Kielet Eurovision laulukilpailussa

Tämä artikkeli käsittelee Eurovision laulukilpailussa käytettyjä kieliä ja niihin liittyviä käytäntöjä. Euroviisuissa on ollut kahteen otteeseen käytössä kielisääntö, jonka mukaan kunkin maan edustuskappale tuli esittää jollakin maan virallisista kielistä. Minkäänlaista kielisääntöä ei ollut asetettu perustamisvuonna 1956, jolloin pidettiin luonnollisena, että jokainen maa laulaa omalla kielellään. Vuonna 1965 Ruotsin Ingvar Wixell esittikin kappaleensa "Absent Friends" kokonaan englanniksi, mistä seurauksena vuonna 1966 kielisääntö asetettiin voimaan. Kielisääntö vapautettiin neljäksi vuodeksi vuosina 1973–1976, jolloin kappaleet sai taas esittää millä kielellä tahansa. Tuolloin englanti valikoitui usean maan (pääasiassa Pohjoismaat ja Alankomaat) laulukieleksi. Kielisääntö oli jälleen voimassa vuodesta 1977 vuoteen 1998 asti. Laulunsanoissa sai kuitenkin olla muutama sana vieraitakin kieliä; myös kappaleen nimi sai olla vieraskielinen. Vuonna 1999 kielisääntö vapautettiin lopullisesti. Siitä lähtien englannin käyttö laulukielenä on yleistynyt hyvin voimakkaasti, ja nykyään englanti onkin ylivoimaisesti käytetyin laulukieli Euroviisuissa. Joillekin maille on myös tavanomaista käyttää samassa kappaleessa sekä englantia että omaa kieltään.
Euroopan yleisradiounionin viralliset kielet englanti ja ranska ovat myös Eurovision laulukilpailun viralliset juontokielet.
Tietoa eri kielten käytöstä.
Ennen kielisäännön vapautumista ja englannin ylivaltaa suosituin laulukieli oli ranska, sillä peräti viisi maata, Ranska, Monaco, Luxemburg, Belgia ja Sveitsi, saattoivat laulaa ranskaksi. Ranskaa onkin kuultu joka ikisessä kilpailussa vuoden 2022 kilpailua lukuun ottamatta. Englantia on kuultu joka kerta vuodesta 1959 lähtien.
Serbia, Portugali, Italia ja Ukraina ovat ainoat maat, jotka ovat voittaneet kielivapauden aikana täysin omakielisellä kappaleella (Marija Šerifović – "Molitva" 2007 serbiaksi, Salvador Sobral – "Amar pelos dois" 2017 portugaliksi, Måneskin – "Zitti e buoni" italiaksi 2021 ja Kalush – "Stefania" 2022 ukrainaksi). Lisäksi Ukrainan kahdessa muussa voittokappaleessa kuullaan omaa kieltä: 2004 ukrainaa (Ruslana – "Wild Dances") ja 2016 krimintataaria (Jamala – "1944"). Kilpailun ensimmäinen kokonaan ukrainankielinen kappale oli "Šum", jonka esitti Go_A vuonna 2021.
Kielisäännön vapautumisen jälkeen 1999 mukana olleista maista jokainen on käyttänyt lauluissaan englantia. Vuoteen 2015 ja Bojana Stamenovin kappaleeseen "Beauty Never Lies" asti Serbia oli ainoa, joka oli esittänyt kaikki laulunsa kokonaan omalla kielellään. Sen sijaan useampi maa on käyttänyt joka kerta omaa kieltään ainakin osittain: Andorra, Italia, Monaco ja Ranska. Vasta vuonna 2015 myös Israel esitti ensimmäistä kertaa täysin englanninkielisen kappaleen (Nadav Guedj – "Golden Boy"), samoin Espanja vuonna 2016 (Barei – "Say Yay!") ja Portugali 2021 (The Black Mamba – "Love Is on My Side").
Kielisäännön vapautumisen jälkeen pisimpään eli vuoteen 2025 (KAJ – "Bara bada bastu") omaa kieltään käyttämättä oli Ruotsi. Azerbaidžan esiintyi azerin kielellä ensimmäisen kerran vuonna 2024 (Fahree feat. İlkin Dövlətov – "Özünlə apar"). Vuonna 2019 Tanskan Leonorasta tuli ensimmäinen säännön jälkeen tanskaa käyttänyt edustaja kappaleellaan "Love Is Forever" ja 2021 Fyr &amp; Flamme esitti kappaleensa "Øve os på hinanden" kokonaan tanskaksi. 
Kielet Suomen karsinnoissa.
