesta valtakunnan sijaishallitsijaksi, ja jonka pojat Valdemar ja Maunu perivät Ruotsin kruunun, kun Eerikin suvussa ei ollut miespuolisia perijöitä.
Knuut Pitkä

Knuut Pitkä ("Knut Långe" tai "Knut Holmgersson") oli Ruotsin kuningas 1229–1234.
Knuut valittiin kuninkaaksi vuonna 1229, kun Eerik Eerikinpoika oli paennut Tanskaan hävittyään taistelun Olustrassa. Eerikistä tuli taas kuningas Knuutin kuoltua vuonna 1234.
Knuut oli ollut Ruotsia alaikäisen Eerik Eerikinpojan sijasta hallitsevan neuvoston johtaja.
Mäkikuisma

Mäkikuisma ("Hypericum perforatum") on monivuotinen, 30–70 senttimetriä korkea ruoho, jolla on keltaiset terälehdet. Suomessa mäkikuismaa kasvaa luonnonvaraisena Etelä-Suomen kedoilla.
Lääkekäyttö.
Mäkikuismaa ja siitä tehtyjä valmisteita käytetään sisäisesti muun muassa depressiivisen alakuloisuuden, unihäiriöiden sekä tuska- ja jännitystilojen hoitoon. Mäkikuismalla on huomattavilla potilasmäärillä tehdyissä kliinisissä tutkimuksissa havaittu olevan masennustiloja ehkäisevä, tuskaa lievittävä ja rauhoittava vaikutus. Rohtona käytetään mäkikuisman kukkivia versoja, joissa vaikuttavina aineina ovat hyperisiini eli punainen väriaine (0,1–0,3 %), flavonoidit (mm. hyperosidi ja rutiini), hyperforiini, katekiinityyppiset parkkiaineet, fytosterolit, fenolikarbonihapot ja eteerinen öljy (0,05–0,2 %).
Mäkikuisman on todettu olevan lievän ja keskivaikean depression masennuksen hoidossa tehokkaampi kuin lumelääke ja yhtä tehokas kuin pienet annokset trisyklisiä masennuslääkkeitä. Sillä voi olla myös hankalia yhteisvaikutuksia muiden lääkeaineiden kanssa. Saksassa mäkikuisma on lääkäreiden yleisimmin määräämä luontaistuote masennuksen hoitoon.
Mäkikuismalla voi olla yhteisvaikutuksia useiden lääkkeiden kanssa, sillä se laskee muiden lääkkeiden hoidollisia pitoisuuksia maksainduktion kautta ja voi näin heikentää esimerkiksi ehkäisypillereiden, immunosuppressiivien ja HIV-lääkkeiden tehoa. Yhteisvaikutuksia eri lääkeaineiden kanssa ei ole tutkittu laajemmissa tutkimuksissa, vaikka mäkikuisma onkin vuosisatoja tunnettu rohto. Yleisen suosituksen mukaan mäkikuismaa tulee nauttia vain, jos muita säännöllisiä lääkityksiä ei ole. Mäkikuisma ei yleensä vaikuta ajokykyyn. Sivuvaikutuksina on havaittu huimausta, väsymystä ja suun kuivumista noin 4–8 prosentilla, levottomuutta, päänsärkyä ja unettomuutta 1–2 prosentilla. Harvoissa tapauksissa voi esiintyä lieviä mahavaivoja, kun taas herkkäihoisilla saattaa esiintyä herkistymistä valolle. Mikäli muita haittavaikutuksia ilmenee tai tuotetta otetaan yliannostus, tulee ottaa yhteys lääkäriin.
Monivuotinen kasvi

Monivuotinen kasvi on mikä tahansa kasvi, joka elää ja kasvaa yli kaksi vuotta. Jos se kukkii vain kerran ja kuolee sen jälkeen, sitä kutsutaan nimellä "hapaksantti" eli kerran kukkiva monivuotinen kasvi. Jos kasvi kukkii useina eri vuosina, se on "pollakantti" eli perenna. Perenna-nimitystä voidaan käyttää myös monivuotisista ruohovartisista koristekasveista eli siis lähinnä puutarhakukista.
Monivuotiset kasvit ovat sopeutuneet selviytymään erilaisista epäsuotuisista olosuhdevaihteluista, oli se sitten kuuma, kuiva tai kylmä ajanjakso. Pohjoisessa kasvien lepokauteen pakottaa pimeä ja kylmä talvi. Monivuotiset kasvit eivät kuole talven aikana, vaan ne talvehtivat mennen lepotilaan ja sitä syvempään horrokseen. 
Kasvien talveentuminen alkaa jo hyvissä ajoin syksyllä, ja useimmilla kasveilla sen käynnistää yön piteneminen eli valoisan ajan lyheneminen. Talveentumisen jatkokehitys riippuu yölämpötilojen laskusta. Nämä yhdessä muuttavat kasvin hormonitasapainoa, joka saa aikaan lehtivihreän hajaantumisen ja arvokkaimpien aineiden siirtymisen varastoon varsiin ja juuriin. Puuvartisten kasvien vuosiversojen ja silmujen uloin osa tiivistyy ja kovettuu.
Kasvin pakkasenkestävyyden kannalta vielä tärkeämpiä ovat solunsisäiset muutokset. Solun vesipitoisuus vähenee, soluneste väkevöityy ja sokeripitoisuus kasvaa. Näiden myötä kasvi sitkistyy ja jäätymis- sekä kuivumisvaara vähenee.
Talvilevon purkautuminen käynnistyy vastaavasti ensin yön lyhenemisellä ja elintoiminnot palaavat lämpötilan niin salliessa.
Panu (henkiolento)

