tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ville-Poju Somerkari

Ville-Poju Somerkari (vuoteen 1934 Sederholm, 24. huhtikuuta 1913 Viipuri – 6. joulukuuta 1988 Helsinki) oli suomalainen upseeri ja kenraaliluutnantti. 
Perhe.
Hänen vanhemmat olivat toimittaja Knut Fredrik Wilhelm Sederholm ja Aino Olga Wikström. Hänen isovanhemmat olivat Johan Fredrik Sederholm ja Fredrika Aurora Olander. Kauppaneuvos Johan Sederholm oli hänen esi-isä. Hän avioitui Anja Mirjam Niemannin kanssa. Pariskunta sai kaksi lasta.
Ura.
Somerkari valmistui Kadettikoulusta 1937 ja sodan jälkeen Sotakorkeakoulusta 1949, valtiotieteiden maisteriksi 1953 sekä valtakunnalliselta maanpuolustuskurssilta 1963. Somerkari työskenteli nuorempana upseerina Keski-Suomen rykmentissä 1933–1934 ja Suomen Valkoisessa kaartissa 1937–1939. 1. prikaatissa hän toimi tiedustelu-upseerina, adjutanttina ja komppanian päällikkönä talvisodassa 1939–1940. Välirauhan ja jatkosodan aikaan hän toimi komppanianpäällikkönä 7. ja 6. prikaateissa ja JR 48:ssa. 1943 hän toimi myös JR 48:n esikuntapäällikkönä. 1943–1944 hän johti 18. divisioonan esikunnan operatiivista osastoa. 
Toimistopäällikkönä armeijakunnan esikunnassa Somerkari oli 1945–1946. Sotakorkeakoulun jälkeen hän työskenteli toimistoesiupseerina 1949–1953. Kemin sotilaspiirissä hän toimi toimistopäällikkönä ja piirin päällikkönä 1953–1955. Panssarivaunupataljoonaa hän komensi 1955–1956 jatkaen siitä Panssariprikaatin esikuntapäällikkönä 1956–1958 Parolannummella. Hämeen jääkäripataljoonaa Somerkari komensi vuonna 1958. Porin prikaatin komentajana hän toimi 1958–1960. Seuraavaksi hänet nimitettiin Pääesikunnan järjestelyosaston päälliköksi 1961–1964. Puolustusvoimien huoltopäällikkönä Somerkari työskenteli pitkän kauden vuodesta 1965 vuoteen 1972. 
Ylennykset: vänrikki 1937, luutnantti 1938, kapteeni 1941, majuri 1944, everstiluutnantti 1955, eversti 1958, kenraalimajuri 1965, kenraaliluutnantti 1967.
Lauri Kärki

Lauri Kärki tai Lorentz Kärkisudd (s. n. 1685, k. 1726 tai 1727) oli suomalainen soturi, arvoltaan kapteeni, joka tuli tunnetuksi isonvihan aikana sissijoukkojen päällikkönä.
Kärjen aikaisemmista vaiheista ei ole tietoa, mutta hän lienee ollut talonpoikaista sukua. Vuonna 1710 hän oli luutnantti ns. Luukkoisten vapaajoukoissa ja sittemmin erään osaston kapteeni. Hän liikkui joukkoineen partioretkillä eri puolilla maata vihollisia häiriten, mutta oli samalla siviiliväestöä kohtaan häikäilemätön ja armoton. Sissien toiminnalla ei sotilaalliselta kannalta ollut erityistä merkitystä, mutta väestön kärsimyksiä heidän toimintansa lisäsi myös siksi, sillä venäläiset kostivat sissien aiheuttamat vahingot paikallisille asukkaille.
Kärki sai sodan jälkeen tsaarilta armahduksen, palasi Suomeen ja asettui Juvan Näärinkiin viljelemään autiotilaa. Hän käytti aatelisnimeään Kärkisudd, saatuaan sen ilmoituksensa mukaan Kaarle XII:lta. Kärjen kuolinvuodesta ei ole tarkkaa tietoa, mutta hänen vaimonsa tiedetään olleen Maria Lechlin.
Lauri Sotisaari

Lauri Sotisaari (5. heinäkuuta 1901 Kemi – 10. syyskuuta 1988) oli suomalainen kenraalimajuri.
Sotisaari kuului Kemin suojeluskuntaan 1917–1921 ja osallistui vuoden 1918 sotaan Perä-Pohjolan, Hämeen ja Satakunnan rintamilla. Hän kävi 4. kadettikurssin 1921–1923 sekä Sotakorkeakoulun 1938–1939 (ye-upseeri 1942). Vuodesta 1923 hän toimi Polkupyöräpataljoona 1:ssä nuorempana upseerina ja myöhemmin komppanianpäällikkönä. Talvisodassa Sotisaari komensi Kevyt Osasto 4:ää 11. joulukuuta 1939 asti ja sen jälkeen Polkupyöräpataljoona 5:ttä haavoittuen 8.3.1940 Viipurinlahdella. Jatkosodassa hän komensi "Ässärykmentin" II/JR 26 pataljoonaa 8. elokuuta 1941 asti. "Vallilan rykmenttiä" eli JR 47:ää Sotisaari komensi 19.12.1941–25.1.1942. Vuosina 1942–1943 hän toimi opettajana Maasotakoulussa ja Huoltokoulussa. 9.7.1943 alkaen sodan loppuun asti Sotisaari johti JR 10:ä. 
Sodan jälkeen 1945–1950 Sotisaari komensi Jääkäripataljoona 1:tä. Seuraavat viisi vuotta Sotisaari johti Kadettikoulua (Maasotakoulua). 1. prikaatin komentajan hän toimi 1.5.1955–4.6.1958. Pohjois-Suomen sotilasläänin komentajana Sotisaari oli 1958–1960. Uransa päätteeksi hän komensi Panssariprikaatia 4.2.1960–5.5.1961. 
Ylennyksiä: majuri 14.1.1940, everstiluutnantti 27.11.1941, eversti 6.7.1944, kenraalimajuri 1960.
Frederikshavnin kunta

Frederikshavn on Pohjois-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 59 501 asukasta, ja sen pinta-ala oli 652,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Frederikshavn.
Vuoden 1970 kuntauudistuksen yhteydessä Frederikshavniin liitettiin aiemmat maalaiskunnat Flade-Gærum, Åsted-Skærum ja Elling sekä Hirsholmin saaret. 1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä Frederikshavn muodosti nykyisen Frederikshavnin kunnan yhdessä Skagenin ja Sæbyn silloisten kuntien kanssa.
Hjørringin kunta

Hjørring on Pohjois-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 64 427 asukasta, ja sen pinta-ala oli 926,8 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Hjørring.
Nykyinen kunta muodostettiin yhdistämällä entiseen Hjørringin kuntaan Hirtshals, Løkken-Vrå ja Sindal vuonna 2007.
Thistedin kunta

Thisted on Pohjois-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 43 385 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1 074,3 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Thisted.
1. tammikuuta 2007 Hanstholmin, Sydthyn ja Thistedin kunnat liittyivät yhteen nykyiseksi Thistedin kunnaksi Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä.
Aalborgin kunta

Aalborg on Pohjois-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 217 063 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1 137,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Aalborg.
Vuonna 2007 aiempaan Aalborgin kuntaan liitettiin Halsin, Niben ja Sejlflodin kunnat.
Horsensin kunta