Suomi on ollut Suomen karsintojen valtakieli, kunnes vuodesta 2000 lähtien enemmistö kappaleista on useimmiten esitetty englanniksi. Vuodesta 2022 lähtien enemmistö kappaleista on jälleen ollut suomenkielisiä. Alkuvuosina Suomen karsintoihin hyväksyttiin vain suomenkielisiä kappaleita. Suomen ruotsinkieliset nostivat asian julkiseen keskusteluun, jonka tuloksena toista kotimaista kieltä kuultiin ensimmäisen kerran vuonna 1965 Carolan kappaleen "Ge mig en grabb" myötä. Ruotsinkielinen kappale, Beatin "Fri?", voitti karsinnan ensimmäisen kerran vuonna 1990, jolloin kaikki karsinnan kolme ruotsinkielistä kappaletta sijoittuivat kilpailun neljän parhaan joukkoon.
Suomen karsinnoissa on ollut neljänä vuonna italiankielisiä kappaleita: Taina Kokkosen "Silenzio" 2002, Tomi Metsäkedon "Eternamente Maria" ja "Un posto fra le nuvole" 2006 ja Pentti Hietasen "Il mondo è qui" 2010. Myös Laura Voutilaisen kappaleessa "Kosketa mua" 2007 oli italiankielisiä osuuksia, jotka esitti Flavio Cristilli.
Vuoden 2005 karsinnoissa kuultiin ensimmäistä kertaa ranskaa ja arabiaa Momo Catin kappaleessa "Europa Europa". Norlan El Misionario esitti Suomen karsintojen ensimmäisen espanjankielisen kappaleen "No voy a llorar por ti" 2015. Vuonna 2016 ClemSO käytti "Thief"-kappaleessaan joruban kieltä sekä Länsi-Afrikan pidgin-englantia. Vuonna 2024 Mikael Gabrielin kanssa esiintynyt Nublu käytti "Vox populi" -kappaleessa viron kieltä.
Vuonna 2009 Signmark esitti kappaleen "Speakerbox" viittomakielellä. Lauluosuudet esitti Osmo Ikonen. Esitys sijoittui karsinnassa toiseksi.
Vähemmistökielet ja murteet.
Irlanti on laulanut vain kerran iiriksi vuonna 1972 (Sandie Jones – "Ceol an ghrá") ja Sveitsi retoromaaniksi 1989 (Furbaz – "Viver senza tei"). Molemmat ovat maidensa virallisia kieliä.
Luxemburg on laulanut luxemburgiksi (Camillo Felgen – "So laang we's du do bast", 1960 ja Marion Welter &amp; Kontinent – "Sou fräi", 1992), Malta maltaksi (Joe Grech – "Marija l-Maltija", 1971 ja Helen &amp; Joseph – "L-imħabba", 1972) ja Suomi suomenruotsiksi (Beat – "Fri?", 1990 ja Pernilla Karlsson – "När jag blundar", 2012) kokonaan kaksi kertaa jokainen. Kaikki ovat maidensa virallisia kieliä ja kansalliskieliä.
Ranska on esiintynyt peräti kahdella vähemmistökielellään: bretoniksi (1996 Dan Ar Braz &amp; L'Heritage des Celtes – "Diwanit bugale" ja 2022 Alvan &amp; Ahez – "Fulenn") ja korsikaksi 2011 (Amaury Vassili – "Sognu").
Vähemmistökielistä ovat päässeet esille myös Italian napoli (Peppino di Capri – "Comme è ddoce 'o mare", 1991), Liettuan samogiitti (Aistė Smilgevičiūtė – "Strazdas", 1999), Viron võro (Neiokõsõ – "Tii", 2004), Venäjän udmurtti (Buranovskije Babuški – "Party for Everybody", 2012), Ukrainan krimintataari (Jamala – "1944", 2016) ja Georgian abhaasi (Oto Nemsadze – "Keep on Going (Sul tsin iare)", 2019).
Latvia lauloi vähemmistökielellään venäjäksi vuonna 2009 (Intars Busulis – "Probka") kokonaan ja Liettua osittain (Sasha Son – "Love"). Samana vuonna myös Israel lauloi osittain arabiaksi (Noa &amp; Mira Awad – "There Must Be Another Way") ja Venäjä osittain ukrainaksi (Anastasija Pryh’odko – "Mamo").
Romanikieltä on käyttänyt laulussaan Pohjois-Makedonia 2013 (Esma &amp; Lozano – "Pred da se razdeni"), Unkari 2017 (Joci Pápai – "Origo") ja laulunsa nimessä Tšekki 2009 (Gipsy.cz – "Aven Romale").