Panu merkitsee tulta ja on kalevalaisessa runoudessa tulen henki, auringon poika. Panuun on voitu vedota loitsuissa, kun ollaan tekemisissä tulen kanssa.
Panua käytetään myös tulen synonyyminä, ja Panua on pidetty tulen jumalana. Murteissa tuntematon sana on alkujaan balttilainen laina ja samaa alkuperää kuin muinaispreussin "panno" "tuli".
KV30

KV30 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Sen löysi Giovanni Battista Belzoni vuonna 1817, jolloin siellä suoritettiin ensimmäiset kaivaukset. Hautaa ovat lisäksi kartoittaneet James Burton vuonna 1825 ja Victor Loret vuonna 1898. 
Haudan kunto on hyvä, mutta sen louhinta on suoritettu huonosti. Sen etuosa on edelleen täynnä kiviromua. Haudasta on löytynyt pääasiassa astioita.
Siiri Nordin

Siiri Aurora Nordin (s. 15. lokakuuta 1980 Helsinki) on suomalainen rock- ja popmuusikko. Nordin oli popyhtye Killerin laulaja yhtyeen aktiiviaikana 2001–2003. Siiri Nordin on julkaissut englanninkielisen albumin "Me Too" (2006) ja suomenkieliset albumit "Lyö tahtia" (2008) ja "Paremmin kuin kukaan" (2011).
Sooloura.
Nordin nousi julkisuuteen Killer-yhtyeen laulajana. Killerin tunnetuimpia kappaleita ovat ”Naughty Boy”, ”Liar” ja ”All I Want”. Yhtye jäi määrittelemättömän pituiselle tauolle vuonna 2005. 
Nordinin vuonna 2003 "Helmiä ja sikoja" -elokuvaa varten levyttämä ”Sydämeni osuman sai” (jousisovitus Henrik Perelló),(käännösversio laulusta ”Something's Gotten Hold of My Heart”) sai runsaasti radiosoittoa. Toukokuussa 2006 Nordin julkaisi ensimmäisen soololevynsä "Me Too". Albumi ei kuitenkaan menestynyt kaupallisesti. Maaliskuussa 2008 ilmestyi Nordinin ensimmäinen suomenkielinen albumi "Lyö tahtia". Sen ensimmäinen single ”Viimeinen palanen” sai ensisoittonsa radiossa marraskuussa 2007. Toukokuussa 2011 ilmestyi uusi albumi "Paremmin kuin kukaan", jonka ensimmäinen single ”Lusitaan”. nousi keväällä 2011 muun muassa Radio Novan soitetuimpien kappaleiden joukkoon.
Syksyllä 2011 Nordinin ääntä kuultiin MTV3-kanavalla esitetyn Klikkaa mua -sarjan tunnuskappaleella "Huomenna on paremmin".
Perhe ja muu julkisuus.
Siiri Nordinin vanhemmat ovat kuvanveistäjä Antti Nordin ja lavastaja Metti Nordin. Hänen veljensä Reino Nordin on näyttelijä ja muusikko. Hänen velipuolensa Boris Nordin-Oroza on esiintynyt hänen kanssaan. Taiteilija Outi Heiskanen oli Siiri Nordinin isoäiti. Syksyllä 2004 Nordin rekisteröi puolisonsa Mirjan kanssa parisuhteensa. Suhde kuitenkin päättyi vuonna 2007. Siiri Nordin on nähty myös Linnan juhlissa, sillä vuonna 2001 hän pääsi Linnaan The Rasmuksen Lauri Ylösen seuralaisena.
Nordin on opiskellut puuveneen rakennusta ja on innokas purjehtija. Hän on työskennellyt myös taksinkuljettajana. Siiri Nordin osallistui syksyllä 2011 Tanssii tähtien kanssa -ohjelman 6. tuotantokaudelle. Nordin putosi kisasta parinsa Jani Rasimuksen kanssa kisan 4. pudotuksessa.
Nordin näytteli nuorempana muun muassa Ryhmäteatterin viihdesarjassa "Tabu" ja teki lapsiroolin vuonna 1988 kuvatussa Mika Kaurismäen elokuvassa "Cha Cha Cha".
Nordin muutti vuonna 2017 asumaan Helsingistä Salon Perniön Matildan kylään.
KV31

KV31 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa. Hauta on ajoitettu Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaiseksi. 
Haudan löysi ja siellä suoritti ensimmäiset kaivaukset Giovanni Battista Belzoni vuonna 1817. Myös Victor Loret on kartoittanut hautaa vuonna 1898. Hauta on täynnä hiekkaa eikä sen sisällöstä ole tietoa.
Rauni (nimi)

Rauni on suomalainen naisen ja varsinkin aikaisemmin myös miehen etunimi sekä sukunimi. Nimi johtuu mahdollisesti skandinaavisesta sanasta "raun", nykyruotsiksi "rönn", joka tarkoittaa pihlajaa. Mikael Agricolan mukaan Rauni oli yksi muinaisten karjalaisten palvomista jumalista. Toisaalta Rauni saattaa olla muunnos skandinaavisista Ragn- alkuisista nimistä kuten Ragna tai Ragnhild.
Suomessa on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan ollut vuoden 2019 loppuun mennessä 6 426 Rauni-nimistä naista ja noin 1 080 Rauni-nimistä miestä. Heistä suurin osa on syntynyt 1900-luvun alkupuolella. Rauni oli aikoinaan sukupuolineutraali nimi, mutta alkoi sittemmin vakiintua naisennimeksi ja miehennimenä syrjäytyä, kun vastaavaksi miehennimeksi vakiintui Rauno. Raunin nimipäivä on 15. heinäkuuta.
KV32