Horsens on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 91 142 asukasta, ja sen pinta-ala oli 519,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Horsens.
1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä aiempaan Horsensin kuntaan liittyi suurin osa Brædstrupin kunnasta ja Gedvedin kunta.
Tanskan korkein kohta, Yding Skovhøj, sijaitsee Horsensissa.
Herningin kunta

Herning on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 89 272 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1 321,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Herning.
Randersin kunta

Randers on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 97 945 asukasta, ja sen pinta-ala oli 747,8 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Randers.
Kunnan koko kasvoi huomattavasti vuonna 2007, jolloin siihen liitettiin ympäröiviä kuntia Tanskan kuntauudistuksen takia. Ennen kuntaliitosta kunnassa oli noin 55 000 asukasta.
Silkeborgin kunta

Silkeborg on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 94 319 asukasta, ja sen pinta-ala oli 850,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Silkeborg.
Lentotuulivoima

Lentotuulivoima (korkealla toimiva tuulivoima) on kehitteillä oleva tekniikka tuottaa tuulienergiaa satojen metrien korkeudessa, jossa tuulennopeus on suuri. Leijuva tuuliturbiini voi olla leijassa ja turbiinin tuottama energia voidaan siirtää maahan johtoa pitkin, joka samalla pitää leijan kiinni. Generaattori voi olla myös maassa ja leija pyörittää generaattoria kiskomalla köyttä.
Leijapurjeita täytetään myös vähentämään valtamerialusten polttoaineen kulutusta.
Ensimmäinen alan kansainvälinen konferenssi pidettiin 2010 Stanfordin yliopistossa ja toinen Leuvenissä, Belgiassa vuonna 2011.
Tekniikat.
Lentotuulivoiman jakaantuminen erilaisiin tekniikkoihin generaattorin sijainnin mukaan:
Periaatteet voidaan jakaa siiven rakenteen mukaan:
Lisäksi on ilmaa kevyempiä lentotuulivoimalan rakenteita.
Termejä.
Englanninkieliset termit:
Vertailu perinteiseen tuulivoimaan.
Tuuli on korkealla voimakkaampaa, tasaisempaa ja jatkuvampaa, joten lentotuulivoimala voi toimia perinteistä maanpinnalle sijoitettua tuulivoimalaa tehokkaammin. Lentotuulivoimala ei tarvitse järeitä tornirakennelmia. Suurempi tuulen nopeus kasvattaa saatavaa tehoa kolmannessa potenssissa eli kaksi kertaa nopeammasta tuulen virtauksesta saadaan kahdeksan kertaa enemmän tehoa, jos muut olosuhteet säilyvät samoina.
Megawatin tehon tuottamiseen tarvitaan noin 100 neliömetrin leija (5 m · 20 m). Vastaavasti megawatin tehoinen maassa seisovassa tuulivoimalassa on noin 100 m korkea torni ja halkaisijaltaan 30 m roottori.
Skiven kunta

Skive on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 45 864 asukasta, ja sen pinta-ala oli 683,5 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Skive.
Viborgin kunta

Viborg on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 96 808 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1 408,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Viborg.
Vuonna 2007 Viborgin kunta suureni huomattavasti usean lähikunnan liittyessä aiempaan Viborgin kuntaan.
Kiba (Wolf’s Rain)

Kiba (suomennos= "hammas") on susiuros ja animesarjan Wolf’s Rain päähenkilö.
Luonne.
Kiba on luonteeltaan kiihkeä ja uskollinen. Oman laumansa "johtajana" hän on myös lauman vahvin.
Kiba ja Tsume kilpailevat välillä "alfa­uroksen" paikasta, koska Tsume kantaa edelleen kaunaa Kiballe, joka tappoi erään "ystävänsä", tai pikemminkin alamaisen. Tsume tosin alkaa luottaa Kibaan myöhemmin. Kiballa on taipumus olla hiukan äkkipikainen.
Kiba osaa kyllä olla rauhallinenkin usein.
Ulkonäkö.
Kiba on valkoinen urossusi. Silmät ovat keltaiset. Kiba osaa näyttää pelottavalta aina tarpeen vaatiessa, mikä saa jotkut vastustajat pakenemaan. Kiba haavoittuu usein, jolloin veri likaa Kiban lumivalkoisen turkin.
Aarhusin kunta

Aarhus on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 349 956 asukasta, ja sen pinta-ala on 468,0 neliökilometriä. Myös kunnan keskustaajama on nimeltään Aarhus.
Billundin kunta

Billund on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 26 586 asukasta, ja sen pinta-ala oli 540,2 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Grindsted.
Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä 1. tammikuuta 2007 silloinen Billundin kunta yhdistyi Grinstedin kunnan kanssa muodostaen nykyisen Billundin kunnan. Koko kunnassa asui 26 156 asukasta heinäkuussa 2007, kun taas Billundin keskustaajamassa asuu noin 6 500 asukasta.
Ennen kuntaliitosta Billundin kunta kuului lakkautettuun Riben lääniin. Kunnan pinta-ala oli 155 km² ja asukkaita 8 697 vuonna 2005.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Aabenraan kunta

Aabenraa on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 58 694 asukasta, ja sen pinta-ala oli 940,7 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Aabenraa.
Ennen vuoden 2007 kuntauudistusta Aabenraan kunnan pinta-ala oli 129 km² ja siellä oli noin 22 020 asukasta.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Assensin kunta

Assens on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 40 920 asukasta, ja sen pinta-ala oli 511,5 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Assens.
1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä aiempi Assensin kunta liittyi yhteen silloisten Glamsbjergin, Haarbyn, Tommerupin, Vissenbjergin ja Aarupin kuntien kanssa muodostaen nykyisen Assensin kunnan.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Esbjergin kunta

Esbjerg on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 115 657 asukasta, ja sen pinta-ala oli 795,3 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Esbjerg.
Esbjergin nykyinen kunta muodostettiin 1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä silloisten Esbjergin, Riben ja Brammingin kuntien yhteenliittymänä.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Frederician kunta

Fredericia on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 51 408 asukasta, ja sen pinta-ala oli 133,6 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Fredericia.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Odensen kunta

Odense on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 205 106 asukasta, ja sen pinta-ala oli 305,6 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Odense.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Svendborgin kunta

Svendborg on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 58 345 asukasta, ja sen pinta-ala oli 415,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Svendborg.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Varden kunta

Varde on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 49 939 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1 240,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Varde.
1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä Varden silloinen kunta muodosti yhdessä Blaabjergin, Blåvandshukin, Hellen ja Ølgodin kuntien kanssa nykyisen Varden kunnan.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Vejlen kunta

Vejle on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 116 120 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1 058,6 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Vejle.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Adrien Niyonshuti

Adrien Niyonshuti (s. 2. tammikuuta 1987 Kigabiro) on ruandalainen maastopyöräilijä. Hän edustaa UCI World Tour -tasolla kilpailevaa eteläafrikkalaista Dimension Dataa, aiemmalta nimeltään MTN Qhubeka. Niyonshuti osallistui vuoden 2012 kesäolympialaisiin Lontoossa ja sijoittui siellä miesten maastoajossa 39. sijalle. Hän myös toimi Lontoon olympialaisissa Ruandan lipunkantajana.
Niyonshuti voitti Ruandan-mestaruuden maantieajossa 2011 ja 2012 sekä aika-ajossa 2016.
Aarno Sihvo

