Pokémon (pelisarja)

Pokémon-pelisarja kuuluu "Pokémon"-tuotesarjaan. Pelisarja on Game Freakin ja Creaturesin kehittämä ja Nintendon julkaisema videopelisarja. Sarjan ensimmäinen osa julkaistiin Game Boylle Japanissa vuonna 1996. Peleistä julkaistaan yleensä kaksi versiota jotka eroavat toisistaan vain lievästi – varhaisemmista peleistä on myös julkaistu yleensä uusintaversiot parannelluilla grafiikoilla ja ominaisuuksilla. Roolipelien lisäksi sarjan spin-off-peleissä on lajityypiltään muun muassa toimintaroolipelejä, pulmapelejä ja virtuaalilemmikkejä.
"Pokémon"-pelit jaetaan sukupolviin. Samaan sukupolveen kuuluvat pelit, jotka ovat pelimekaniikaltaan samankaltaisia.
Pelit.
Pohjimmiltaan "Pokémon" on roolipeli, jossa ohjataan pokémon-kouluttajaa, joka keräilee ja kouluttaa pokémon-olentoja tarkoituksenaan tulla pokémon-mestariksi. Pelaajan on matkattava pelin sisäisessä maailmassa ja kohdattava kahdeksan salijohtajaa, joiden päihittäminen on ehto sille, että pelaaja pääsee haastamaan pelimaailman neljä parasta Pokémon-kouluttajaa Pokémon-liigassa, jonka jälkeen pelaaja ottelee pelin alueen Pokémon-mestarin ("Champion") kanssa. Pelien tarinoihin on kuulunut myös jonkin vihollisryhmän päihittäminen tarinan edetessä. Pokémon-kouluttajan sivutavoitteena on myös kerätä kaikki pokémonit, joista jotkin on mahdollista saada vain vaihtamalla pokémoneja eri versioiden välillä. Alun perin pokémoneja oli 151, mutta uudemmat pelit ovat tuoneet niitä mukanaan lisää, ja nykyään niitä on yli 1 000. "Pokémon"-pelit ilmestyvät pareissa, joita seuraa yleensä kolmas erikoisversio, minkä lisäksi uusimpien sukupolvien aikana on julkaistu myös uudelleen tehtyjä versioita aiemmista "Pokémon"-peleistä, sekä viidennen sukupolven aikana jatko-osat peruspeleille.
Ensimmäiset pelit ilmestyivät Japanissa vuonna 1996, Yhdysvalloissa vuonna 1998 ja Euroopassa vuonna 1999. Ne olivat Pokemon "Red" ja "Blue" (Japanissa myös "Green") ja niiden erikoisversio oli "Yellow", joka perustuu suosittuun piirrossarjaan. Niiden jälkeen julkaistiin "Gold" ja "Silver", joiden erikoisversio oli "Crystal", jossa oli useita pieniä parannuksia "Goldiin" ja "Silveriin" verrattuna. 
Tämän jälkeen julkaistiin "Ruby" ja "Sapphire". Niiden jälkeen vuonna 2004 ilmestyi kahdesta ensimmäisestä "Pokémon"-pelistä uusintaversiot "FireRed" ja "LeafGreen". Lokakuussa 2005 ilmestyi Rubyn ja Sapphiren erikoisversio "Emerald". 
Nintendo DS:lle on ilmestynyt "Pokémon Diamond &amp; Pearl" ja näiden erikoisversio "Platinum" sekä "SoulSilver" ja "HeartGold", uusintaversiot peleistä "Gold" ja "Silver". Vuoden 2010 lopussa ilmestyivät "Black" ja "White" ja vuonna 2012 näiden jatko-osat "Black 2" ja "White 2". Vuonna 2013 Nintendo 3DS:lle julkaistiin Pokemon "X" ja "Y", ja vuonna 2014 julkaistiin "Omega Ruby" ja "Alpha Sapphire", uusintaversiot peleistä "Ruby" ja "Sapphire". Vuonna 2016 julkaistiin "Sun" ja "Moon" Nintendo 3DS:lle.