KV32 on Amenhotep II:n vaimon, kuningatar Tiaan hauta Kuninkaiden laaksossa. Hauta ajoittuu Uuden valtakunnan 18. dynastiaan. Hauta ei koskaan valmistunut eikä sitä koristeltu. 
Haudan löysi ja ensimmäiset kaivaukset suoritti Victor Loret vuonna 1898. Myös MISR-projekti on vuosina 2000–2001 kartoittanut hautaa. Haudasta on löydetty lähinnä hautakalusteita.
Ilmarinen

Ilmarinen eli seppä tai seppo Ilmarinen on suomalaisten kansanrunojen seppäsankari, yksi "Kalevalan" päähenkilöistä, alkuperäinen taivaanjumala ja yksi kalevanpojista. 
Kuvaus.
Iro-neito synnytti Ilmarisen yöllä, ja jo päivällä Ilmarinen teki itselleen sepän pajan. Ilmarinen takoi maailman alussa taivaankantta niin taidokkaasti, etteivät hänen työskennellessään näkyneet pihtien pitämät, eivätkä tuntuneet vasaran iskut. Ilmarisen kädenjälkeä ovat myös revontulet sekä aamu- ja iltaruskon värit. Myös raudan keksiminen ja alkutulen iskeminen ovat kansantarujen mukaan Ilmarisen saavutuksia. 
Raudan käytön yleistymisellä oli suuri vaikutus itämerensuomalaisten kansojen mytologiaan, ja kansanperinteessäkin Ilmarisesta tuli Seppo tai "takoja iän ikuinen" vasta raudan käyttöönoton jälkeen. Tätä ennen "Ilmari" oli todennäköisesti taivaanjumala ja ukkosenjumala. Hänen nimensä lainattiin myös udmurtin kieleen udmurttien taivaanjumalalle muodossa "Inmar," ja se esiintyy joskus myös saamen kielessä tuulenjumalana muodossa "Ilmaris" ja mahdollisesti myös ukkosenjumalana muodossa "Ilmaričče".
Kalevalan henkilö.
Ilmarinen on "Kalevalan" seppäsankari, ”takoja iänikuinen”. Hän asuu Väinölässä. "Kalevalassa" hän takoo monia esineitä, kuten sammon ja Kultaisen naisen, ja hän yrittää myös takoa uuden Auringon ja Kuun. Alkujaan Ilmarinen lienee ollut jumala, joka on myöhemmissä runoissa muuttunut kuolevaiseksi. Myös "Kalevalassa" Ilmarisen mainitaan olleen mukana kosmisessa luomisessa, takomalla taivaankantta ja asettamalla taivaankappaleita:
Jumalana.
Ilmarinen (Ilma, Ilmari, Ilmori, Ilmollinen) oli itämerensuomalaisten palvoma tuulen, sään ja ilman jumala. Hän oli myös mukana maailman syntymässä.
Anna-Leena Siikalan mukaan Ilmarisen attribuutti ovat palkeet. Palkeet liittyvät Ilmarisen asemaan tuulen jumalana, mutta toisaalta myös tämän rooliin kosmisena seppänä ja kulttuuriheeroksena. Itämerensuomalaisen kultaneito-runon joissakin inkeriläisissä toisinnoissa Ilmarisen taontatyö ei onnistu, ennen kuin hän tarttuu palkeisiin orjien sijasta itse. Siikalan mukaan vastakohta korostaa Ilmarisen asemaa tuulen jumalana.
Utsjoella tuulenjumala Biegga-gallesista () käytettiin myös nimeä "Ilmaris". 1600-luvulla Utsjoen saamelaiselta Anders Poulsenilta takavarikoidussa noitarummussa Ilmaris on kuvattu skandinaaviseen Thoriin ja itämerensuomalaiseen Ukkoon rinnastetun Tiermes-ukkosenjumaluuden rinnalla, mutta tästä erillisenä hahmona. Udmurttien Inmar-jumaluus on miespuolinen taivaan jumala, jota on verrattu Ilmariseen. Ilmarinen on saattanut samaistua myöhemmin palvottuun Ukkoon, mutta toisaalta saattoi myös muuttua suomalaisessa tarustossa seppäsankariksi.
Hindulaisuuden sään ja sodan jumalan Indran nimi on tullut mahdollisesti suomalais-ugrilaisesta sanasta "Ilma" tai "Ilmari".
KV33

KV33 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa. Hauta on ajoitettu Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaiseksi. Sitä ei ehkä koskaan käytetty. 
Haudan löysi ja ensimmäiset kaivaukset suoritti Victor Loret vuonna 1898. Se koostuu kahdesta hautakammiosta, jotka on molemmat jätetty koristelematta. Haudan sisäänkäynnin päälle on rakennettu penkki, joten hautaan ei pääse eikä siitä ole tarkkaa pohjapiirrosta.
KV34

KV34 on Thutmosis III:n hauta Kuninkaiden laaksossa. Hauta ajoittuu Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaan, mutta sitä on käytetty lisäksi myöhäiskaudella.
Haudasta on löydetty muun muassa muumioita, eläinten jäännöksiä, tulentekovälineitä, amuletteja, veistoksia, hautakalusteita ja astioita. Vuonna 1994 tulvavesi valui haudan kaivon pohjalle, jossa se imeytyi hiekkaan ja lisäsi haudan kosteutta.
KV35

KV35 on Amenhotep II:n hauta Kuninkaiden laaksossa. Se ajoittuu Uuden valtakunnan 18. dynastiaan. Hautaa on käytetty myös kolmannen välikauden 21. dynastian aikaan. 
Haudan löysi Victor Loret vuonna 1898. Hautaa on valokuvannut Paul Bucher vuonna 1932 ja hautakirjoitusten tulkintaa suoritti Erik Hornung vuosina 1982–1992. Haudan kunto on hyvä. Sieltä on löydetty muun muassa muumioita, vaatteita, ruokaa, koruja, veistoksia, hautakalusteita, kasvien jäänteitä, astioita, aseita ja papyryksia.
Suomen Hippos