Aarno Antero Sihvo (30. joulukuuta 1922 Käkisalmi – 30. tammikuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti ja Rajavartiolaitoksen päällikkö vuosina 1978–1982. Hän oli kenraalimajuri Jussi Sihvon poika. 
Sihvo osallistui talvisotaan viestikomppanian sotilaana ja jatkosotaan ryhmänjohtajana Viestipataljoonassa 29. Aarno Sihvo kävi Maasotakoulun 1942–1943, Sotakorkeakoulun 1953–1955 sekä British Army Staff Collegen 1965. Hän palveli vuodesta 1945 alkaen Rajavartiolaitoksessa. 1956–1958 hän toimi Kaakkois-Suomen rajavartioston komentajan apulaisena. Rajavartiostojen esikunnassa hän työskenteli toimistoesiupseerina 1958–1961. Kainuun rajavartioston komentajan apulaisena hän oli 1961–1965 ja Kaakkois-Suomen rajavartiostossa 1965–1966. Rajavartiostojen esikunnassa rajatoimiston päällikkönä Sihvo toimi 1966–1969. Pohjois-Karjalan rajavartiostoa hän komensi 1969–1970. Rajavartiostojen esikunnassa rajaosaston päällikkönä hän työskenteli 1970–1976. Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkönä hän toimi 1976–1978 sekä päällikkönä 1978–1982. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi 1976 ja kenraaliluutnantiksi 1978. 
Sihvo kuului muun muassa raja-asiain toimikuntaan sekä Suomen ja Neuvostoliiton rajavesistöjen käyttökomissioon. Hän kuoli hiihtoretkellä Helsingin Paloheinässä.
Vantage

Vantage on suomalaisen rock- ja metalliyhtyeen Fall of the Leafen viides studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2005 levymerkillä Firebox Records.
Kappaleet.
Kaikki kappaleet säveltänyt Jussi Hänninen sekä sanoittanut Tuomas Tuominen, ellei toisin mainittu.
Rudersdalin kunta

Rudersdal on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 56 638 asukasta, ja sen pinta-ala oli 73,3 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Holte (osa Rudersdalia).
Kunta syntyi 1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen seurauksena, jolloin entiset Søllerødin ja Birkerødin kunnat yhdistyivät.
Ystävyyskaupungit.
Rudersdalin kunnan ystävyyskaupungit ovat:
Hillerødin kunta

Hillerød on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 51 176 asukasta, ja sen pinta-ala oli 213,5 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Hillerød.
Helsingørin kunta

Helsingør on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 62 816 asukasta, ja sen pinta-ala oli 118,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Helsingør.
Bornholmin kunta

Bornholm on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 39 439 asukasta, ja sen pinta-ala oli 588,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Rønne.
Bornholmin kunta sijaitsee samannimisellä Bornholmin saarella Itämeressä kaukana erillään muista Pääkaupunkialueen kunnista.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Kööpenhaminan kunta

Kööpenhamina () on Tanskan Pääkaupunkialueella sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 633 449 asukasta, ja sen pinta-ala oli 90,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on Kööpenhaminan kaupunki.
Vuoteen 2007 saakka Kööpenhaminan kuntaa ympäröi Kööpenhaminan amt (), johon Kööpenhamina itse ei kuitenkaan kuulunut. Kööpenhaminalla itsellään oli amtin oikeudet, mutta sekaannuksen välttämiseksi sitä ei kutsuttu amtiksi, vaan kaupungiksi tai kunnaksi. 1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä Kööpenhaminan erityisoikeudet amtina lakkautettiin.
New World Shadows

New World Shadows on suomalaisen melodisen death metalin yhtyeen Omnium Gatherumin viides studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2011 levymerkillä Lifeforce Records.
Albumi nousi ilmestyessään Suomen virallisen albumilistan sijalle 5.
Kappaleet.
Kaikki kappaleet säveltänyt Markus Vanhala sekä sanoittanut Jukka Pelkonen.
Beyond (Omnium Gatherumin albumi)

Beyond on Omnium Gatherumin kuudes studioalbumi, joka julkaistiin 22. helmikuuta 2013.
Jyväskylän Hippos

Jyväskylän Hippos oli vuosina 1913–1974 Jyväskylän Mäki-Matin kaupunginosassa toiminut ravirata. Se on antanut myös nimensä ympärilleen kasvaneelle Hippoksen urheilualueelle, jossa nykyään sijaitsee useita Jyväskylän merkittäviä urheilu- ja liikuntapaikkoja. Kuninkuusravit Jyväskylän Hippoksella järjestettiin vuonna 1962. 
Hippoksen rakentaminen aloitettiin vuonna 1912 tuolloisen kaupunkialueen ulkopuolella sijainneelle alueelle Köyhälammen ympäristöön. Ravirata toimi alkuvuosinaan hevosurheilun lisäksi hiihto- ja yleisurheilukilpailujen näyttämönä. Yleisurheilua Hippoksella harrastettiin vuoteen 1926 saakka, jolloin valmistui Harjun stadion. Myöhempinä vuosikymmeninä raviradalla järjestettiin lisäksi moottoripyöräkilpailuja. 1940-luvun lopulta lähtien Hippoksen ympäristöön alettiin rakentaa useita muita liikuntapaikkoja. Alueelle valmistuivat muun muassa uimahalli sekä pesäpallokenttä, raviradan keskelle puolestaan rakennettiin jalkapallokenttä ja jääkiekkokaukalo.
1960-luvun lopulle tultaessa Hippos oli käynyt jo liian ahtaaksi ravitoiminnalle ja Jyväskylässä alettiin suunnitella uuden raviradan rakentamista. Killerin ravirata valmistui vuonna 1974, jolloin myös kilpailutoiminta Hippoksella loppui. Nykyään raviradan paikalla sijaitsevat Jyväskylän jäähalli, Jyväskylän yliopiston käytössä olevia tiloja, monitoimitalo sekä Hipposhalli-niminen urheiluhalli.
Mikasa (1900)

