Vuosaari

Vuosaari () on meren rannalla sijaitseva Helsingin 54. kaupunginosa, peruspiiri ja lähiö Itä-Helsingissä. Se on pinta-alaltaan (17,07 km²) Helsingin suurin kaupunginosa. Vuosaaressa sijaitsevat laajat Uutelan, Meri-Rastilan, Kallahdenniemen ja Mustavuoren ulkoilualueet. Se liitettiin Helsinkiin 1966 Helsingin maalaiskunnasta (nykyisestä Vantaasta), jolloin Vantaa menetti lähes koko rannikkonsa.
Vuosaaressa oli vuoden 2024 lopussa 39 286 asukasta, joista suomen- tai saamenkielisiä on 64,5 prosenttia, ruotsinkielisiä 4,3 prosenttia ja muunkielisiä 31,2 prosenttia.
Vuosaaren kaupunginosa ja peruspiiri jakaantuu seuraaviin osa-alueisiin, joista viidellä ensiksi mainitulla on merkittävästi asutusta: Keski-Vuosaari, Kallahti, Meri-Rastila, Rastila, Aurinkolahti, Uutela, Niinisaari, Nordsjön kartano ja Mustavuori. 
Nimen alkuperä.
Alueen alkuperäinen ruotsinkielinen nimi oli "Norsö", mikä voidaan kääntää nuoransaareksi – tai Vuosaareksi. Nimessä esiintyvä sana "nor" (genetiivissä "nors") tarkoittaa varsinaisesti nuoraa, mutta tässä yhteydessä se on maastotermi, joka tarkoittaa pitkää ja kapeaa, virtaavaa salmea. Vielä 1500-luvulla Vuosaari olikin suuri saari, jonka tällainen salmi erotti mantereesta. Salmen keskiosa oli kuitenkin niin matala, että se on myöhemmin maankohoamisen vuoksi muuttunut kuivaksi maaksi ja Vuosaari samalla niemimaaksi. Nykyiset Vartiokylänlahti ja Porvarinlahti ovat jäännöksiä entisestä salmesta. Aikojen kuluessa myös paikannimi vääntyi nykyiseen muotoonsa "Nordsjö", ikään kuin se tarkoittaisi pohjoista merta. 1900-luvun alkupuolella alueesta käytettiinkin kartoissa joskus myös suomennettua nimeä Pohjoismerenmaa. Vuonna 1957 vahvistettu suomenkielinen nimi Vuosaari perustuu kuitenkin nimen alkuperäiseen merkitykseen.
Historia.
Vuosaari oli hämäläisten vanhaa kalastusaluetta esihistoriallisella ajalla, mutta se oli ollut ilmeisesti ilman vakinaista asutusta. Ruotsalaisten keskiajalla tekemän Uudenmaan kolonisaation myötä se sai ruotsalaisia asukkaita joko suoraan Ruotsista tai Länsisalmen kautta. Helsingin maalaiskuntaan myöhemmin kuulunut Vuosaaren kylä oli keskiajalta lähtien Helsingin pitäjän vanhoja rannikkokyliä. Alueen lukuisista maatiloista muodostuivat Vuosaaren ja Rastilan kartanot.
Huvila-asutus Vuosaaressa lisääntyi kunnolla 1880-luvulla, kun höyrylaivaliikenne alueelle käynnistyi. Kallahdenniemi ja Ramsinniemi saivat huvila-asutuksensa 1900-luvun alussa. Vuosaari oli kuitenkin maatalousvaltaista ruotsinkielistä aluetta aina 1930-luvulle asti, jolloin Saseka Oy aloitti tehdastuotantonsa nykyisen Kallahden asuinalueen tienoilla. Saseka valmisti Kahi-kalkkihiekkatiiliä ja Siporex-kevytbetonia. Niiden valmistus Vuosaaressa lopetettiin vuonna 1978 tuotannon siirryttyä Ikaalisiin.