Norjan vuoden 1980 laulun nimi oli saamea (Sverre Kjelsberg &amp; Mattis Hætta – "Sámiid ædnan"). Vuonna 2019 kuultiin lisää saamea KEiiNOn kappaleessa "Spirit in the Sky".
Viittomakieltä ovat käyttäneet esityksissään Latvian Walters &amp; Kazha ("The War Is Not Over", 2005), Puolan Ich Troje ("Follow My Heart", 2006), Liettuan Evelina Sašenko ("C'est ma vie", 2011), Serbian Bojana Stamenov ("Beauty Never Lies", 2015) ja Ranskan Bilal Hassani ("Roi", 2019).
Itävalta on laulanut peräti neljä kertaa saksan kielen murteilla: Wienin murteella 1971 (Marianne Mendt – "Musik"), Vorarlbergin murteella 1996 (George Nussbaumer – "Weil's dr guat got"), Steiermarkin murteella 2003 (Alf Poier – "Weil der Mensch zählt") ja Mühlviertelin murteella 2012 (Trackshittaz – "Woki mit deim Popo").
Vuonna 1995 Kreikan Elina Konstantopouloun kappaleessa "Pia prosefhi" käytettiin muinaiskreikkaa ja 2016 Argon kappaleessa "Utopian Land" pontoksenkreikkaa.
Albanian Rona Nishliu esitti laulunsa "Suus" ghegin murteella 2012, ja Suomen Kuunkuiskaajien vuoden 2010 laulun "Työlki ellää" nimi on Karjalan murretta. Serbian Sanja Ilić ja Balkanika käyttivät vuonna 2018 torlakin murretta kappaleessaan "Nova deca".
Euroopan ulkopuoliset kielet.
Eurooppalaisten kielten lisäksi Euroviisuissa on päästy kuulemaan myös muutamaa Euroopan ulkopuolella puhuttavaa kieltä. Ensimmäisen kerran näin kävi vuonna 1992, kun Ranskan Kali esitti kappaleensa "Monté la riviè" osittain Antillien kreoliksi.
Monacon Séverine Ferrer käytti vuonna 2006 kappaleessaan "La coco-dance" tahitin kieltä, ja Norjan Stella Mwangi swahilia kappaleessaan "Haba Haba" vuonna 2011. Italian Francesco Gabbanin vuoden 2017 kappaleessa "Occidentali's Karma" on ilmaus sanskritiksi ja Israelin Netta Barzilain vuoden 2018 voittokappaleessa "Toy" toistetaan japaninkielistä sanaa. Vuoden 2020 Israelin Eden Alenen kappaleessa "Feker Libi" on mukana amharaa ja vuoden 2021 Alankomaiden Jeangu Macrooyn kappaleessa "Birth of a New Age" sranantongoa.
Puuttuvat kielet.
Euroopan maiden virallisista kielistä Euroviisuissa ei ole vielä kertaakaan kuultu laulua kokonaan azeriksi, sillä Azerbaidžan on laulanut vain englanniksi. Vuonna 2024 maata edusti ensimmäistä kertaa osittain azerinkielinen kappale, kun Fahree ja İlkin Dövlətov esittivät kappaleensa "Özünlə apar". Vuoden 2012 Azerbaidžanin edustaja Səbinə Babayeva on kuitenkin levyttänyt kappaleensa "When the Music Dies" kokonaan azeriksi nimellä "Gəl" ja vuonna 2014 Dilarə Kazımova kappaleensa "Start a Fire" nimellä "Bir qığılcım".
Monacolta ei ole kuultu monegassia eikä Alankomailta friisiä. Belgia ja Luxemburg eivät ole koskaan käyttäneet kolmatta kieltään saksaa. Kypros ei ole myöskään käyttänyt toista kieltään turkkia.
Espanjan ja Ranskan alueella puhuttavaa baskin kieltä ei ole Euroviisuissa kuultu, mutta Espanjan edustajista kaksi on levyttänyt viisunsa myös baskiksi: Salomé vuoden 1969 voittokappaleensa "Vivo cantando" nimellä "Kantari bizi naiz" ja Mocedades vuoden 1973 laulunsa "Eres tú" äidinkielellään nimellä "Zu zara".