Mikasa () oli keisarillisen Japanin laivaston pre-dreadnought-tyypin taistelulaiva. Yhdessä viiden muun taistelulaivan ("Shikishima", "Yashima", "Hatsuse", "Fuji" ja "Asahi") kanssa se muodosti Japanin päätaistelulinjan Venäjän–Japanin sodassa vuosina 1904–1905. "Mikasa" oli Japanin laivastoa komentaneen amiraali Tōgō Heihachirōn lippulaivana koko sodan ajan, myös sodan ratkaisseessa Tsushiman meritaistelussa.
Valmistus.
Alus tilattiin 26. syyskuuta 1898 Vickersiltä Barrow-in-Furnessista, missä köli laskettiin 24. tammikuuta 1899. Alus laskettiin vesille 8. marraskuuta 1900 ja valmistui 1. maaliskuuta 1902.
Palvelus.
Venäjän–Japanin sodan alkaessa alus oli amiraali Tōgō Heihachirōn johtaman Japanin 1. laivaston 1. divisioonassa, jonka muut alukset olivat "Shikishima", "Fuji", "Asahi", "Yashima" ja "Kasuga". Divisioonansa mukana alus osallistui 9. helmikuuta 1904 Port Arthurin taisteluun. Alukseen osui kaksi kymmenen tuuman kranaattia, jotka haavoittivat seitsemää miehistön jäsentä. Keltaisenmeren taistelussa 10. elokuuta "Mikasa" johti jälleen Japanin taistelulinjaa, ja alukseen osui taistelun aikana 25 kranaattia, joista kaksi poisti käytöstä takakannen 12-tuumaisen tykkitornin. Taistelussa 125 miehistön jäsentä sai surmansa tai haavoittui.
Tsushiman taistelussa "Mikasa" johti jälleen taistelulinjaa. Taistelussa alukseen osui kymmenen 12 tuuman ja 19 kuuden tuuman kranaattia, jotka aiheuttivat ainoastaan vähäisiä vaurioita.
Kuusi päivää sodan päättäneen Portsmouthin rauhansopimuksen allekirjoituksen jälkeen "Mikasa" upposi ankkuripaikalleen Sasebossa aluksella riehuneen tulipalon ja sen aiheuttamien räjähdysten vuoksi. Onnettomuudessa sai surmansa 251 merimiestä. Hylky nostettiin 7. elokuuta 1906 ja siirrettiin Sasebon laivastontelakalle kunnostettavaksi, mistä se palasi palvelukseen 24. elokuuta 1908.
Ensimmäisessä maailmansodassa "Mikasa" oli kaksi ensimmäistä sotavuotta rannikkopuolustuksessa sijoitettuna Maizuruun. Se osallistui 1921 sodan jälkeen japanilaisjoukkojen maihinnousuun sisällissotaa käyvään Siperiaan. Alus luokiteltiin 1. syyskuuta 1921 ensimmäisen luokan rannikkopuolustusalukseksi (). Se ajoi 17. syyskuuta karille lähellä Vladivostokia, mutta ei kuitenkaan vaurioitunut pahoin.
Washingtonin laivastosopimuksen mukaisesti alus poistettiin palveluksesta 23. syyskuuta 1923 ja siirrettiin romutettavaksi, mutta Japanin hallituksen pyynnöstä kaikki sopimuksen allekirjoittajamaat hyväksyivät aluksen museoimisen. Prinssi Hirohito ja amiraali Tōjō avasivat museoaluksen yleisölle 12. marraskuuta 1926 Yokosukassa. Toisen maailmansodan jälkeen alus oli hoitamatta, kunnes se avattiin 1961 uudelleen yleisölle. Nykyään se on ainoa jäljellä oleva pre-dreadnought taistelulaiva ja ainoa jäljellä oleva brittivalmisteinen taistelulaiva.
Kalevi Sarva

 
Mauno Kalevi Sarva (2. joulukuuta 1919 Helsinki – 14. kesäkuuta 2007) oli suomalainen kenraalimajuri.
Sarva valmistui Kadettikoulusta 1939 ja kävi Sotakorkeakoulun 1951–1953. Talvisodan aikana Sarva toimi komppanianpäällikkönä Jalkaväkikoulutuskeskus 6:ssa sekä jatkosodassa JR 12:ssa 1941–1944. Sodan jälkeen hän oli sijoitettuna JR 2:een 1945–1946. Armeijakunnan esikunnan järjestelyosaston päällikkönä hän toimi 1946–1947. Pääesikunnassa hän työskenteli toimistoesiupseerina 1947–1951 ja sittemmin 3. divisioonassa toimisto- ja osastopäällikkönä 1953–1961. Hän komensi Kymen jääkäripataljoonaa 1961–1965 ja Savon prikaatia 1965–1967. Kaakkois-Suomen sotilasläänin esikuntapäällikkönä Sarva toimi 1967–1969. Panssariprikaatia hän komensi pitkän kauden vuodesta 1969 vuoteen 1976. Uransa päätteeksi hän toimi jalkaväen tarkastajana 1976–1979.
Shikishima-luokka

Shikishima-luokka () oli keisarillisen Japanin laivaston kahden taistelulaivan muodostama alusluokka.
Katori-luokka (taistelulaiva)

Katori-luokka () oli keisarillisen Japanin laivaston kahden taistelulaivan muodostama alusluokka. Luokan alukset valmistuivat Britteinsaarilla vuonna 1906 ja ne romutettiin Washingtonin laivastosopimuksen mukaisesti vuonna 1924.
Suunnittelu.
Japanin hallitus kahden uuden taistelulaivan hankinnan vuoden 1903 laivasto-ohjelmassa. Armstrong toimitti suunnitelmat sekä tarjoukset syyskuussa ja yhtiö vastaanotti tilauksen tammikuussa 1904. Vickers valmisti hyvin saman kaltaisen, mutta hieman pienemmän "Katorin". Luokan kumpikin alus muistutti Britannian kuninkaallisen laivaston King Edward VII -luokan taistelulaivoja, mutta niissä oli lisätty kuuden tuuman tykkien lukumäärää kahdella, 12 tuuman tykit olivat viisi pituuskaliiperia pidemmät ja niiden kymmenen tuuman tykit käyttivät raskaampia kranaatteja kuin brittien 9,2 tuuman tykit. Uppouman kompensoimiseksi Katori-luokan alusten alemman panssarikannen sivut olivat kaksi tuumaa ohuemmat.
Alusten panssarivyö oli yhdeksän tuuman Krupp-terästä, ja se oli etriä vedenpinnan alapuolella ja etriä sen yläpuolella. Vyön yläpuolella oli kuusituumainen citadel ja patterit sen yläpuolella aina yläkanteen saakka, eli kaikkiaan etriä vesirajasta. Tämän päät sulkivat tykkitornien jalustat kummastakin päästä.
Kauko Räsänen (sotilas)

Kauko Juho Räsänen (23. marraskuuta 1919 Kerimäki – 6. huhtikuuta 1983 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti.
Räsänen valmistui sodan aikana Kadettikoulusta 1943, Sotakorkeakoulusta 1955 ja valtakunnalliselta maanpuolustuskurssilta 1965. Talvisodan aikana hän toimi JR 36:ssa sekä välirauhan aikana 9. prikaatissa joukkueenjohtajana ja adjutanttina. Jatkosodan alettua hän toimi joukkueenjohtajana JR 51:ssa 1941–1942 sekä Jalkaväen koulutuskeskus 25:ssä 1943. Vuonna 1944 hän toimi joukkueenjohtajana, komppanianpäällikkönä ja tiedustelu-upseerina JR 8:ssa.
Vuosina 1945-1947 Räsänen toimi kouluttajana ja 1948–1951 JR 7:n huoltopäällikön apulaisena. Huoltokoulussa hän opetti 1951–1952 ja 1955–1958. Pääesikunnassa hän oli toimistoesiupseerina 1958–1963. Hän johti Huoltokoulua 1963–1964. Jälleen pääesikunnassa hän toimi toimistopäällikkönä 1965–1968, osastopäällikkönä 1969–1972 ja huoltopäällikkönä vuodesta 1972 eteenpäin. 
Ylennykset: vänrikki 1939, luutnantti 1941, kapteeni 1946, majuri 1957, everstiluutnantti 1963, eversti 1969, kenraalimajuri 1972, kenraaliluutnantti 1977.
Zach Redmond