Ensimmäisen maailmansodan aikana Venäjän armeija rakensi myös Vuosaareen maalinnoitteiden ketjun, josta on nähtävänä edelleen tykkiteitä nykyisen sataman tienoilla ja vahva betoninen rannikkotykkipatteri Skatanniemellä Uutelassa.
Jatkosodassa kevään 1944 Helsingin suurpommitusten aikana Vuosaarella oli tärkeä rooli Helsingin ilmapuolustuksessa. Neuvostoliiton ilmavoimien tarkoitus oli pommittaa Helsingin keskusta-alueita, jotka olivat kuitenkin täysin pimennettyjä, ja vahvalla ilmatorjuntatykistöllä suojattuja. Sitä vastoin Vuosaaressa sytytettiin kokkoja lavastamaan palavaa kaupunkia, millä saatiin suurin osa lentäjistä pudottamaan pomminsa väärään kohteeseen. Pommituksia suoritettiin kolmena yönä, ja lopputuloksena vain neljä prosenttia pommeista tiputettiin tarkoitetulle alueelle.
Vuonna 1963 alkaneen rakennusvaiheen tuloksena syntyi Keski-Vuosaaren kerros- ja rivitalovaltainen asuinalue. Rakentamisen ideoinnista ja toteutuksesta huolehti paljolti Martti Ilveskorven perustama Asuntosäästäjät ry. Hieman myöhemmin muodostui myös Rastilan pientaloalue. 1960-luvun puolivälissä Vuosaaressa oli noin 8 000 asukasta.
Vuosaari siirtyi Helsingin maalaiskunnasta eli nykyisestä Vantaasta Helsingin kaupunkiin 1. tammikuuta 1966. Tuolloin suuri osa Keski-Vuosaaren kerrostaloalueesta oli jo rakennettu. Maalaiskunta taipui luovutukseen, koska kaupungin ja maalaiskunnan yhteinen toimikunta arveli, etteivät maalaiskunnan varat riittäisi nopeasti kasvavan asukasmäärän tarvitseman infrastruktuurin rakentamiseen. Vuosaaren silta valmistui saman vuoden heinäkuussa, mikä nopeutti matka-aikaa Helsingin keskustaan. Vuosaaren pohjoisosassa, nykyisen Vuosaarenhuipun kohdalla toimi kaatopaikka 1960-luvun keskivaiheilta 1980-luvun lopulle asti. Nykyisen Vuosaaren sataman kohdalle rakennettiin 1970-luvulla Valmetin telakka, joka toimi Vuosaaressa vuoteen 1987 asti. Rastilan leirintäalue avattiin vuonna 1971.
1970-luvun alkuvuosina Vuosaaren väkiluku saavutti 15 000 asukkaan rajan. Sen jälkeen alueen väestönkasvu pysähtyi lähes 20 vuodeksi. Vuosaaren väkiluku on jälleen kasvanut nopeasti 1990-luvun alusta lähtien uuden rakennusvaiheen tuloksena. Etelä-Vuosaareen ovat syntyneet Kallahden, Meri-Rastilan ja Aurinkolahden alueet. 1990-luvun puolivälissä Vuosaaren kaupallinen keskittymä siirtyi uuden kauppakeskus Columbuksen myötä Keski-Vuosaaren kerrostaloalueen ja Kallahden väliin. Helsingin metron laajennus Vuosaareen avattiin matkustajakäyttöön 31. elokuuta 1998. Avajaisjuhlallisuuksiin osallistui muun muassa presidentti Martti Ahtisaari puolisoineen. Vuoden 2006 alussa Vuosaaressa oli asukkaita 34 000, ja on arvioitu että 2020-luvun puolivälissä asukasluku tulee olemaan noin 40 000. Kauppakeskuksen eteläpuolelle rakennettu Cirrus-tornitalo oli valmistuessaan Suomen korkein asuintalo. Helsingin tavarasatamatoiminnot siirtyivät kantakaupungista Vuosaareen, kun Vuosaaren satama otettiin käyttöön vuonna 2008.
Maantiede ja luonto.
Vuosaari on Suomenlahden rannalla sijaitseva niemimaa, jonka pinta-ala on noin 17 neliökilometriä. Alueen etelä- ja pohjoisosassa sijaitsee useita laajoja viheralueita. Kaupunginosaan kuuluu myös useita niemimaan edustalla olevia pieniä saaria, kuten Pikku Niinisaari, Iso Villasaari ja Kalliosaari.. Vuosaaren länsipuolella sijaitseva Vartiokylänlahti ja pohjoispuolella sijaitseva Porvarinlahti ovat jäännöksiä entisestä salmesta, joka on maankohoamisen seurauksena muuttunut kuivaksi maaksi. Keski-Vuosaaren pohjoisosassa sijaitsee reilun hehtaarin kokoinen Kangaslampi, joka on harvoja Helsingin alueella sijaitsevia järviä. Vuosaaren maaperä koostuu alueen keskikohdalla pääosin hiekasta, kun taas alueen länsi- ja itäosissa on moreeni- ja kalliomaita sekä paikoin savikoita. Alueen kallioperän pääasiallisin kivilaji on kvartsi-maasälpägneissi, mutta alueella esiintyy monin paikoin myös harvinaisempia kivilajeja, kuten gabroa ja muinaisen merenalaisen tulivuoritoiminnan seurauksena syntynyttä tyynylaavaa.
Vuosaaren eteläosassa on kolme Suomenlahteen kuroutuvaa niemeä: muodoltaan pitkänomaiset Ramsinniemi ja Kallahdenniemi sekä leveämpi ja pyöreämpi Uutela. Näistä Kallahdenniemi on mäntymetsää kasvava harju, joka syntyi noin 12 000 vuotta sitten virtaavien mannerjäätikön sulamisvesien kasaamana. Se jatkuu mereen vedenalaisina hiekkasärkkinä ja hiekkapohjana, ja korkeimmat vedenalaiset kohdat muodostavat saaria, kuten Santinen ja Iso Leikosaari. Kallahdenharju on luonnonsuojelualuetta, samoin Ramsinniemessä sijaitseva runsaslajinen lehtometsä. Meri-Rastilan länsiosassa sijaitsee vanhemmista kangas- ja kalliometsistä koostuva metsäalue sekä muinaisrantakivikko eli pirunpelto. Uutelassa on erilaisten metsätyyppien ohella muun muassa rantakallioita, perinnebiotooppeja ja Särkkäniemen luonnonsuojelualue. Kallahdenniemen ohella hiekkarantaa on ainakin Rastilassa ja Aurinkolahdessa.
Vuosaaren pohjoisosassa aivan Vantaan rajalla sijaitsee Mustavuori. Myös iso osa Mustavuoresta on luonnonsuojelualuetta (Mustavuoren suojelualue), johon sisältyy pääkaupunkiseudun arvokkain lehtoalue harvinaisine kasvilajeineen sekä lintualueena merkittävä Porvarinlahti. Entisen kaatopaikan paikalla Niinisaaren osa-alueella sijaitsee 65 metriä korkea täyttömäki Vuosaarenhuippu, josta on myös löydetty monia harvinaisia kasvi- ja eläinlajeja. Mustavuoren ja Niinisaaren välissä on yksi laakea hiidenkirnu, ja Vuosaarenhuippu on osittain syntynyt kiinni drumliiniin.
Alueet.
Vuosaaren kaupunginosa muodostaa yhden peruspiirin, joka jakautuu yhdeksään osa-alueeseen seuraavan taulukon mukaisesti. Asukasluvut ovat 31.12.2011, 31.12.2019 ja 31.12.2024 mukaiset.
Väestö.