Suomen Hippos ry on suomalainen valtakunnallinen hevosurheilun ja -kasvatuksen keskusjärjestö, joka perustettiin Suomen Ravirenkaan ja Hevostalouden keskusliiton yhdistyttyä vuonna 1973. Järjestöön kuuluu yhteensä 128 alajärjestöä, joita ovat muun muassa paikalliset hevosjalostusliitot ja muut alan yhdistykset. Suomen Hippoksen puheenjohtajana on vuodesta 2023 lähtien toiminut Antti Lehtisalo.
Hippoksen toimintaa.
Suomen Hippoksen tärkeimmät tehtävät ovat Suomessa kasvatettavien hevosrotujen rekisteröinti ja kantakirjaaminen sekä maan ravikilpailutoiminnan johtaminen ja valvominen. Ravikilpailuja järjestetään 43 raviradalla ja niitä käydään jouluaattoa ja joulupäivää lukuun ottamatta vuoden jokaisena päivänä. Yhteensä Suomessa järjestetään vuosittain lähes 600 ravikilpailua. Niiden totopeliä hoitaa Veikkaus (vuoden 2016 loppuun asti Suomen Hippoksen tytäryhtiö Fintoto), joka omistaa myös ravikilpailuja näyttävän TotoTV:n.
Suomen Hippos harjoittaa lisäksi koulutus- ja julkaisutoimintaa. Tytäryhtiö Suomen Hevourheilulehti Oy julkaisee kaksi kertaa viikossa ilmestyvää "Hevosurheilu"-lehteä sekä viikoittaista "Toto"-nimistä lehteä, joka sisältää kaikkien Suomessa järjestettävien totoravien lähtölistat. Lisäksi Hippoksen julkaisutoiminta käsittää hevostalouteen ja -urheiluun liittyvää kirjallisuutta. 
Vuonna 2007 keskeiset hevosalan toimijat perustivat Ypäjällä valtakunnallisen hevosalan osaamiskeskuksen, jolle annettiin nimeksi Hippolis. Hippoksen lisäksi perustajiin kuuluivat muun muassa Suomen Ratsastajainliitto, Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto sekä Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus.
KV36

KV36 on Maiherperin hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Se on ei-kuninkaallinen hauta, jonka muumio ja suurin osa hautatarvikkeista on löydetty ehjinä. Haudan löysi ja ensimmäiset kaivaukset suoritti Victor Loret vuonna 1899.
Hauta on hyvin louhittu, mutta seiniä ei ole tasoitettu. Haudasta on löydetty muun muassa muumioita ja niiden kääreitä, ruokaa, koruja, hautakalusteita, astioita, kasvien jäännöksiä, aseita ja papyryksia.
KV37

KV37 on tuntemattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa. Hauta on ajoitettu uuden valtakunnan 18. dynastian, mahdollisesti Thutmosis III:n hallituskauden aikaiseksi.
Alueella vieraili James Burton vuonna 1825. Hautaa kartoitti Eugène Lefébure (1889) ja kaivauksia suoritti Victor Loret (1899). Hautaa ei ole vielä tutkittu kokonaisuudessaan. Sieltä on löydetty ihmisten jäännöksiä, veistoksia, astioita ja papyryksia.
KV38

KV38 on Thutmosis I:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Sen löysi ja ensimmäiset kaivaukset suoritti Victor Loret vuonna 1899. Howard Carter suoritti haudassa kaivauksia vuonna 1919. 
Kallion huono laatu ja tulvavedet ovat tehneet suurta vahinkoa haudan koristelulle ja rakenteelle. Haudasta on löydetty pääasiassa hautakalusteita.
140-luku

Tapahtui vuosikymmenen aikana.
Vuosi 140
Vuosi 141
Vuosi 142
Vuosi 143
Vuosi 144
Vuosi 145
Vuosi 146
Vuosi 147
Vuosi 148
Vuosi 149
130-luku

Tapahtui vuosikymmenen aikana.
Vuosi 130
Vuosi 131
Vuosi 132
Vuosi 133
Vuosi 134
Vuosi 135
Vuosi 136
Vuosi 137
Vuosi 138
Vuosi 139
120-luku

Tapahtui vuosikymmenen aikana.
Vuosi 120
Vuosi 121
Vuosi 122
Vuosi 123
Vuosi 124
Vuosi 125
Vuosi 126
Vuosi 127
Vuosi 128
Vuosi 129
110-luku

Tapahtui vuosikymmenen aikana.
Vuosi 110
Vuosi 111
Vuosi 112
Vuosi 113
Vuosi 114
Vuosi 115
Vuosi 116
Vuosi 117
Vuosi 118
Vuosi 119
100-vuosikymmen

Tapahtui vuosikymmenen aikana.
Vuosi 100
Vuosi 101
Vuosi 102
Vuosi 103
Vuosi 104
Vuosi 105
Vuosi 106
Vuosi 107
Vuosi 108
Vuosi 109
Suomen Perhostutkijain Seura

Suomen perhostutkijain seura ry on vuonna 1955 perustettu hyönteistieteellinen yhdistys. Sen tarkoituksena on edistää perhosten tutkimusta ja suojelua. Lisäksi sen tarkoitus on kehittää suomalaista perhosharrastusta ja pitää yllä yhteyksiä harrastajien ja tutkijoiden välillä. Seuran pääasiallinen tietojenkeruukanava on luonnontieteellisen keskusmuseon ylläpitämä Hyönteistietokanta internetissä.
Seuran toimintaan kuuluu muun muassa esitelmien pitäminen, perhostietojen kerääminen, harrastusvälineiden välittäminen, tutkimustoiminnan tukeminen, kirjaston ylläpito sekä julkaisujen tuottaminen. Seura on julkaissut vuodesta 1976 lähtien myös neljä kertaa vuodessa ilmestyvää "Baptria"-nimistä jäsenlehteä. Sen nimi tulee nunnamittarin ("Baptria tibiale") tieteellisestä nimestä.
200