"Pokémon"-pelejä on julkaistu myös Nintendo 64:lle (mm. "Pokémon Stadium" ja "Pokémon Snap"), Nintendo GameCubelle (mm. "Pokémon Colosseum" ja "Pokémon XD: Gale Of Darkness") ja Wiille "Pokémon Battle Revolution".
Sukupolvet.
"Pokémon"-pelit jaetaan kahdeksaan eri sukupolveen. Samaan sukupolveen kuuluvat pelit, jotka ovat pelimekaniikaltaan samankaltaisia. Jokainen sukupolvi on sisältänyt uusia pokémoneja ja liikkeitä. Kourallinen uusia pokémoneja on ilmestynyt animessa, mangassa, ja pelikortteina ennen peleinä ilmestyessään käsikonsoleille. Jotkin suuret uudistukset on näytetty jossakin muussa mediassa jo ennen tulemistaan peleihin. Esimerkiksi neljän pokémonin välinen ottelu esiteltiin piirrossarjassa jo kauan ennen ilmestymistään peleissä, sekä pokémonien kyvyt ("Ablities") tunnettiin pelikorteissa nimellä ”Pokémon Power”. Kullakin sukupolvella on myös oma teemansa, johon muun muassa jotkin uudet pelimekaniikat, osa sukupolven esittelemistä pokémoneista sekä peruspelien tarina liittyvät.
Ensimmäinen sukupolvi (1996–1999).
Ensimmäinen sukupolvi alkoi "Pokémon Red ja Blue" -peleistä. Ensimmäisessä sukupolvessa oli 151 alkuperäistä pokémonia sekä tavalliset elementit ja pelimekaniikat ottelemiseen ja pokémonien vaihtamiseen. Sen sijaan Japanissa ensimmäinen sukupolvi alkoi "Pokémon Red" ja "Green" -peleillä, sekä myöhemmin "Blue"-versiolla, joka vaihtoi pelin yleisilmettä. Länsimaissa ei koskaan julkaistu "Green"-versiota, vaan "Red" ja "Blue" käyttivät pelien uudempaa yleisilmettä. Vuonna 2004 ilmestyivät kolmannen sukupolven pelit "Pokémon FireRed ja LeafGreen", jotka olivat uudistettuja pelejä alkuperäisestä. Nimet oli sisälletty alkuperäisistä "Red" ja "Green" versioista, eikä "LeafGreenin" nimeä koskaan vaihdettu "Blue"-versiota vastaavaksi länsimaissa.
Tämä sukupolvi päättyi "Pokémon Yellow" -versioon, joka perustui löyhästi animesarjaan. "Yellow"-versiossa pelaaja aloitti Pikachun kanssa, joka seurasi pelaajan takana. Tarkastellessaan Pikachun kasvoja pelaaja näki, kuinka paljon Pikachu piti hänestä. Animesarjaan perustuen pelaaja saa pelin aikana kaikki kolme alkuperäistä aloituspokémonia (Bulbasaur, Squirtle ja Charmander). Myös Rakettiryhmän Jessie ja James olivat pelissä mukana ja heillä oli animesarjaa vastaavat pokémonit. 
Nämä pelit olivat liitettävissä Nintendo 64:n "Pokémon Stadiumiin" ja myös peliin "Pokémon Stadium 2". Näissä peleissä oli mahdollista vaihtaa pokémoneja ja otella pokémoneillaan kolmiulotteisessa ympäristössä. "Red" ja "Blue" -pelit olivat selvästi roolipelejä, kun taas "Stadiumit" keskittyivät otteluihin.
Ensimmäisen sukupolven pelit sijoittuvat Kanto-alueeseen, joka oli mukana myös toisessa sukupolvessa. Tämä sukupolvi myös sisälsi idean pelaajan pääkilpailijasta sekä rikollisryhmästä, joita vastaan pelaaja taistelee monta kertaa. Vaikka Kanton nimi tuli maailmanlaajuisesti julki vasta toisen sukupolven myötä, se mainittiin ensi kerran jo japanilaisessa "Green" -pelissä, tosin vain kerran pelin alkupuolella. Tämä viittaus oli kuitenkin poistettu pelin englanninkielisestä "Blue" -vastineesta.