Vuosaaressa oli vuoden 2024 lopussa 39 286 asukasta. Väestö on pääosin keskittynyt alueen etelä-, keski- ja länsiosiin. Vuoden 2024 lopussa Vuosaaren asukkaista suomen- ja saamenkielisiä oli 64,5 prosenttia ja ruotsinkielisiä 4,3 prosenttia. Vieraskielisten osuus alueen väestöstä oli tällöin 31,2 prosenttia, mikä on selvästi suurempi kuin Helsingissä keskimäärin (20,4 %, 31.12.2024). Noin neljännes Vuosaaren asukkaista on ulkomaalaistaustaisia (Kallahden ja Meri-Rastilan osa-alueilla lähes 40 %), mikä on niin ikään selvästi enemmän kuin Helsingissä keskimäärin. Alle 16-vuotiaiden osuus Vuosaaren asukkaista oli 16,3 prosenttia ja yli 65-vuotiaiden osuus 20,8 prosenttia (31.12.2024). Vuokra-asuntojen osuus Vuosaaressa on 45,9 prosenttia, eli hieman pienempi kuin koko kaupungissa (47,1 %, 31.12.2018).
Työpaikkoja Vuosaaressa on asukaslukuun nähden vähän, vain hieman yli 7 054 (31.12.2022), minkä takia päivittäiset työmatkaliikennemäärät alueelta ovat suuria. Työttömyysaste oli vuonna 2023 16,4 %, mikä on korkeampi kuin Helsingissä keskimäärin (11,1 %), samoin toimeentulotukea saavien asukkaiden osuus oli vuonna 2018 korkea 17,5 % (koko kaupungissa 10,4 %). Kallahden ja Meri-Rastilan asukkaiden tulotaso kuului vuonna 2014 Helsingin matalimpiin, kun taas Aurinkolahden osa-alueella asukkaiden keskitulo on muuta Vuosaarta korkeampi, samaa luokkaa kuin Töölössä ja Lauttasaaressa.
Vuosaaren kaupunginosa muodostaa oman Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakuntansa eli Vuosaaren seurakunnan. Tähän seurakuntaan kuului vuonna 2019 46,4 prosenttia alueen asukkaista. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Vuosaaressa toimii muun Helsingin tavoin Helsingin ortodoksinen seurakunta.
Rakennuskanta.
Keski-Vuosaari on pääosin 1960-luvulla rakennettua kerrostaloaluetta. Sen eteläosissa on useita noin kahdeksankerroksisia kerrostaloja, mutta muutoin talot ovat pääosin korkeintaan viisikerroksisia. Keski-Vuosaaressa sijaitsee Pirkko ja Arvi Ilosen suunnittelema, vuonna 1980 käyttöön vihitty Vuosaaren kirkko. Keski-Vuosaaren etelälaidassa sijaitsee nykyinen Vuosaaren keskusta, joka rakennettiin kuitenkin vasta 1990- ja 2000-luvulla. Se on nykyisin Vuosaaren tärkein palvelukeskittymä, jossa sijaitsevat muun muassa Mosaiikkitori, kauppakeskus Columbus, kulttuurikeskus Vuotalo ja Vuosaaren metroasema. Kauppakeskuksen vieressä on vuonna 2006 valmistunut 26-kerroksinen asuinkerrostalo Cirrus, jonka korkeus on 92 metriä.
Vuosaaren sillan kupeessa sijaitseva Rastila on pääasiassa pientaloaluetta, ja siellä sijaitsee Rastilan kartanon päärakennuksen ympärillä myös Rastilan leirintäalue. Rastilan metroaseman kupeessa on tosin useita uusia kerrostaloja, joista muutamat ovat korkeahkoja. Vuotien eteläpuolella sijaitsevat Meri-Rastila ja Kallahti ovat tiiviitä 1990-luvulla rakennettuja kerrostalolähiöitä. Talot ovat näillä alueilla hillityn värisiä ja suhteellisen matalia, mikä tuo väljyyttä. Meri-Rastilan eteläosassa on myös huippumoderni, tiiviisti rakennettu mutta luonnonläheinen Ramsinrannan pientaloalue. Mustankivenpuisto on Kallahden keskipiste, jonka pohjoispäässä rakennusten julkisivut ovat kaarevia.