Vuosi 200 oli juliaanisen kalenterin mukaan karkausvuosi. Vuosi alkoi tiistaista.
Tapahtumia.
Maailman väkiluku oli noin 190 miljoonaa.
KV39

KV39 on tunnistamattoman henkilön, mahdollisesti Amenhotep I:n, hauta Kuninkaiden laaksossa. Hauta on ajoitettu arkkitehtuurisen tyylin perusteella Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaiseksi.
Haudan yläosat on kaivettu huonolaatuiseen kiveen, eikä niiden alkuperäisistä seinäpinnoista ole paljon jäljellä. Alemmat osat ovat paremmassa kunnossa, vaikka niiden seinärakenteet ovat paikoin vahingoittuneet. Vuoden 1994 tulva täytti haudan osittain kiviromulla. Haudasta on löydetty muun muassa vaatteita, ruokatarvikkeita, muumioita ja niiden kääreitä, koruja, uskonnollisia välineitä, hautakalusteita, astioita ja papyryksia.
KV40

KV40 on hauta Kuninkaiden laaksossa. Sijaintinsa perusteella hauta on ajoitettu Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaiseksi.
Haudan löysi ja ensimmäiset kaivaukset suoritti Victor Loret vuonna 1899. Kaivauksia jatkoi 2010-luvulla Baselin yliopisto, jonka tutkijat löysivät haudasta ainakin 50 ihmisen muumiot. Monet heistä ovat kirjoitusten perusteella kuninkaallisia, 18. dynastian faaraoiden Thutmosis IV:n ja Amenhotep III:n perheenjäseniä. Haudasta löydettiin myös runsaasti hautakalusteiden jäänteitä.
KV41

KV41 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Hauta ei koskaan valmistunut.
Haudan löysi ja ensimmäiset kaivaukset suoritti Victor Loret vuonna 1899. Haudalla vierailivat lisäksi Georges Aaron Bénédite vuonna 1900 ja Georg Steindorff vuonna 1902, ja Institut français d’archéologie orientale suoritti siellä kaivauksia vuonna 1991. Sieltä ei ole löydetty esineitä.
Plasma

Plasma on aineen olomuoto, jossa atomit ovat menettäneet elektroneja eli ionisoituneet. Plasma koostuu siis sähköisesti varatuista hiukkasista: elektroneista ja positiivisista ioneista. Plasma reagoi herkästi sähkö- ja magneettikenttiin ja plasman oma liike myös luo sähkömagneettisia kenttiä (ks. sähkömagnetismi). 
Plasmaa kutsutaan aineen neljänneksi olomuodoksi. Plasman määritteleminen aineen olomuodoksi on kuitenkin kiistanalaista. Se ei nimittäin täytä yhtä olomuodoille asetettua ehtoa: "aineen pitää muuttua sulavasti olomuodosta toiseen tietyssä lämpötilassa". Plasma ei tätä tee, sillä ionisoituneet hiukkaset eivät välttämättä muutu takaisin neutraaliksi kaasuksi, kun lämpötilaa lasketaan plasmautumis- tai ionisoitumislämpötilan alapuolelle. Tämä johtuu siitä, että ionisoituminen ei ole niin selvästi lämpötilasta riippuvainen prosessi kuin esimerkiksi sulaminen tai höyrystyminen, vaan on itse asiassa aineen rakenteenkin eikä vain olomuodon muuttamista.
Auringosta sinkoutuu jatkuvasti plasmaa avaruuteen aurinkotuulena, ja sen törmätessä maan ilmakehän ulompiin osiin syntyy revontulia. Vihertävän keltainen väri syntyy suurella nopeudella liikkuvien elektronien törmätessä happiatomeihin. Elektroni menettää osan liike-energiastaan, jonka happiatomi muuttaa näkyväksi valoksi. Plasman tutkiminen on luonut oman tieteenalan, (avaruus)plasmafysiikan.
Plasmasta aikaisemmin käytettyä rinnakkaisnimeä "plastma" pidetään nykyään vanhentuneena eikä enää suositeltavana.
Plasman muodostuminen.
Plasmaa syntyy korkean lämpötilan (vähintään 2 000–8 000 K) vaikutuksesta ja sähkökentässä kiihdytettyjen hiukkasten törmäillessä atomeihin irrottaen niistä elektroneja. Plasma koostuu elektroneista ja positiivisista ioneista. On myös esitetty, että jopa 99 % tai ylikin maailmankaikkeuden tunnetusta aineesta (vrt. pimeä aine) olisi plasmaa.
Plasman sovellukset.
Plasmaa käytetään muun muassa loisteputkissa ja hitsauksessa. Fuusioreaktoreiden kammioiden plasman tutkimuksessa hyödynnetään magnetohydrodynamiikkaa. Rakettitekniikassa niitä moottoreita, joita nykyisin kutsutaan ionimoottoreiksi, kutsuttiin ennen plasmamoottoreiksi.
KV42

KV42 on Hatsepsut-Meryetralle tarkoitettu hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Hauta ei valmistunut eikä Hatsepsut-Meryetraa haudattu sinne. Sitä käytettiin sen sijaan mahdollisesti Theban pormestarin Senneferin ja hänen perheenjäsentensä hautaukseen Amenhetep II:n hallintokaudella.
Haudan löysi Victor Loret vuonna 1899. Alueella suorittivat kaivauksia Boutros Andraos, C. Macarios ja Howard Carter vuonna 1900 sekä Carter uudelleen vuonna 1921. Haudasta on löydetty uskonnollisia esineitä, hautakalusteita ja astioita. Hauta on kärsinyt lievää vahinkoa tulvista ja hautakammio J:n pilarit ovat vaurioituneita.
Q-koodi