Toinen sukupolvi (1999–2002).
Game Boy Colorin "Pokémon Gold ja Silver" aloittivat toisen sukupolven esittelemällä sata uutta pokémonia, sekä uuden pelimaailman nimeltään Johto. Ominaisuuksissa peleissä käytettiin Game Boy Colorin erityistä infrapunajärjestelmää, pelin sisäistä kelloa joka mahdollisti yön ja päivän vaihtumisen, sekä marjapuita, joissa kasvaa erilaisia marjoja. Näissä peleissä uutena tuli myös mahdollisuus kasvattaa ("breed") ja kesyttää ("tame") pokémoneja. Pokémonien kasvattaminen oli myös ainoa tapa saada uudenlaisia pokémoneja: vauva-pokémoneja. Kesytys taas on tapa kehittää tiettyjä pokémon-lajeja kohtelemalla niitä hyvin. Pelin mukana tuli myös kaksi uutta tyyppiä: teräs- ("Steel") ja pimeystyypit ("Dark"). Myös pokémoneille itselleen tehtiin uudistuksia, tärkeimpänä lisäyksenä sukupuolet. Pelin rikollisryhmänä toimii näissäkin peleissä Rakettiryhmä, joka esiteltiin jo ensimmäisessä sukupolvessa.
Näissä peleissä oli myös pelaajalla uusi väline, Pokégear. Tämä laite sisälsi puhelimen, radion, kartan, ja pelin kellon. Puheluominaisuutta käytettiin soittaessa pelihahmolle. Radio-ominaisuudessa oli monia erilaisia puolia, esimerkiksi yhdellä radiokanavalla kerrotaan, mistä ja milloin tiettyjä pokémoneja voi saada. Pelin kellossa näkyi kellonaika ja viikonpäivä.
Tämä sukupolvi päättyi "Pokémon Goldin" ja "Silverin" erikoisversioon, "Pokémon Crystaliin", joka esimerkiksi mahdollisti valita pojan hahmon sijasta tytön. Tätä ominaisuutta oli jo harkittu alkuperäisiin Pokémon-peleihin, mutta ajatus jäi silloin vielä toteuttamatta. "Crystal" oli myös ensimmäinen "Pokémon"-peli, jossa pokémonit liikkuivat ennen taistelun alkua. Peliin oli tehty lukuisia uudistuksia Ruins of Alphiin ja Suicunen pyydystämiseen.
Nämä pelit olivat liitettävissä "Pokémon Stadium 2:een", joka mahdollisti ottelemisen kolmiulotteisessa ympäristössä. Myös ensimmäisen sukupolven pelit toimivat "Pokémon Stadium 2:ssa".
Toinen sukupolvi liittyy teemaltaan perinteisiin, osin mytologiaan ja historiaan, vastakohtana ensimmäisellä sukupolvelle. Esitelty alue heijastaa tätä, sillä Johto-alueella on muutamia perinteisiä japanilaistyylisiä kaupunkeja modernien lisäksi ja perinteisen käsityön harjoittajia, minkä lisäksi alueella on paljon legendoja liittyen pokémoneihin sekä pitkä historia.
Kolmas sukupolvi (2002–2006).