Kallahden ja Aurinkolahden kerrostaloalueet ulottuvat lähes merenrantaan asti. Alueiden edustalla on rantaa myötäilevä kävelykatu ja venesatamia. Aurinkolahti on uudempi alue, jonka asuintalot on rakennettu 2000-luvun ensikymmenellä ja jonka asemakaava on selkeä. Alueen keskellä on kolme pientä puistoa ja pientaloja kerrostalokortteleiden sisällä. Alueella sijaitsi aiemmin myös Pauligin tehdas, joka muutti Vuosaaren satamaan vuonna 2009. Tehdas purettiin vuonna 2012, ja sen paikalle rakennetaan kerrostalokortteleita. Aurinkolahden edustalla on pitkä hiekkaranta. Alue päättyy venesatamaan, jonka päästä työntyy sisämaahan kahdella putouksella varustettu kanava. Kanavan pohjoispäässä on puoliympyränmuotoinen amfiteatterimainen talo.
Eri puolilla Vuosaarta on myös vanhoja huviloita, joista monet on suojeltuja. Huviloita on erityisesti merenrannan läheisyydessä sekä luonnontilaisilla Uutelan, Kallahdenniemen ja Ramsinniemen alueilla.
Palvelut.
Vuosaaren metroaseman ja Mosaiikkitorin ympärillä sijaitseva Vuosaaren kaupallinen keskus muodostuu suurelta osin vuonna 1996 valmistuneesta kauppakeskus Columbuksesta. Vuosaaren keskustassa metroaseman pohjoispuolella sijaitsee myös kulttuurikeskus Vuotalo kirjastoineen ja konserttisaleineen sekä urheilutalo uimahalleineen. Vuosaaren terveys- ja hyvinvointikeskus sijaitsee metroaseman eteläpuolella. Lisäksi Meri-Rastilassa ja Keski-Vuosaaren pohjoisosassa sijaitsee pieniä ostoskeskuksia.
Oppilaitokset.
Vuosaaressa toimii neljä suomenkielistä peruskoulua, joissa kaikissa toimii sekä ala- että yläkoulu: Puistopolun peruskoulu toimii kahdessa toimipisteessä Keski-Vuosaaren ja Kallahden alueella, Merilahden peruskoulu toimii kahdessa toimipisteessä Meri-Rastilan ja Kallahden alueella, Vuoniityn peruskoulu toimii kolmessa toimipisteessä Keski-Vuosaaren pohjoisosassa ja Aurinkolahden peruskoulu toimii kolmessa toimipisteessä Aurinkolahden alueella. Lisäksi Vuosaaressa toimii ruotsinkielinen alakoulu Nordsjö lågstadieskola; lähin ruotsinkielinen yläkoulu on Vartiokylässä toimiva Botby grundskola. Vuosaaren keskustassa toimii Vuosaaren lukio.
Liikenne.
Suurelta osin melko moottoritiemäiseksi rakennettu Vuotie on Vuosaaren tärkein autoliikennettä välittävä pääväylä, joka muodostaa yhteyden Vuosaaren sillan kautta Kehä I:lle ja Itäväylälle. Tärkeitä pääväyliä ovat myös Itäväylälle johtava Kallahdentie ja Kehä III:lle noin 1,5 kilometrin pituista tunnelia pitkin johtava Vuosaaren satamatie.