Kansainvälisiä Q-lyhenteitä käytetään radio-, ilmailu- ja meriliikenteessä. Siviilikäytössä niitä käyttävät mm. radioamatöörit erityisesti sähkötysyhteyksissä.
Q-lyhenteet ovat kolmikirjaimisia. Kysymysmerkillä lyhenteen merkitys muuttuu kysyväksi. Q-lyhenteisiin voidaan merkityksen mukaan liittää numeroarvoja tai lyhenteitä. Esimerkiksi:
KV43

KV43 on Thutmosis IV:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Hautaa on lisäksi käytetty kolmannella välikaudella 21. dynastian aikana.
Haudan löysi Howard Carter, joka suoritti siellä kaivauksia ja hautatekstien tulkintaa vuosina 1903–1904. Hauta ei ole kärsinyt tulvien aiheuttamista tuhoista ja maalaukset ovat säilyneet erittäin hyvin. Haudasta on löydetty muun muassa lintujen jäännöksiä, vaatteita, kosmetiikkaa, ruokatarvikkeita, huone- ja hautakalusteita, lautapelien osia, muumioita, koruja, veistoksia, astioita ja aseita.
KV44

KV44 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Hautaa on uudelleen käytetty kolmannella välikaudella 22. dynastian Osorkon I:n aikana. 
Howard Carter löysi haudan vuonna 1901 ja suoritti siellä ensimmäiset kaivaukset. Donald Ryan tutki hautaa vuosina 1990–1991. Hauta on tyhjennetty kiviromusta. Sieltä on löydetty muun muassa muumioita, koruja, hautakalusteita, kasvien jäännöksiä ja astioita.
KV45

KV45 on muinainen egyptiläinen hauta. Se sijaitsee Kuninkaiden laaksossa ja se rakennettiin Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalla. Sitä käytettiin korkea-arvoisen virkamies Userhatin hautaamiseen. Hautaa on lisäksi käytetty kolmannella välikaudella 22. dynastian aikana. 
Haudan löysi ja ensimmäiset kaivaukset suoritti Howard Carter vuonna 1902. Donald Ryan tutki hautaa vuonna 1992. Haudasta on löydetty muumioita, ihmisten ja kasvien jäännöksiä, koruja, hautakalusteita ja astioita. Hauta on hiljattain tyhjennetty kiviromusta.
KV46

KV46 on Jujan ja Tujan hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Haudan löysi ja ensimmäiset kaivaukset suoritti James Edward Quibell vuonna 1905. 
Haudan seinät on jätetty tasoittamatta, eikä niihin ole laitettu laastia. Haudasta on löydetty muun muassa vaatteita ja kosmetiikkaa, huonekaluja ja hautakalusteita, muumioita ja niiden kääreitä, koruja, soittimia, veistoksia, astioita, aseita sekä kirjoitusvälineitä ja papyryksia.
Ilmarinen (täsmennyssivu)

Ilmarinen voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Friisin kieli

Friisi (omalla kielellä "frysk", "frasch", "fresk" tai "friisk") on nimitys usealle kielelle, joita puhuvat friisit Alankomaiden ja Saksan rannikoilla (Friisinmaalla). Friisi on skotin kielen jälkeen englannin lähin sukulaiskieli. Englannin ja friisin puhujat eivät kuitenkaan ymmärrä toisiaan. Friisillä on virallinen vähemmistökielen asema Alankomaissa ja Saksassa.
Piirteet.
Friisi kuuluu englannin kielen tavoin indoeurooppalaisen kielikunnan germaanisten kielten länsigermaaniseen ryhmään. Friisi jakaantuu kolmeen kieleen: länsi-, itä- ja pohjoisfriisiin. Ensiksi ja viimeksi mainitut ovat myös kirjakieliä. Muiden muassa kielien vokaalijärjestelmät eroavat merkittävästi toisistaan.
Luokittelu.
Länsifriisiä puhuu Alankomaissa vuoden 2001 väestönlaskennan mukaan 467 000 henkilöä. Valtaosa kielen puhujista asuu Friisinmaan provinssinsa, jossa yli 70% väestöstä osaa puhua kieltä. Puhujien määrä ei ole olennaisesti vähentynyt viimeisen 40 vuoden aikana. Kieli on kuitenkin jossain määrin uhanalainen.
Itäfriisin puhujia on Saksassa, mutta heitä oli vuoden 2003 arvion mukaan enää 2000. Kieltä puhutaan Emdenin ja Oldenburgin kaupunkien alueella. Suurin osa puhujista on ikääntyneitä aikuisia.
Pohjoisfriisiä puhuu Saksassa noin 10 000 henkeä Schleswig-Holsteinin alueella sekä Helgolandissa ja muutamassa muussa saaressa. Suurin osa puhujista on ikääntyneitä aikuisia.
Kielinäytteitä.
Itäfriisiksi:
Die Wänt strookede dät Wucht uum ju Keeuwe un oapede hier ap do Sooken.
Pohjoisfriisiksi
Di dreng aide dåt foomen am dåt kan än mäket har aw da siike.
Länsifriisiksi:
De jonge streake it famke om it kin en tute har op 'e wangen.
Suomeksi:
Poika silitti tyttöä leuasta ja suuteli hänen poskiaan.
KV47

KV47 on Siptahin hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta. Sinne lienee haudattu myös faaraon äiti Tiaa. 
Haudasta on löydetty ihmisten jäännöksiä, hautakalusteita, astioita ja kirjoitusvälineitä. Haudan etuosa on säilynyt hyvin, mutta D-kammion takana on havaittavissa rakenteellista vahinkoa.
KV48