Game Boy Advancen ensimmäiset pelit, "Pokémon Ruby ja Sapphire", julkaistiin Suomessa 25. heinäkuuta 2003. Niissä esiteltiin 135 uutta pokémonia ja Hoenn-niminen alue. Näissä peleissä uutta oli muun muassa kaksi-vastaan-kaksi-ottelut, pokémon-kilpailut ("Pokémon Contest"), marjojen kasvattaminen ja niistä eräänlaisten pokémoneille tarkoitettujen karkkien, Pokéblockien, valmistamisen sekä "Secret Basen" avaaminen ja sen sisustaminen. Lisäksi jokaisella pokémonilla on nyt myös kyky ("Ability"), joka antaa pokémonille jonkinlaisen taidon, esimerkiksi kyvyn vastustaa tiettyjen tyyppien iskuja tai mahdollisuuden kopioida vastustajan kyky, sekä luonne ("Nature"), joka joko kasvattaa yhtä pokémonin ominaisuusarvoa ("stats") (esimerkiksi puolustautumiskykyä, "Defense") ja alentaa toista (esimerkiksi iskukykyä, "Attack") tai sillä ei ole mitään vaikutusta kyseisiin arvoihin. Peli sisältää myös kaksi rikollisryhmää, Aquaryhmän ja Magmaryhmän, ovat paitsi pelaajan, myös toistensa vastustajia.
"Pokémon Rubyn" ja "Sapphiren" erikoisversio, "Pokémon Emerald", julkaistiin 21. lokakuuta 2005. Pelissä "Pokémon Crystalin" tapaan pokémonit liikkuivat ennen taistelun alkua, mikä ominaisuus ei ollut ollut mukana "Rubyssa" ja "Sapphiressä". "Emerald"-versioon lisättiin myös Ottelurintama (), joka koostuu seitsemästä erilaisesta ottelurakennuksesta.
Kymmenen vuotta ensimmäisten pelien, "Redin" ja "Bluen", ilmestymisen jälkeen tehtiin Game Boy Advancelle uudistetut versiot näistä peleistä, "Pokémon FireRed ja LeafGreen". Pelit sisälsivät esimerkiksi uudistetut grafiikat sekä "Redin" ja "Bluen" jälkeen tulleita uudistuksia, kuten pokémonien erikoiskyvyt sekä varsinaisen pelijuonen jälkeinen jatkopeli, jonka aikana on mahdollista napata ensimmäisen sukupolven ulkopuolisia pokémoneja.
Kolmas sukupolvi liittyy teemaltaan luontoon, siinä vallitseviin suhteisiin ja tasapainoon eri voimien välillä. Tämä näkyy esitellyssä alueessa, sillä Hoenn-alue muistuttaa yin ja yang -symbolia, jonka meri ja maa muodostavat. Lisäksi alueen pokémonit, ja esimerkiksi piilopaikat ("Secret Bases") liittyvät luonnon, pokémonien ja ihmisten suhteisiin.
Neljäs sukupolvi (2006–2010).
Nintendo DS:n "Pokémon"-saaga alkoi Japanissa vuonna 2006 ja muualla vuonna 2007 julkaistuilla "Pokémon Diamond ja Pearl" -peleillä. Peleissä on panostettu enemmän moninpeliin Nintendo Wi-Fi Connectionin kautta. Myös muun muassa pokémonien vaihtaminen onnistuu globaalisti uuden "Global Trade Stationin" avulla. Pelit esittelevät uuden alueen, Sinnohin. Pelissä on 107 uutta pokémonia, ja sukupuolten välisiä eroja on lisätty. Peli on edelleen kaksiulotteinen, mutta se sisältää myös kolmiulotteisia vaikutteita. Muutamia teknisiä uudistuksia on myös tehty: pokémonien liikkeiden luokitusjärjetelmää muutettiin, ja liikkeet jaetaan nyt "fyysisiin" ("physical") tai "spesiaaleihin" ("special") liikkeestä itsestään riippuen, eikä iskun tyypistä, kuten aiempien sukupolvien aikana. Ennen neljättä sukupolvea kaikki tietyntyyppiset liikkeet olivat ainoastaan jompaa kumpaa luokkaa, esimerkiksi kaikki pimeystyypin ("Dark") liikkeet olivat spesiaaleja ja kaikki kummitustyypin ("Ghost") liikkeet fyysisiä. Lukuisten liikkeiden luokitus päivitettiin, esimerkiksi tulityypin "Fire Punch" muuttui spesiaalista fyysiseksi. Lisäksi peliin liitettiin kolmas luokitteluryhmä, "status", liikkeille, jotka eivät aiheuta suoraa vahinkoa kohteelleen. Pokémon-kilpailut oli näihin peleihin päivitetty pokémon-superkilpailuiksi ("Pokémon Super Contest"), joissa on uusia osioita. Myös päivän ja yön vaihtuminen palasi tämän sukupolven peleihin. Rikollisryhmänä näissä peleissä on Galactic-ryhmä.