Helsingin metro laajeni Vuosaareen vuonna 1998. Vuosaaressa toimii kaksi metroasemaa. Vuosaaren metroasema sijaitsee aivan Vuosaaren ydinkeskustassa kauppakeskus Columbuksen vieressä, ja se palvelee Keski-Vuosaaren, Kallahden ja Aurinkolahden osa-alueita. Rastilan metroasema palvelee Rastilan ja Meri-Rastilan osa-alueita. Myös runkolinja 560 kulkee suurelta osin Vuosaaren alueella ja jatkaa matkaansa Kontulan, Malmin ja Paloheinän kautta Vantaan Myyrmäkeen.
Vesiliikennekaudella 2012 Vuosaaresta on aloitettu risteilyliikenne keskustan suuntaan. Kesäsesonkina Hiekkalaiturintien päässä olevalta laiturilta risteillään Hakaniemeen kaksi kertaa päivässä puisella risteilijällä, M/S Okeanoksella. Reitti kulkee Satamasaaren, Iiluodon, Vartiosaaren, Laajasalon ja Herttoniemen kautta Hakaniemenrantaan. Risteilyliikennettä hoitaa Suomen Saaristokuljetus.
Vuosaaren satama.
Vuosaaren satama on Vuosaaren koillisosassa, Niinisaaren osa-alueella sijaitseva Helsingin rahtilaivasatama. Se valmistui marraskuun lopulla 2008. Kokonaan rahdinkuljetukseen keskittyvien laivojen ohella satamaa käyttävät Saksan Travemündeen ja Rostockiin liikennöivät Finnlinesin matkustajarahtilaivat, samoin Tallinnaan liikennöivät Tallinkin M/S Sea Wind ja Eckerö Linen M/S Finbo Cargo, jotka niin ikään kuljettavat matkustajia rahdin ohella. 240 hehtaarin laajuisena satama käsittää lähes 15 prosenttia Vuosaaren pinta-alasta.
Vuosaaren satamasta on yhteys Kehä III:lle ja pois pääkaupunkiseudulta johtaville moottoriteille pääosin tunnelissa kulkevan moottoritietasoisen Vuosaaren satamatien kautta. Tavarajunat pääsevät pääradalta satamaan 19 kilometrin pituista Vuosaaren satamarataa pitkin, josta yli 13 kilometriä kulkee tunnelissa.
Urheilu.
Liikuntapalvelut.
Vuosaaren keskustassa sijaitseva Vuosaaren urheilutalo uimahalleineen ja kuntosaleineen on suosittu liikuntapaikka. Valmistuneen uudistuksen myötä kävijämäärän lasketaan nousevan yli 750 000 vuodessa. Keskustan itäpuolella Nordsjön kartanon vieressä sijaitsee Vuosaaren liikuntapuisto, joka sisältää skeittipuiston, kolme jalkapallokenttää ja kuntoilupisteen. Kenttäalueen vieressä toimii jäähalli Aimo Mäkinen Areena. Vuosaaren satamassa sijaitsee myös Helsingin ainoa paintball-metsäkenttä Arena Harbour. Vuosaaressa sijaitsee myös toinen Helsingin täysimittaisista 18-reikäisistä golfkentistä.
Urheiluseurat.
Vuosaaren urheiluelämä keskittyy varsin pitkälle Vuosaaren Viikingit -urheiluseuran ympärille. Emäseurasta irtaantunut jalkapallo-osasto, FC Viikingit, nousi Veikkausliigaan kaudeksi 2007. Se kuitenkin putosi Ykköseen kaudeksi 2008. FC Viikingit pelaa kotiottelunsa Vuosaaren urheilukentällä, joka tunnettaan kansan suussa yleensä joko "Hettarina" tai "Monttuna" sijaintinsa (Heteniityntien päässä) ja muotonsa vuoksi. FC Viikingit on lisäksi vireä junioriseura ja sen riveissä kirmaa n. 750 pelaajaa 40 eri joukkueen riveissä. Vuosaaren toinen suosittu urheilulaji on salibandy kaupunginosan ykkösjoukkueen ollessa SSV (vaikka se pelaakin kotiottelunsa Pasilassa).