KV48 on Amenemipetin hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Haudan omistaja on päätelty sieltä löytyneistä šabteista.
Haudan löysi ja ensimmäiset kaivaukset suoritti Edward Russell Ayrton vuonna 1906. Theban Mapping Project rakensi vuonna 1986 muurin haudan sisäänkäynnille suojatakseen sitä tulvilta. Haudan kunto on huono, eikä sinne pääse nykyisin. Sieltä on löydetty muun muassa muumioita, amuletteja, huonekaluja, hautakalusteita ja astioita.
KV49

KV49 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa. Se on ajoitettu Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaiseksi. Hauta ei valmistunut eikä sitä koristeltu. 
Edward Russell Ayrton löysi haudan vuonna 1906 ja suoritti siellä ensimmäiset kaivaukset. Haudasta on löydetty muun muassa puusepän ja kuvanveistäjän työkaluja, lautapelien osia, muumioiden kääreitä, hautakalusteita, astioita ja papyryksia.
KV50

KV50 on hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Se on mahdollisesti tarkoitettu kuninkaan, ehkä Amenhotep II:n, lemmikeille. Se muodostaa yhdessä KV51:n ja KV52:n kanssa kolmen eläinhaudan ryhmän. 
Haudan löysi Edward Russell Ayrton vuonna 1906 ja suoritti siellä kaivauksia. Hauta on täynnä kiviromua eikä sinne pääse. Sieltä on löydetty muumioituneita eläimiä ja hautakalusteita.
KV51

KV51 on hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Se on tarkoitettu mahdollisesti kuninkaan, ehkä Amenhotep II:n, lemmikeille. Se muodostaa yhdessä KV50:n ja KV52:n kanssa kolmen eläinhaudan ryhmän.
Edward Russell Ayrton löysi haudan vuonna 1906 ja suoritti siellä kaivauksia. Hauta on täynnä kiviromua eikä sinne pääse. Sieltä on löydetty muumioituneita eläimiä ja niiden kääreitä, hautakalusteita ja koruja.
KV52

KV52 on hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Se on mahdollisesti tarkoitettu kuninkaan, ehkä Amenhotep II:n, lemmikeille. Se muodostaa yhdessä KV50:n ja KV51:n kanssa kolmen eläinhaudan ryhmän.
Edward Russell Ayrton löysi haudan vuonna 1906 ja suoritti siellä kaivauksia. Hauta on täynnä kiviromua eikä sinne pääse. Sieltä on löydetty muumioituneita eläimiä ja hautakalusteita.
Valkotasapaino

Valkotasapaino on valokuvauksessa käytetty säätö, jota käytetään määrittämään kuvan valkoinen värisävy. Valkotasapaino on kohdallaan silloin, kun tallennettu kohde on samanvärinen kuin silmämääräisesti havainnoitu. Valkoisen pitäisi näyttää valkoiselta ja kaikkien muiden värien pitäisi toistua luonnollisesti.
Valkotasapaino ilmoitetaan värilämpötilana (kelvin) valaisuun käytetyn valon sävyn mukaan. Kamera tallentaa valon värilämpötilan valitun valkotasapainoasetuksen mukaisesti. Kameroista löytyy useita valkotasapainoasetuksia: automaattinen valkotasapaino, käsin säädetty, päivänvalo, pilvinen taivas, varjo, hehkulamppu, loisteputkivalo, päivänvaloloisteputki ja salamavalo. Automaattinen valkotasapainoasetus toimii useimmissa tapauksissa luotettavasti.
Ihmisen näköhavainto mukautuu valon väriin nopeasti. Esimerkiksi jäähallin kattovalot ja jää saattavat näyttää ensi alkuun kellertäviltä, mutta pian jää alkaa näyttää valkoiselta. Pelikentästä otettu valokuva yhä kuitenkin näyttää myöhemmin kellertävältä. 
Digitaalisessa valokuvauksessa kuvatiedoston valkotasapainoa voidaan säätää kuvankäsittelyohjelmalla vastaamaan näköhavaintoa. Joissakin kuvankäsittelyohjelmissa valkotasapainoa kutsutaan nimellä väritasapaino tai harmaatasapaino.
Filmikuvauksessa valkotasapaino otetaan huomioon filmityyppiä valittaessa.
KV53

KV53 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan ajalta.
Haudan löysi Edward Russell Ayrton vuonna 1905 ja suoritti siellä kaivauksia. Hauta on täynnä kiviromua eikä sinne pääse. Haudasta on löydetty papyryksia.
KV54

KV54 on faarao Tutankhamonin haudan tavaroita varten kaivettu varasto Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. 
Edward Russell Ayrton löysi varaston vuonna 1907 ja suoritti siellä kaivauksia. MISR-projekti tutki aluetta vuosina 1999–2000 ja tyhjensi sen kiviromusta. Varastosta on löydetty muun muassa astioita ja astiatelineitä, eläinten ja kasvien jäännöksiä, muumion kääreitä, amuletteja ja hautakalusteita.
KV55

KV55 on hauta Kuninkaiden laaksossa. Ilmeisesti väliaikaisena varastona ja hautapaikkana käytetty hauta on ajoitettu Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaiseksi. Haudassa saatettiin pitää useita muumioita, jotka myöhemmin siirrettiin muihin hautoihin, esimerkiksi kuningatar Tiytä. Haudasta löytyneen muumion uskotaan yleisesti olevan Akhenaten. 
Edward Russell Ayrton löysi haudan vuonna 1907 ja suoritti siellä kaivauksia seuraavaan vuoteen saakka. Lyla Pinch Brock suoritti haudassa kaivauksia vuosina 1992–1993. Katossa ja seinissä olevista tahroista voi päätellä, että vesi on päässyt valumaan hautaan muinaisina aikoina. Haudasta on löydetty muun muassa puusepän ja kuvanveistäjän työkaluja, huonekaluja ja hautakalusteita, muumioita, koruja, veistoksia, astioita ja astiatelineitä, aseita ja papyryksia.
KV56