"Pokémon Diamond ja Pearl" ovat yhteensopivia Wiin "Pokémon Battle Revolutionin" kanssa.
Nintendo julkaisi syksyllä 2008 Japanissa myös "Pokémon Platinum" -pelin Nintendo DS:lle, joka on pelien "Yellow", "Crystal" ja "Emerald", neljännen sukupolven vastine. "Platinumiin" lisättiin myös toinen, hieman Hoennin vastineestaan eroava Battle Frontier. Pohjois-Amerikassa peli julkaistiin maaliskuun 2009 lopussa ja Euroopassa se julkaistiin 22. toukokuuta 2009. Vuonna 2010 julkaistiin "Pokémon HeartGold ja SoulSilver", jotka ovat "Goldin" ja "Silverin" uusitut versiot.
Neljäs sukupolvi liittyy teemaltaan historiaan, erityisesti maailmaan syntyyn, sekä mytologiaan. Sukupolven aikana käsitellään myös esimerkiksi moraalisia ja olemassaoloon liittyviä kysymyksiä. Sinnoh-alue on täynnä historiaa ja myyttejä, joita on tutkittu ja kirjattu talteen. Lisäksi monet pokémonit perustuvat oikean maailman myytteihin, esimerkiksi aloituspokémonien viimeiset kehitysmuodot.
Viides sukupolvi (2010–2013).
"Pokémonin" viidennen sukupolven pelit "Pokémon Black ja White" ilmestyivät Japanissa 18. syyskuuta 2010. Nekin olivat Nintendo DS -pelejä. Pelit julkaistiin Euroopassa 4. maaliskuuta 2011, kolme viikkoa ennen Nintendo 3DS -pelikonsolin julkaisua. "Blackissa" ja "Whitessä" pelaaja pääsee seikkailemaan uudella Unova-alueella ja selvittämään epäilyttävän Plasmaryhmän aikeita.
Merkittävänä graafisena parannuksena edellisiin peleihin "Blackissä" ja "Whitessa" on entistä parempi 3D-grafiikka ja omat pokémonit näkyvät nyt taisteluissa kokonaan, kun niistä ennen on näytetty vain osa. Lisäksi pokémonit liikkuvat taistelukentällä. Mukana on nyt myös kolmoisottelut (Triple Battle), joissa kumpikin osapuoli käyttää kolmea pokémonia yhtä aikaa. Lisäksi on myös kierto-ottelut (Rotation Battle), joissa kolme Pokémonia on kentällä mutta vain yksi on aktiivisena. Aktiivinen pokémon hyökkää vastustajan aktiiviseen pokémoniin, ja hyökkäykset kohdistuvat vain aktiivisiin. Joka vuorolla pelaaja voi halutessaan vaihtaa aktiivisen pokémonin passiiviseksi, jolloin passiivinen tulee sen tilalle. Tällöin pokémonin vaihto ei vaadi yhtä ylimääräistä vuoroa, kuten aiemmissa peleissä. 
Peleihin lisättiin myös kuukausittain vaihtuvat vuodenajat, jotka vaikuttavat muun muassa eri alueilla tavattaviin pokémoneihin ja niiden yleisyyteen. Techical Machine -esineitä pystyy nyt käyttämään useaan kertaan, kun aiemmissa sukupolvissa näitä kykeni käyttämään vain kerran. Salimerkkejä ei tarvita Hidden Machine -liikkeiden käyttämiseen maailmankartalla.
Viides sukupolvi sisältää enemmän uusia Pokémoneja kuin mikään muu aiempi sukupolvi: 156 kappaletta.