Zach Redmond (s. 26. heinäkuuta 1988 Houston, Texas) on yhdysvaltalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija. Atlanta Thrashers varasi hänet NHL:ään vuoden numerolla 184. Pelattuaan yliopistosarjassa Ferris State Universityn joukkueessa Redmond allekirjoitti Thrashersin kanssa kolmivuotisen sopimuksen 6. huhtikuuta 2011. Kun Thrashers myytiin, Redmondin NHL-oikeudet siirtyivät uudelle Winnipeg Jetsille.
Redmond teki ensimmäisen NHL-maalinsa 7. helmikuuta 2013 James Reimerin vartioimaan maaliin Jetsin pelatessa vajaalukuisena Toronto Maple Leafsia vastaan.
Redmond siirtyi kahden vuoden sopimuksella Colorado Avalancheen kaudeksi 2014–2015 ja pelasi ensimmäisen täyden kautensa NHL:ssä. Hän kuului pronssia voittaneeseen USA:n maajoukkueeseen MM-kisoissa 2015.
Antonelli

Antonelli on sukunimi, joka viittaa muun muassa seuraaviin henkilöihin:
Orjol (1902)

Orjol () oli vuonna 1904 valmistunut Venäjän keisarikunnan laivaston Borodino-luokan taistelulaiva. 
Valmistus.
Alus tilattiin Kaleeritelakalta Pietarista, missä köli laskettiin maaliskuussa 1900. Alus laskettiin vesille 19. heinäkuuta 1902 ja valmistui lokakuussa 1904.
Palvelus.
"Orjol" lähti 15. lokakuuta 1904 Itämeren laivastosta muodostetun Venäjän Tyynenmeren laivaston 2. laivueen mukana Libausta Port Arthuriin. Laivueen päällikkönä oli vara-amiraali Zinovi Rožestvenski, jonka alaisuudessa laivue kiersi Kap Hornin saapuen Nosy Ben saarelle 9. tammikuuta 1905. Laivue oli saarella kaksi kuukautta levossa ja täydennettävänä. Laivue siirtyi Camranhinlahteen Ranskan Indokiinaan odottamaan Tyynenmeren laivaston 3. laivuetta, joka saapui kontra-amiraali Nikolai Nebogatovin johdolla 9. toukokuuta. Osasto aloitti 14. toukokuuta matkan Vladivostokiin. Aluksiin oli kuormattu runsaasti materiaalia matkaa varten, mikä kasvatti niiden uppoumaa merkittävästi. Tämä laski alusten panssarivyöt vedenpinnan alle.
Osasto kulki lyhyintä reittiä Tsusimansalmen kautta, missä se joutui keisarillisen Japanin laivaston yllättämäksi. "Orjol" oli Tsushiman meritaistelun alkaessa venäläisten neljän Borodino-luokan aluksen muodostaman 1. divisioonan viimeisenä aluksena. Alus ei juurikaan osallistunut alkuvaiheen taisteluihin, vaikka se syttyikin tuleen japanilaisten kranaattien osuttua. Pimeän laskeuduttua japanilaiset irtautuivat taistelusta ja venäläiset jatkoivat matkaansa kohti Vladivostokia.
Seuraavana aamuna japanilaiset piirittivät venäläiset alukset, jotka antautuivat puolen tunnin kahakoinnin jälkeen. "Orjoliin" oli osunut taistelun aikana viisi 12 tuuman, kaksi 10 tuuman, yhdeksän kahdeksan tuuman, 39 kuuden tuuman ja 21 pienempää kranaattia tai niiden sirpaletta. Vaikka aluksen panssaroimittomissa osissa oli useita reikiä, se oli ainoastaan lievästi vaurioitunut, koska panssarointiin osuneet neljä 12 tuuman kranaattia eivät olleet läpäiseviä. Miehistöstä oli saanut surmansa 43 ja haavoittunut 80.
Japanilaiset korjasivat aluksen vauriot Uragassa ja se liitettiin keisarillisen Japanin laivastoon kesäkuussa 1907 nimellä "Iwami". Korkealla olleen painopisteen laskemiseksi telakalla lyhennettiin savuhormeja, poistettiin tulenjohtotasanne sekä laskettiin kansirakennetta. Alus myös aseistettiin japanilaisvalmisteisilla 12 tuuman tykeillä. Samoin aluksen kuuden tuuman tykkitornit poistettiin ja ne korvattiin 12 kahdeksan tuuman tykillä, jotka asennettiin samalla alemmaksi. 
Syyskuussa 1921 alus luokiteltiin ensimmäisen luokan rannikkopuolustusalukseksi, jonka aseistus poistettiin huhtikuussa 1922. Se poistettiin 1. syyskuuta 1922 alusluettelosta ja upotettiin heinäkuussa 1924 Miuran edustalla lentokoneiden maalina
Northern Discipline

Northern Discipline on suomalainen Järvenpäässä vuonna 1996 perustettu thrash/groove metal -yhtye.
Diskografia.
EP:t
Hiidenselkä

Hiidenselkä () on kylä Karjalan tasavallan Pitkärannan piirin Läskelän kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee samannimisen Laatokan lahden rannalla Jänisjoen suussa kuusi kilometriä Läskelästä etelään. Kylässä on 1 500 asukasta (vuonna 2012).
Ennen talvi- ja jatkosotaa kylä tunnettiin nimillä Joensuu, Läskelän Joensuu tai Läskelänsuu. Se kuului Suomen Neuvostoliitolle luovuttamaan Harlun kuntaan.
Hiidenselässä toimii Läskelän kunnan tärkein teollisuusyritys Laatokan saha sekä puunjalostusyritys Ladvest. Palveluihin kuuluu lastentarha, peruskoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja lääkintäasema. Kylästä on linja-autoyhteys Pitkärantaan ja Harluun.
Kylän nähtävyyksiin kuuluu 1800–1900-lukujen vaihteessa rakennettu sahan konttorirakennus sekä lähellä sijaitseva 117 metriä korkea Hiidenvuori, josta avautuu näkymä Laatokan Hiidenselälle ja aina Valamoon saakka. Laatokan rannalla on sahan käyttämä laivalaituri sekä asukkaiden venelaitureita.
Kuus kuppia kahvia ja yks kokis

Kuus kuppia kahvia ja yks kokis on punk-yhtye Pertti Kurikan Nimipäivien kokoelmalevy ja ensimmäinen pitkäsoitto. Se julkaistiin vuonna 2012 levymerkillä Airiston punk-levyt.
Levyn materiaali on julkaistu levyillä "Ei yhteiskunta yhtä miestä kaipaa", "Päättäjä on pettäjä", "Osaa eläimetkin pieree" ja "Asuntolaelämää". Lisäksi mukana on kaksi ennenjulkaisematonta kappaletta. Kappaleiden aiheet koostuvat poliitikkojen kritisoimisesta, omakohtaisista asioista ja erilaisten epäkohtien purkamisesta.
Albumi ylsi parhaimmillaan Suomen virallisen listan sijalle 17.
Parhaat bongaukset 1 1985–1988