KV56 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta. Se saattaa olla väliaikainen varasto, josta löydetyt esineet on tuotu sinne haudasta KV14, tai vaihtoehtoisesti Seti II:n lapsen hauta. 
Haudan löysi ja ensimmäiset kaivaukset suoritti Edward Russell Ayrton vuonna 1908. Hauta on hiljattain tyhjennetty kiviromusta. Sieltä on löydetty muun muassa koruja, hautakalusteita, lehtikultaa ja astioita.
Tapio

Tapio on suomalainen muinainen metsän jumala tai haltija, myös metsän kuninkaaksi kutsuttu. Esikristillisellä kaudella Tapion katsottiin hallitsevan metsäistä valtakuntaansa Tapiolaa, jonka mukaan on myöhempinä aikoina nimetty paikkakuntia, muun muassa Espoon Tapiola. Tapion palvelusväkeä ovat Tapion piiat ja rengit eli Tapion väki. Nämä kaunistivat ja siivosivat metsää sekä huolehtivat kasveista ja eläimistä. Tapion vaimo on Mielikki, metsän emäntä. Tapion tyttäriä ovat Tellervo, Tyytikki ja Tuulikki. Tapion poika on punakypäräinen Nyyrikki, jolta Lemminkäinen pyytää Kalevalassa merkitsemään tiensä jotta hän tietäisi mihin päin kulkea metsän läpi Hiiden Hirven hiihdossa. Joissakin lauluissa ja loitsuissa mainitaan Tapion tyttärenä myös Annikki. Tapiolta pyydettiin metsästysonnea, sillä hän hallitsi riistaa. Tapiota tai hänen perhettään tai palvelijoitaan kuvaillaan yleensä ihmishahmoisiksi, joko alastomiksi tai kauniisti pukeutuneiksi. Mikael Agricolan mukaan Itä-Suomessa vastaava metsänjumala tai -haltija oli Hiisi, mutta todennäköisemmin sillä on tarkoitettu pyhää lehtoa tai muuta palvontapaikkaa.
Tapiolle uhrattiin pöytäkuusen eli tapionpöydän luona. Esimerkiksi lintumetsälle riistaonnea sai Tapiolta pyydettyä uhraamalla linnun. Pohjois-Karjalasta peräisin olevan kansanperinteen mukaan nuori metsästäjä keitti ensimmäisen saalislintunsa perkaamatta höyhenineen ja vei sen tapionpöydälle. Uhripaikalla metsästäjä söi ensin itse osan linnusta ja jätti loput tapionpöydälle kolmeksi päiväksi, minkä jälkeen uhri laskettiin tapionpöydän juureen. Pöytäkuusen lisäksi uhripaikkana saattoi käyttää muurahaispesää.
Tapio on saattanut alun perin olla feminiininen hahmo, mihin viittaavat loitsut, joissa häntä puhutellaan metsän emona sekä maskuliininen metsästysperinne, joka erotisoi metsän seksuaalisen halun kohteeksi. Myös Christfried Gananderin "Mythologia Fennicassa" Tapio mainitaan feminiinisenä karhun suojelijana. Samassa yhteydessä Ganander mainitsee metsänhaltija Hongottaren, mutta hänen suhteensa Tapioon jää epäselväksi. Metsäsuomalaisten Mehänemäntä tai Mehänneiti viittaa myös alkuperäiseen feminiiniseen metsänjumalaan.
Joidenkin tarinoiden mukaan Tapion parta oli puuta ja silmät kuin kaksi pohjatonta järveä. Tapio samaistettiin niin läheisesti Suomeen, että toisinaan maata kutsuttiin Tapiolaksi.
Mikael Agricolan Psalttarin suomennoksen esipuheessa vuodelta 1551 Tapio mainitaan riistaa antavana hämäläisten jumalana "Tapio Metzest Pydhyxet soi". Daniel Jusleniuksen sanakirjassa vuodelta 1745, Christfried Gananderin "Mythologia Fennicassa" vuodelta 1789 ja useissa kansanrunoissa se tarkoittaa pelkästään metsää.
Ahti

Ahti on suomalaisessa kansanperinteessä ja muinaisuskossa esiintyvä veden jumala tai haltija. 
Vedenjumala Ahti.
Ahti hallitsee yhdessä puolisonsa Vellamon kanssa vedenalaista Ahtolaa, jota asuttaa vedenväki. Merta tai järveä nimitetään nykyisinkin usein "Ahdin valta­kunnaksi".
Mikael Agricolan ”epäjumalien” luettelossa vuodelta 1551 Achti toi vedestä kaloja:
"Achti wedhest caloia toi"
Sigfridus Aronus Forsiuksen latinankielisessä runomuotoisessa versiossa Agricolan luettelosta Achtes täyttää verkot hitaasti erilaisilla kaloilla:
"Retia lenta replet diversis piscibus Achtes"
Veden jumalana Ahti esiintyy pääasiassa loitsuissa, mutta vain melko harvoin. Toisinaan nimi Ahti on kuitenkin yleistynyt tarkoittamaan haltijaa yleensä, niin että runoissa mainitaan myös metsän, maan tai tuulen Ahti.
Kalevalan Ahto.
Lönnrot käyttää Kalevalassa vedenjumalan nimenä Ahti-nimen harvinaisempaa versiota Ahto, koska Ahti viittaa teoksessa Ahti Saarelaiseen eli Lemminkäiseen. Ahto esiintyy Kalevalan 41. runossa kuuntelemassa Väinämöisen kanteleensoittoa.