Pelien mukana tuli myös uusi lisä: pokémonien unimaailma ("Pokémon Dream World"). Unimaailmassa pelaaja nukuttaa yhden pokémoneistaan ja siirtää sen nettiin, jossa voi esimerkiksi seikkailla muiden "Pokémon"-pelaajien pokémonien luona tai pelata minipelejä oman pokémonin kanssa. Unimaailmassa pystyy olemaan tunnin päivässä. 
Vuonna 2012 ilmestyivät "Blackin" ja "Whiten" jatko-osat, "Pokémon Black 2 ja White 2", jotka sijoittuvat kaksi vuotta myöhempään aikaan Plasmaryhmän kukistuttua.
Viides sukupolvi liittyy teemaltaan vastakohtiin ja niiden välisiin suhteisiin. Alateemoja ovat esimerkiksi kaupunkialueiden ja maaseudun suhde, totuuden ja ihanteiden välinen konflikti sekä pokémonien ja ihmisten välinen suhde, joista viimeksi mainittu heijastuu erittäin selkeästi Plasmaryhmän toimintaan. 
Kuudes sukupolvi (2013–2016).
8. tammikuuta 2013 ilmoitettiin, että pokémonista julkaistaan kuudes sukupolvi, joka julkaistaan ensimmäistä kertaa samanaikaisesti eri puolilla maailmaa. Pelit ilmestyivät lokakuussa 2013. Tämän sukupolven ensimmäiset pelit ovat "Pokémon X ja Y", jotka julkaistiin ainoastaan Nintendo 3DS:lle. Uusi alue, Kalos, muistuttaa niin tyyliltään, arkkitehtuuriltaan kuin maanmuodoiltaankin Ranskaa. Kalos-alueen rikollisjärjestönä toimii Ryhmä Flare.
Kuudennella sukupolvella pelien graafinen ilme muuttui huomattavasti, ja pelimaailmasta tuli ensimmäistä kertaa käsikonsoleilla ja "Pokémon"-pelisarjan pääpelissä täysin kolmiulotteinen, ja sitä voi seurata useista eri kulmista. Lisäksi taistelujen ulkonäkökin muuttui huomattavasti, ja pokémonit kuvataan myös täysin kolmiulotteisesti. Uutuuksina tulivat myös mahdollisuus räätälöidä omaa pelihahmoaan muun muassa muuttamalla hiusten tyyliä tai vaatetusta, sekä mahdollisuus parantaa pokémonien voimia ja parantaa suhteita pelaajan ja Pokémonien välillä "Super Training- "ja "Pokémon-Amie-"toiminnoissa." "Sukupolvi esitteli myös uuden tyypin, keijutyypin ("Fairy"), ja myös tyyppien välisiä vuorovaikutuksia on päivitetty. Lisäksi lukuisat aiempien sukupolvien aikana esitellyt pokémonit saivat keijutyypin joko vanhan tyypin tilalle tai lisätyypiksi. Megakehitys ("Mega Evolution"), tiettyjen pokémonien väliaikainen kehittyminen voimakkaampaan muotoon taisteluiden ajaksi, tuli myös mahdolliseksi. Megakehittymiseen kykeneviä pokémoneja on kuudennella sukupolvella olemassa 46, joista kahdella (Mewtwolla ja Charizardilla) on kaksi mahdollista muotoa. Toisin kuin edellisen sukupolven aikana, pelaajat voivat käyttää Hidden Machine -liikkeitä maailmankartalla vasta tiettyjä salimerkkejä saatuaan (kuten viidettä edeltävien sukupolvien aikana).
Kuudes sukupolvi esitteli toistaiseksi pienimmän määrän uusia pokémoneja: 72 kappaletta.
Keväällä 2014 ilmoitettiin, että kolmannen sukupolven peleistä, "Rubysta" ja "Sapphiresta", tehdään Nintendo 3DS:lle uudistetut versiot, "Pokémon Omega Ruby ja Alpha Sapphire, "jotka julkaistiin maailmanlaajuisesti marraskuun 2014 loppupuolella.
Kuudes sukupolvi liittyy teemaltaan kauneuteen, estetiikkaan, elämään, tuhoon ja rakkauteen.