Parhaat bongaukset 1 1985–1988 on Lapinlahden Lintujen 12. kokoelma-albumi, joka julkaistiin 15. helmikuuta 2013 yhdessä kakkososan kanssa.
Kokoelmien ensimmäinen osa sisältää tunnetuimpia kappaleita yhtyeen neljältä ensimmäisiltä albumeilta "Lapinlahden Linnut" (1985), "Jep" (1986), "Vihreä gorilla" (1987) sekä "Lauluja Nuppilasta" (1988).
Kappaleet.
Kaikki kappaleet sovittaneet Lapinlahden Linnut.
Parhaat bongaukset 2 1989–2007

Parhaat bongaukset 2 1989–2007 on Lapinlahden Lintujen 13. kokoelma-albumi, joka julkaistiin 15. helmikuuta 2013 yhdessä ykkösosan kanssa.
Kokoelmien toinen osa sisältää tunnetuimpia kappaleita albumeilta "Elämä janottaa" (1989), "Tähdet kertovat" (1990), "Grrr!" (1992) ja "Etiäppäin" (2007) sekä kokoelmilta "Lintuinfluenssa Vol.1" (2006) ja "Onnellisten kotimaa" (1992).
Albumi julkaistiin CD-levynä Parlophone-levymerkillä.
Patentoitu

Patentoitu on Pate Mustajärven yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin 12. huhtikuuta 2013.
Kyseessä on ensimmäinen Mustajärven sooloalbumi, jolle varta vasten kerättiin ja tilattiin eri lauluntekijöiltä kappaleita. Mustajärvi valitsi yhdessä tuottajan kanssa kappaleista noin parikymmentä, joista 13 parasta valikoitui albumille. 
Ensimmäiseksi singleksi irrotettiin kappale nimeltä "Patarouva ja ässähai", jonka kirjoittivat Jukka Takalo, Antti Lainas ja Vesa Holmala. Toinen single on Markku Petanderin kirjoittama "Kauneuden valssi".
Hanging Garden

Hanging Garden on suomalainen Mikkelissä perustettu melodisen doom metalin yhtye.
Yhtyeen perustivat laulaja Ari Nieminen sekä basisti Matti Reinola vuonna 2004. Pian tämän jälkeen rumpali Janne Jukarainen sekä kitaristit Mikko Kolari ja Saku Manninen liittyivät yhtyeeseen. Hanging Gardenin ensimmäinen studioalbumi, "Inherit the Eden", julkaistiin helmikuussa 2007. 
Toisen albumin kappaleiden kirjoittamisen aikoihin Mannisen korvasi Jussi Hämäläinen. Toisen studioalbumin nauhoitukset aloitettiin heinäkuussa 2009. Albumi "TEOTWAWKI" julkaistiin saman vuoden marraskuussa. Keväällä 2010 Nieminen jätti yhtyeen, ja tilalle saapui Toni Hatakka (ent. Toivonen). Tämän jälkeen yhtyeestä lähti myös Jukarainen, jonka korvasi Antti Ruokola. Ruokola jätti yhtyeen juuri ennen "Blackout Whiteout" -levyn valmistumista ja hänet korvasi Sami Forsstén. 
Vuoden 2011 lopulla yhtyeen mennessä nauhoittamaan rumpuja tulevaa albumiaan varten, yhtyeen viimeinen alkuperäisjäsen Matti Reinola lähti motivaation puutteessa. Hänet korvasi Jussi Kirves. Yhtye solmi levytyssopimuksen saksalaisen Lifeforce Recordsin kanssa syyskuussa 2012. Yhtyeen viides albumi, "I am Become", julkaistiin 27. lokakuuta 2017.
Erika Lindström

Erika Gustava Lindstöm (3. tammikuuta 1879 Sund – 14. maaliskuuta 1965 Nikkilä, Sipoo) oli ahvenanmaalainen opettaja, lähetyssaarnaaja ja kirjailija.
Pienviljelijäperheeseen syntynyt Lindström valmistui 1902 kansakoulunopettajaksi Tammisaaren opettajaseminaarista. Hän toimi sitten opettajana Kumlingessa 1902–1907 ja Lumparlandissa 1907–1922. Vuonna 1922 Lindström otti virkavapaata ja lähti Englantiin kieliopintoja varten. Tässä vaiheessa hän päätti ryhtyä lähetyssaarnaajaksi, ja hän työskenteli sitten vuoteen 1926 saakka ruotsalaisen Maria Erikssonin yksityisellä lähetysasemalla Port Saidissa Egyptissä. Palattuaan Suomeen hän oli opettajana Lumparlandissa vuoteen 1929 saakka ja hoiti myös viransijaisuuksia. Hän toimi myös Suomen Lähetysseuran matkasaarnaajana Ahvenanmaalla ja ruotsinkielisellä Pohjanmaalla. 
Vuonna 1937 Lindstöm lähti uudelleen lähetystyöhön Egyptiin, mutta hän joutui palaamaan vuonna 1940 takaisin Suomeen toisen maailmansodan puhjettua. Suomeen palattuaan Lindström hoiti opettajien viransijaisuuksia, toimi saarnaajana ja piti myös esitelmiä lähetystyöstä. Hän julkaisi myös kaksi romaania "Frigjord" ja "Grevekronan"". Viimeiset kymmenen vuotta elämästään hän asui Helsingissä.
Sketsejä radiossa

Sketsejä radiossa on Lapinlahden Lintujen neljästoista kokoelmalevy. Se julkaistaan 8. maaliskuuta 2013. Kokoelma sisältää yhtyeen radiosketsejä 1980-luvun Radio Top One -sarjasta.
Hjalmar Lagerborg

