Viron konservatiivinen kansanpuolue

Viron konservatiivinen kansanpuolue (, lyh. EKRE) on virolainen kansalliskonservatiivinen oikeistopuolue, joka perustettiin 24. maaliskuuta 2012 vanhan agraaripuolue Kansanliiton pohjalle. Puolueen johtohahmot ovat Mart Helme ja tämän poika, puheenjohtaja Martin Helme.
Aiempi parlamenttipuolue Kansanliitto oli joutunut vaikeuksiin pudottuaan Riigikogusta vuoden 2011 vaaleissa. Kun puolueen yhdistymissuunnitelma sosiaalidemokraattien kanssa ei saanut kannatusta, jäi puolueeseen jäljelle agraarimyönteinen konservatiivisiipi. Lopulta Kansanliitto yhdistyi Viron kansallisen liikkeen kanssa vuoden 2011 lopulla alkaneiden yhdistymisneuvotteluiden pohjalta ja muodosti Viron konservatiivisen kansanpuolueen.
Vuoden 2024 eurovaalien jälkeen puolueesta erosi pieni ryhmä jäseniä, jotka perustivat uuden puolueen nimeltä Viron Kansallismieliset ja Konservatiivit. Heinäkuussa 2024 EKRE:n nuorisojärjestö Sinine Äratus erosi puolueesta ja liittyi uuden puolueen nuorisojärjestöksi. 
Ideologia.
Puolue kannattaa suoran demokratian lisäämistä, euroskeptisyyttä suhteessa federalismiin ja vallan keskittämiseen Euroopan unionissa sekä perinteisiä arvoja ja virolaista kansallismielisyyttä, joka ilmaistaan sanoin tavoitteena ”säilyttää virolainen kansallisuus, kieli ja kulttuuri läpi aikojen”.
Puolue lainaa muiden eurooppalaisten populistipuolueiden teemoja, mutta jos ne eivät saa kannatusta, ne hylätään. Esimerkkinä hylätyistä ideoista on vaatimus eroamisesta Euroopan unionista. Puolue vastustaa kansainvälisiä rakenteita ja käyttää iskulauseenaan trumpilaista sanaparia ”Viro ensin”.
Juhan Kivirähk Turu-uuringute-tutkimuslaitoksesta on arvioinut, että puolue tarjoaa helppoja vastauksia vaikeisiin yhteiskunnallisiin kysymyksiin. Politiikan tutkija Tõnis Saarts Tallinnan yliopistosta arvioi, että Virossa oikeistopopulismi ei menesty 3. maaliskuuta 2019 pidettävissä vaaleissa yhtä hyvin kuin esimerkiksi Tšekissä, mutta toisaalta puolue jäänee mielellään oppositioon odottamaan, että se nousisi seuraavissa vaaleissa suurimmaksi puolueksi.
Tarton yliopiston valtiotieteellisen instituutin henkilöstö teki Viron yleisradiolle poliittisen nelikenttäjaottelun vaaliohjelmien perusteella ja totesi EKRE:n sijoittuvan keskelle, itse asiassa hieman vasemmalle, mutta kaikkein konservatiivisimmaksi.
Vaalimenestys.
Vuoden 2013 kuntavaaleissa EKRE:n vaalitulos oli 8 337 ääntä ja 1,3 prosentin ääniosuus. Suurin kannatus oli puolueella Tallinnassa ja Tartossa (2,7 %) ja Läänemaalla (2,4 %), mutta silti reilusti alle viiden prosentin äänikynnyksen.
Ennen vuoden 2015 Riigikogun vaaleja puolueen kannatus oli voimakkaassa nousussa. Itse vaaleissa puolue sai 8,1 prosenttia äänistä ja seitsemän paikkaa, joten puolue nousi ensi kerran parlamenttiin. Muut puolueet kuitenkin kieltäytyivät hallitusyhteistyöstä sen kanssa julkisuuteen tulleen uuden kansanedustajan Jaak Madisonin vanhan blogikirjoituksen vuoksi, jossa hän puolusti varsinkin italialaista fasismia mutta antoi tunnustusta myös Saksan kansallissosialistien saavutuksille erityisesti talouspolitiikassa.
Vuoden 2017 kuntavaaleissa puolue sai koko maassa 39 011 ääntä eli 6,7 prosenttia annetuista äänistä.
Vuoden 2019 Riigikogun vaaleissa puolueen ääniosuus yli kaksinkertaistui, 17,8 prosenttiin ja se sai 19 paikkaa.
Vuoden 2023 Riigikogun vaaleissa puolue sai 16,1 prosenttia äänistä ja 17 paikkaa.
Parlamentaarikot.
EKRE:n kansanedustajat vuonna 2023 valitussa Riigikogussa: