Klaus Johannis

Klaus Werner Johannis (; s. 13. kesäkuuta 1959 Sibiu, Romania) on romaniansaksalainen poliitikko. Johannis valittiin Romanian tasavallan viidenneksi presidentiksi 16. marraskuuta 2014 hänen voitettuaan Kansallisen liberaalipuolueen ehdokkaana toisella vaalikierroksella vastaehdokkaana olleen istuvan pääministerin, entisen kommunistipuolueen eli nykyisen Sosiaalidemokraattisen puolueen puheenjohtajan Victor Pontan.
Johannis on ensimmäinen Romanian presidentti, joka on etniseltä taustaltaan muu kuin romanialainen. Tullessaan valituksi Johannis oli ainoa eurooppalainen valtionpäämies, joka edusti jotakin vähemmistöä.
Tausta ja yksityiselämä.
Klaus Johannis kuuluu historiallisesti Transilvanian sakseina tunnettuun saksalaisvähemmistöön, joka muutti nykyisen Romanian alueelle 1100-luvulla. Uskonnolliselta vakaumukseltaan Johannis on luterilainen. Hänen sukunimensä pitäisi kirjoittaa J:llä, mutta syntymätodistuksessa nimi kirjoitettiin I:llä todennäköisesti siksi, että romaniankielinen virkailija ei osannut saksaa.
Johannis opiskeli Babeș-Bolyain yliopistossa pääaineenaan fysiikka. Tämän jälkeen hän työskenteli fysiikan opettajana useissa kouluissa ympäri Sibiuta. Vuoden 1989 vallankumouksen jälkeen Johannis päätti jäädä Romaniaan huolimatta siitä, että hänen vanhempansa ja sisaruksensa lähtivät maasta.
Vuonna 1989 Johannis meni naimisiin englanninopettajana työskentelevän Carmen Johannisin kanssa.
Poliittinen ura.
Aiemmin Romanian saksalaisten demokraattista foorumia edustanut Johannis tuli mukaan politiikkaan vuonna 2000, jolloin hänet valittiin Sibiun pormestariksi. Hän uusi mandaattinsa vuosina 2004 ja 2008. Johannis tunnetaan erityisesti talousuudistuksia puoltavana ja korruptiota vastustavana poliitikkona.
Presidenttinä.
Marraskuussa 2019 järjestetyssä presidentinvaalissa Johannisilla oli toisella kierroksella vastassaan aiempi pääministeri Viorica Dăncilă. Johannis sai äänistä yli 60 prosenttia, ja hänet valittiin siten jatkokaudelle.
Klaus Johannis valittiin uudelle viisivuotiskaudelle presidentinvaalien toisella kierroksella marraskuussa 2019 yli 60% ääniosuudella.
Presidentinvaalit 2024 ja 2025.
Joulukuussa 2024 pidetyt Romanian presidentinvaalit mitätöitiin. Ensimmäisen kierroksen voitti Călin Georgescu, joka oli antanut Venäjä-mielisiä kommentteja ja jota pidettiin äärioikeistolaisena ja Nato-kriittisenä. Presidentti Johannis määräsi julkistettavaksi salaisia tiedustelutietoja, jotka paljastivat, että Venäjä oli ohjannut tuhansia sosiaalisen median tilejä tukemaan Georgescua erityisesti Tiktokissa ja Telegramissa. Venäjä on kiistänyt vaikuttaneensa vaaleihin, ja Georgescu on itse torjunut syytökset, pitäen niitä Romanian valtion yrityksenä estää hänen presidentinvalintansa. Georgescu vetosi Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen, että se palauttaisi ensimmäisen kierroksen tulokset voimaan, mutta valitus hylättiin, sillä tuomioistuin katsoi ettei sillä ole asiaan toimivaltaa. Myös Romaniassa valitustuomioistuin piti perustuslakituomioistuimen päätöksen voimassa.
Ero presidentin virasta.
Johannis ilmoitti helmikuussa 2025 eroavansa virastaan 12. helmikuuta 2025, kun häntä uhkasi viraltapanoäänestys maan parlamentissa. Johannis ilmoitti eroavansa "säästääkseen Romanian ja sen kansalaiset kriisiltä". Hänen kautensa piti päättyä jo 21. joulukuuta 2024, mutta Romanian perustuslakituomioistuin mitätöi samassa kuussa pidettyjen presidentinvaalien ensimmäisen kierroksen tuloksen epäillyn Venäjän vaalivaikuttamisen vuoksi. Tämän vuoksi ensimmäinen kierros on järjestettävä uudelleen. Uudet presidentinvaalit pidettiin 18. toukokuuta 2025, jolloin presidentiksi valittiin Nicușor Dan. Sitä ennen väliaikaisena presidenttinä toimi Ilie Bolojan, joka on liberaalipuolueen johtaja ja parlamentin puhemies, mutta hänen valtuutensa oliat rajoitetut vaaleihin asti.