Carl Hjalmar Lagerborg (11. lokakuuta 1842 Oulu – 29. tammikuuta 1910 Helsinki) oli suomalainen insinööri, joka toimi Suomen pääpostijohtajana vuosina 1887–1903. Hän edisti Suomen postilaitoksen kehitystä.
Elämäkerta.
Hjalmar Lagerborg kuului Lagerborgin aateliseen sotilassukuun ja hänen isänsä oli Oulun läänin kuvernöörinä toiminut eversti Robert Vilhelm Lagerborg. Myös Hjalmar Lagerborg kävi vuosina 1854–1861 Haminan kadettikoulun, mutta ei ryhtynyt sotilasuralle. Jätettyään palveluksen vänrikkinä hän sai 1861 viran Tie- ja vesirakennushallituksen insinöörikunnan ylimääräisenä insinöörinä. Muodollisen insinöörin koulutuksen hän hankki käymällä vuosina 1864–1866 Zürichin polyteknillisen opiston Sveitsissä ja työskenteli sen jälkeen kaksi vuotta insinöörinä Keski-Euroopassa ja Skandinaviassa. Vuodesta 1868 Lagerborg toimi ratainsinöörinä Valtionrautateillä ja osallistui 1870-luvulla muun muassa Tampereen ja Turun ratayhteyksien rakentamiseen. Hänestä tuli 1877 liikennetirehtöörin apulainen. Vuosina 1881–1887 Lagerborg oli Suomen Valtionrautateiden virkamiehenä Pietarissa. Hän perusti vuonna 1874 myös oman sahan Kotkan Hovinsaaren eteläkärkeen, mutta joutui pian luopumaan sen omistuksesta.
Lagerborg nimitettiin vuonna 1887 Suomen postilaitoksen pääjohtajaksi hänen tehtyään aiemmin samana vuonna postialaa koskeneen opintomatkan Pohjoismaihin ja Keski-Eurooppaan. Virkanimityksen järjestäjäksi on arveltu liberaaleihin kuulunutta senaattori Leo Mecheliniä, sillä Lagerborgin perhe tunnettiin liberaaleja lähellä olevana. Lagerborg laittoi Suomen postilaitoksen ojennukseen kiertokirjein ja muun muassa kielsi tupakoinnin postitoimipaikoissa niiden aukioloaikoina. Hän pyrki jarruttamaan vuonna 1890 annetun postimanifestin toimeenpanoa, jolla Suomen postilaitos siirrettiin Venäjän sisäministeriön alaisuuteen. Hänen mielestään esimerkiksi vaatimus kaupunkien ja Viipurin läänin postivirkailijoiden täydellisestä venäjän kielen taidosta oli kohtuuton. Lagerborg oli muutenkin venäläistämiskysymyksen suhteen perustuslaillisen passiivisen vastarinnan kannattaja, joten hänen asemansa hankaloitui ensimmäisen sortokauden aikana. Elokuussa 1902 hän jättäytyi kahden kuukauden sairauslomalle. Samoihin aikoihin hän kieltäytyi julkaisemasta laittomana pitämäänsä Venäjän sisäministerin määräystä epäilyttävinä pidettyjen henkilöiden postin salaisesta avaamisesta ja tutkimisesta. Kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikov alkoi painostaa häntä määräyksen julkaisemiseen. Tässä tilanteessa Lagerborg jätti joulukuun 1902 alussa eroanomuksensa, jonka senaatti hyväksyi Bobrikovin vastustuksesta huolimatta.
Lagerborg edusti sukuaan aatelissäädyssä valtiopäivillä 1877–1878, 1885, 1897, 1899 ja 1900. Hän kieltäytyi hänelle vuonna 1896 tarjotusta senaatin kulkulaitostoimituskunnan päällikkyydestä.
Hjalmar Lagerborgin puoliso oli vuodesta 1870 vapaaherratar Gertrud Maria von Kothen, kenraali Gustaf von Kothenin tytär. Filosofian professori Rolf Lagerborg oli heidän poikansa ja lääkäri Viva Lagerborg heidän tyttärensä. Helsingfors dagbladin päätoimittaja Robert Olof Lagerborg oli Hjalmar Lagerborgin veli.
Luojalle rengiksi

Luojalle rengiksi on Marko Haaviston ensimmäinen sooloalbumi, joka julkaistiin 15. helmikuuta 2013.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 46.
Kappaleet.
Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Marko Haavisto sekä sovittanut Hannu Pikkarainen. Jousisovitukset Niilo "Nipa" Niilola.
Markus Pirttijoki

Markus Pirttijoki (s. 21. maaliskuuta 1975 Södertälje, Ruotsi) on suomalainen päätoimittaja.
Pirttijoki on työskennellyt Kuhmolaisessa, Aamulehdessä, Kauppalehdessä ja MTV3:ssa ennen kuin aloitti Kainuun Sanomien päätoimittajana 1. toukokuuta 2013. 
Kainuun Sanomista Pirttijoki siirtyi 1. helmikuuta 2019 Etelä-Suomen Sanomien vastaavaksi päätoimittajaksi. Hän toimii myös Etelä-Suomen Sanomien lailla Keskisuomalainen-konserniin kuuluvan Seutuneloset-lehtiryhmän päätoimittajana.
Pirttijoki on Hämeen maakuntajoukkojen tukiyhdistys Varmistin ry:n valtuuskunnan jäsen.
Toivo Hagman

Toivo Mikael Hagman (sukunimi aik. "Annala": 27. tammikuuta 1904 Lapua – 6. heinäkuuta 1965 ) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Hagman toimi elämänsä aikana muun muassa erään pohjalaisen tanssiyhtyeen laulusolistina, Arbetarbladet-lehden toimittajana Pietarsaaressa, alkoholitarkastajana Vaasassa sekä "Kansan kirjakerhon" toiminnanjohtajana Helsingissä.
Hagman kirjoitti seitsemän romaania. Esikoisteos "Ett österbottniskt kvinnoöde" kuvasi Hagmanin isoäidin elämää Vöyrillä ja romaanissa "De knotiga tallarnas sång" oli aiheena Hagmanin äiti joka oli työskennellyt tehtaassa Vaasassa. Romaani "Lyckosmeden" perustui taas Hagmanin omiin elämänvaiheisiin.
Reinhold Forsdahl

Reinhold Forsdahl (sukunimi aik. "Andersson": 3. helmikuuta 1895 Lapinjärvi - 30. joulukuuta 1965 Lapinjärvi) oli suomalainen maanviljelijä ja ruotsin kielellä kirjoittanut näytelmäkirjailija.
Forsdahl toimi maanviljelijänä Lindkosken kylässä Lapinjärvellä. Hän oli myös paikallisen kotiseutuyhdistyksen ("Hembygdens Vänner") puheenjohtaja.
Celebesinsininärhi

Celebesinsininärhi ("Coracias temminckii") on sininärhien sukuun ja heimoon kuuluva lintulaji, joka esiintyy endeemisenä Indonesian pohjois- ja kaakkoisosissa. Lintu on saanut tieteellisen nimensä alankomaalaisen lintutieteilijän Coenraad Jacob Temminckin mukaan.
Kuvaus.
Celebesinsininärhi on 30–40 senttimetrin pituinen. Väritykseltään se on rinnasta, vatsasta ja päälaelta kirkkaan vaaleansininen.selkä ja suuri osa siipien peitinsulista ovat oliivinvihreät. Pää on silmien ympäriltä tumman sinivioletti ja muuttuu kohti siipien kiinnityskohtaa tumman oliivinvihreäksi. Pyrstö vaihtelee hehkuvan tumman sinivioletista lähes mustaan. Nokka on musta. Koiras ja naaras ovat samanväriset. Poikasilla väritys on vähemmän kirkas. Ne ovat rinnastaan siniselle häivähtävän ruskeita.
Esiintyvyys.
Celebesinsininärheä on esiintynyt Indonesiassa Sulawesissa ja joillakin sen lähisaarilla. Näitä ovat Pulau Manterawu, Pulau Bangka, Pulau Lembeh, Pulau Butung ja Pulau Muna. Celebesinsininärhi suosii vaihtelevaa, savannin kaltaista maastoa aina noin 1 000 metrin korkeudelle merenpinnasta. Sen sijaan laji ei viihdy tiheässä sademetsässä. Alavilla mailla se asuu sademetsien laitamilla, missä on korkeita (eläviä tai kuolleita) puita. Se viihtyy myös mangrovepuumetsissä, pensaikkoisilla seuduilla ja viljellyillä alueilla, joiden kylissä se usein voidaan nähdä istumassa sähköpylvään päässä tai yksittäisen puun oksalla.
Populaation kokoa ei ole laskettu, mutta mikään ei viittaa siihen, että laji olisi uhanalainen. Tämän takia celebesinsininärhi on määritelty IUCN uhanalaisuusluokituksessa "elinvoimaiseksi".
Hilja Aaltonen (kirjailija)