Seitsemäs sukupolvi (2016–2019).
26. helmikuuta 2016 Game Freak ilmoitti uusien "Pokémon"-pelien julkaisemisesta Nintendo 3DS:lle loppuvuodesta 2016. Pelit tunnetaan nimellä "Pokémon Sun ja Moon", ja ne aloittavat uuden sukupolven. Seitsemännessä sukupolvessa esiteltiin yhteensä 88 uutta pokémonia. Pelit sijoittuvat uudelle Havaijia muistuttavalle Alola-alueelle. Seitsemäs sukupolvi oli ensimmäinen sukupolvi, jonka pääsarjan pelit julkaistiin myös kiinaksi, yksinkertaistettuna ja perinteisenä versiona.. Alolan aloituspokemonit ovat Rowlet, Litten ja Popplio. Peleissä on monenlaisia uusia ominaisuuksia kuten Hyper Training ja Alolan omat variaatiot joillekin aiempien sukupolven pokémoneista. 
Seitsemäs sukupolvi esittelee myöskin yhden Pokémon-peleille aivan uuden ominaisuuden: Z-liikkeet. Ne ovat liikkeitä, jotka toimivat vähän kuin megakehitys, eli niitä voidaan käyttää Z-renkaan avulla niin, että pokémonilla on omistuksessaan Z-kristalli. Z-hyökkäykset ovat paljon tavallisia hyökkäyksiä voimakkaampia, ja niitä voidaan käyttää vain kerran koko ottelun aikana. Pokémon voi käyttää vain sellaisia Z-liikkeitä, jotka ovat samaa tyyppiä kuin vähintään yksi tämän pokémonin jo aiemmin omistamista liikkeistä. Tämä tarkoittaa, ettei esim. Pikachu voi käyttää ruohotyypin "Bloom Doomia", ellei se tiedä ensin ruohotyypin "Grass Knot" -liikettä. Z-liikkeitä on jokaiselle eri pokémontyypille yksi ja joillekin tietyille pokémoneille erikoinen Z-liike.
Lisäksi vuoden 2017 marraskuussa tulivat "Pokémon Ultra Sun ja Ultra Moon".
Seitsemännen sukupolven peleissä ei myöskään ole enää HM-liikkeitä, polkupyörää tai Dowsing Machinea vaan nämä ollaan korvattu Poké Ride -ominaisuudella. Pelin edetessä voi mm. lentää Charizardilla, kulkea vedessä Lapraksella ja ratsastaa Tauroksella.
Seitsemäs sukupolvi liittyy teemaltaan Alola-alueen eläväisyyteen ja biodiversiteettiin, ihmisten ja pokémonien väliseen yhteistyöhön ja -eloon sekä ulkoavaruuteen, joihin heijastuvat kyseisen sukupolven esittelemät Ultrapedot () sekä Ultra-avaruus () sekä sukupolven peleissä niihin liittyvät juonikuviot.
Vuonna 2018 julkaistiin "Pokémon Let’s Go Pikachu ja Let’s Go Eevee", jotka ovat Nintendo Switchille uusittu versio "Pokémon Yellow’sta", ensimmäisen sukupolven kolmannesta pelistä.
Kahdeksas sukupolvi (2019–2022).
Nintendon 30. toukokuuta 2018 pitämässä "Let’s Go Pikachu" ja "Let’s Go Eevee" -peleihin liittyvissä tiedotustilaisuuksissa ilmoitettiin, että ensimmäiset kahdeksannen sukupolven pelit julkaistaan Nintendo Switch -pelikonsolille vuonna 2019. Tiedotustilaisuudessa myöskin varmistui, että kyseessä olivat ne samat pelit, joista ilmoitettiin edellisenä vuonna 2017 pidetyssä E3-tilaisuudessa. Kesäkuun 2018 alussa paljastui myöskin, että tämän sukupolven pelit tulisivat sisältämään esimerkiksi lukuisia uusia pokémoneja, se olisi suunnattu "kokeneemmille faneille" eli se ei sisältäisi "Let's Go Pikachu!" ja "Let's Go Eevee!" -pelien saamia ominaisuusmuutoksia. Lisäksi peliin on myös luvattu "paremmat grafiikat kuin mihinkään aikaisempaan "Pokémon"-peliin".