Norjan Sverre Kjelsbergin ja Mattis Hættan kappaleessa "Sámiid ædnan" vuonna 1980 kuultiin saamea laulun nimen verran. Myös vuoden 1960 Nora Brockstedtin kappaleen nimellä "Voi voi" kuvattiin saamenkielistä huudahdusta ("Vuoi vuoi"). Seuraavan kerran vuonna 2019 KEiiNOn kappaleessa "Spirit in the Sky" kuultiin lause pohjoissaameksi. Kokonaan saamenkielistä laulua ei ole vielä esitetty. Niin olisi voinut tapahtua kuitenkin vuonna 2008, jolloin Norjan karsinnoissa oli mukana Ann-Mari Andersenin pohjoissaamenkielinen kappale "Ándagassii". Vuoden 2017 karsinnassa pohjoissaameksi esiintyi Elin &amp; The Woods kappaleella "First Step in Faith (Oadjebasvuhtii)". Eteläsaamen kieltä kuultiin Ruotsin karsinnoissa 2015, kun Jon Henrik Fjällgren esitti kappaleensa "Jag är fri (Manne leam frijje)", ja 2017 Aninian kanssa kappaleen "En värld full av strider (Eatneme gusnie jeenh dåaroeh)".
Tanskaa voisi edustaa myös färsaarelainen tai grönlantilainen artisti fääriksi tai grönlanniksi, mutta näin ei ole tapahtunut. Vuoden 1979 Tanskan karsinnassa kuultiin fääriksi Annika Hoydalin "Bølgen" ja grönlanniksi Rasmus Lyberthin "Faders bøn". Toisen kerran grönlantia kuultiin vuoden 2019 karsinnassa, kun Julie &amp; Nina käyttivät sitä kappaleessaan "League of Light" ja sijoittuivat toiseksi.
Britannian edustajat ovat laulaneet pelkästään englanniksi, eli maan vähemmistökieliä kymriä ja gaelia ei ole Euroviisuissa kuultu. Skottilainen Alasdair Gillies on levyttänyt Sandie Shaw'n vuoden 1967 voittokappaleen "Puppet on a String" gaeliksi nimellä "Gille-mirein".
Kymriä ja lisäksi kazakkia voi kuitenkin kuulla Lasten Euroviisuissa.
Luettelo Eurovision laulukilpailussa käytetyistä kielistä esiintymisjärjestyksessä.
Jos kappaletta ei ole esitetty kokonaan kyseisellä kielellä, tiedot on "kursivoitu". Tietoihin on tällöin mahdollisesti lisätty myös ensimmäinen kerta, jolloin kyseisellä kielellä on esitetty kokonainen kappale.
Romanikieli kuului oikeastaan aivan ensimmäisen kerran vuonna 2009 Tšekin Gipsy.cz:n kappaleen nimessä "Aven Romale". Myös Bulgarian Sofi Marinovan monikielisessä kappaleessa "Love Unlimited" vuonna 2012 kuultiin lause romania, mutta taulukkoon merkityssä Pohjois-Makedonian kappaleessa sitä kuultiin ensimmäisen kerran varsinaisena laulukielenä. Myös azeria on itse asiassa kuultu yhden lauseen verran juuri edellä mainitussa kappaleessa.
Näistä syistä ohessa on täydennyksenä taulukko kielistä, joita on ensimmäisenä käyttökertanaan kuultu vain muutaman sanan verran:
Murteet:
Vain kansallisissa karsinnoissa esiintyneet kielet:
Vain käännösversioissa esiintyneet kielet:
Muiden artistien levyttämät versiot eri kielillä:
Lisäksi lukuisat eteläafrikkalaiset artistit ovat levyttäneet euroviisuja afrikaansiksi. Suomen euroviisuista afrikaansinkielisen version ovat saaneet Anneli Saariston "La dolce vita" 1989 (Dominec – "La dolce vita"), Nina Åströmin "A Little Bit" 2000 (Priscilla Smith – "Klein bietjie liefde"), Hanna Pakarisen "Leave Me Alone" 2007 (Petro van Deventer – "Kan ek jou hart wees") ja Waldo's Peoplen "Lose Control" 2009 (Monique Steyn &amp; Snotkop – "Ek val vir jou").
Luettelo Eurovision laulukilpailussa käytettyjen kielten parhaista sijoituksista.
Kielet ovat järjestyksessä kokonaan niillä laulettujen kappaleiden perusteella. Mikäli osittain kyseisellä kielellä esitetty kappale on sijoittunut kokonaan tällä kielellä esitettyä korkeammalle, sen tiedot on myös merkitty "kursiivilla" varsinaisen kappaleen alle.
SF = semifinaali
Taulukko kielistä, joilla on laulettu vain osittain:
Luettelo Eurovision laulukilpailussa käytettyjen kielten viimeisimmistä esiintymiskerroista.
Samalta vuodelta olevat kappaleet ovat järjestyksessä sijoituksen mukaan. Mikäli tietyllä kielellä viimeisimpänä esitetty kappale ei ole kokonaan omakielinen, on perään lisätty viimeisin kokonaan kyseisellä kielellä esitetty kappale. Osittain omakieliset kappaleet on merkitty "kursiivilla".