Hilja Elisabet Aaltonen-Hallapää (aik. "Helén"; 28. lokakuuta 1885 Ilmajoki – 26. joulukuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Hän julkaisi kirjoja nimillä Hilja Aaltonen ja Hilja Aaltonen-Helén sekä nimimerkillä Hessa Alamäki.
Hilja Aaltosen äiti oli ryijymestari Sanna Aaltonen ja veli kuvanveistäjä Pauli Aaltonen.
Teoksia.
Nimellä "Hilja Aaltonen":
Nimellä "Hilja Aaltonen-Helén":
Nimimerkillä "Hessa Alamäki":
Å (täsmennyssivu)

Å tarkoittaa: 
Paikannimiä.
"Å" tarkoittaa skandinaavisilla kielillä jokea.
Norja
Ruotsi
Tanska
Kii-luokka

Kii-luokan () piti olla keisarillisen Japanin laivaston neljän nopean taistelulaivan muodostama alusluokka.
Suunnittelu.
Luokan alusten suunnittelussa voidaan havaita laivastoesikunnan päätös yhdistää taistelulaivojen ja taisteluristeilijöiden ominaisuudet. Luokka oli luokiteltu yksinkertaisesti nopeiksi taistelulaivoiksi. Luokan suunnitteli Y. Hiraga. Alukset perustuivat Amagi-luokan taisteluristeilijöihin kuitenkin hieman paksummalla panssarivyöllä ja kannella varustettuna. Kansi oli 4,675 eikä 3,75 tuumaa paksu. Kaksi ensimmäistä alusta tilattiin 12. lokakuuta 1921. Kaikki luokan alukset peruutettiin Washingtonin laivastosopimuksen nojalla.
Kepler-37b

Kepler-37b on eksoplaneetta, joka löydettiin 20. helmikuuta 2013. Se kiertää keltaista G-tyypin pääsarjan tähteä Kepler-37 noin 215 valovuoden päässä Maasta, Lyyran tähdistön suunnalla. Planeetta on tällä hetkellä yksi pienimmistä tunnetuista eksoplaneetoista
Ominaisuudet.
Kepler-37 kiertää emotähteään 0,1 AU:n etäisyydellä, ja sen kiertoaika on noin 13 päivää. Kooltaan se on pienempi kuin aurinkokunnan pienin planeetta Merkurius ja vain hieman suurempi kuin Kuu (säde noin 0,303 Maan sädettä). Planeetan pintalämpötilan arvioidaan olevan noin 370 astetta, ja se lienee vedetön ja kaasukehätön.
Partioaitta

Partioaitta Oy on Suomessa toimiva kauppaketju, joka myy retkeilyyn ja ulkoiluun läheisesti liittyviä tuotteita ja välineitä. Vuodesta 2011 se on ollut osa ruotsalaislähtöistä pörssilistattua Fenix Outdoor -konsernia.
Partioaitan myymälöitä on 22, ja ne toimivat Lahdessa, Helsingissä, Espoossa, Vantaalla, Hämeenlinnassa, Lempäälässä, Tampereella, Turussa, Kuopiossa, Jyväskylässä, Oulussa, Vaasassa, Saariselällä, Lappeenrannassa sekä Rovaniemellä. Vuonna 2026 Partioaitta avaa myymälän Helsinki-Vantaan lentoasemalle. 
Historia.
Partioaitta aloitti toimintansa Suomen Partioliiton omistamana vuonna 1928. Ensimmäinen kaupparekisterimerkintä on tehty 3. helmikuuta 1939 nimellä "Partio- Aitta", ja omistajana oli Suomen Partioliitto. Toiminta alkoi tarpeesta tuottaa partiolaisille partiovarusteita ja retkeilyvälineitä, joiden saatavuus oli tuohon aikaan heikko.
Partioaitta oli vuoteen 2011 partiolaisten omistuksessa, tosin järjestöjen ja eri liittojen nimet ja omistusosuudet vaihtuivat vuosien saatossa moneen kertaan. Partiotytöt perustivat oman kaupan 1950-luvulla. "Partiotyttöjen kauppa Oy" fuusioitui Partioaittaan 20. syyskuuta 1971.
1. toukokuuta 2009 Partioaitta fuusioitui Hämeen Partiokaupan kanssa, ja omistajiksi tulivat Pääkaupunkiseudun Partiosäätiö ja Hämeen Partiosäätiö.
15. toukokuuta 2011 Partioaitta myytiin Fenix Outdoor AB:lle, joka omistaa muun muassa Fjällräven AB:n, muita ulkoiluvälinevalmistajia ja noin 30 myymälästä koostuvan Naturkompaniet-kauppaketjun.
Partioaitalla on ollut oma ompelimo (valmistettu partiopuseroita, anorakkeja, telttoja jne.), se on myynyt telttaperävaunuja ja pienoissähkörautateitä sekä toiminut retkeilyvälineiden maahantuojana.
Numero 13 -luokka

Numero 13 -luokan piti olla keisarillisen Japanin laivaston neljän taisteluristeilijän muodostama alusluokka.
Suunnittelu.
Y. Hiragan vuoden 1921 suunnitelma perustui Amagi-luokan taisteluristeilijöihin ja Kii-luokan taistelulaivoihin, mutta luokan alusten kokoa ja suojaa oli kasvatettu vastaamaan uusia 18 tuuman pääaseita. Tykit eivät kuitenkaan olleet vielä valmiit, vaikkakin 19 tuuman tykkejä oli testattu jo vuosina 1916–1917 Kuressa. Alukset luokiteltiin ensin taisteluristeilijöiksi, mutta pian luokittelu muutettiin nopeiksi taistelulaivoiksi. Ensimmäisen aluksen köli piti laskea vuoden 1922 kesällä ja luokan piti valmistua vuoteen 1927 mennessä.
Alusten suunnittelutyö keskeytettiin 19. marraskuuta 1923 osana Washingtonin laivastosopimusta. Siitä huolimatta tilaukset oli jo jaettu telakoille:
Kotikulmilla

Kotikulmilla () on norjalainen television draamasarja. Sarja on Norjan yleisradioyhtiön NRK:n tuotantoa (NRK Drama). Sarjan ensiesitys oli NRK1-kanavalla 28. lokakuuta 2012. Sarjaa on tehty kaksi kahdeksan jakson tuotantokautta. Sarjan toinen tuotantokausi käynnistyy NRK1-kanavalla 24. helmikuuta 2013.
Suomessa Yle Fem on esittänyt ensimmäistä tuotantokautta tammikuusta 2013 lähtien. Yle Fem esitti ensimmäisen tuotantokauden viimeisen jakson 11. maaliskuuta 2013. Toinen tuotantokausi käynnistyy Yle Femillä syksyllä 2013.
Sarja seuraa kolmen sisarpuolen elämää pienessä norjalaisessa maalaiskunnassa. Annika-tyttären elämä muuttuu, kun hänen sairasvuoteella makaava countrytähti-isänsä paljastaa, että hänellä on kaksi muutakin tytärtä. Samassa kunnassa asuvat sisarpuolet eivät ole tienneet olevansa sukua. Annika on kotiäiti, Trine hiihdon maailmanmestari ja Oda on tehnyt maalaistalon töitä. Sisarpuolia esittävät Jannike Kruse, Kaia Varjord ja Heidi Ruud Ellingsen.
Sarja on kuvattu Øvre Eikerin kunnan Vestfossenin kylässä.