27. helmikuuta 2019 paljastettiin "Pokémon Sword ja Shield", kahdeksannen sukupolven "Pokémon"-pelit, jotka sijoittuvat Galar-alueelle, joka perustuu Britanniaan. Lisäksi pelien aloituspokémonit paljastettiin. Ruohotyypin aloituspokémon on apinamainen Grookey, kun taas tulityypin aloituspokémon on jänistä muistuttava Scorbunny ja vesityypin aloituspokémon on liskomainen Sobble. Pelit julkaistiin 15. marraskuuta 2019. Pelien mukana tuli uutena ominaisuutena Dynamax, joka kasvattaa pokémonin väliaikaisesti jättiläiskokoon, tehostaa sen voimia ja antaa sen käyttää tavallisten liikkeiden sijasta Max-liikkeitä. Esimerkiksi kaikki ruoholiikkeet muuttuvat "Max Overgrowthiksi", kaikki tuliliikkeet "Max Flareksi" ja kaikki vesiliikkeet "Max Geyseriksi". Dynamaxista on olemassa myös versio nimeltä Gigantamax, johon kykenevät pokémonit muuttuvat jättiläiskokoon kasvaessaan myös erinäköisiksi ja jonka edustaman yhden pokémontyypin hyökkäykset muuttuvatkin Max-liikkeen sijasta lajikohtaiseksi G-Max-liikkeeksi. Esimerkiksi ainoastaan Pikachu pystyy käyttämään G-Max-liikettä "G-Max Volt Crash" ja kaikki Pikachun sähköliikkeet muuttuvat Gigantamaxin ajaksi täksi liikkeeksi.
"Pokémon Direct" -online-esityksen aikana 9. tammikuuta 2020 paljastettiin, että "Swordille" ja "Shieldille" tulee kaksi maksullista digitaalista lisäosaa. Ensimmäinen lisäosa, "The Isle of Armor", julkaistiin 17. kesäkuuta 2020 ja toinen lisäosa, "The Crown Tundra", julkaistiin 22. lokakuuta 2020.
Vuoden 2021 lopulla julkaistiin "Pokémon Brilliant Diamond ja Shining Pearl", jotka ovat Nintendo Switchille uusittu versio neljännen sukupolven peleistä, "Pokémon Diamondista ja Pearlista". Vuoden 2022 alussa julkaistiin "", joka sijoittuu Hisui-alueelle vuosisatoja ennen kuin siitä tuli Sinnoh, "Diamondissa ja Pearlissä" tunnettu alue. Tarina keskittyy Hisuin historian ensimmäisen Pokédexin rakentamiseen.
Kahdeksannessa sukupolvessa esiteltiin yhteensä 96 uutta pokémonia.
Yhdeksäs sukupolvi (2022–).
27. helmikuuta paljastettiin uudet yhdeksännen sukupolven pelit, "Pokémon Scarlet ja Violet". Ne julkaistiin Nintendo Switchille 18. marraskuuta 2022. Ne sijoittuvat Iberian niemimaata muistuttavalle Paldea-alueelle. Pelien aloituspokémonit ovat ruohotyypin Sprigatito, tulityypin Fuecoco ja vesityypin Quaxly. Pelien mukana tulee uutena ominaisuutena Terastal, joka muuttaa pokémonien kristalliseksi ja samalla tämän alkuperäisen pokémontyypin Tera-tyypiksi. Pokémonin Tera-tyyppiä olevat liikkeet vahvistuvat, ja jos Tera-tyyppi on sama kuin alkuperäinen tyyppi, liikkeet vahvistuvat vielä enemmän. Lisäksi normaalityypin liike "Tera Blast" muuttuu Terastalin yhteydessä samantyyppiseksi kuin pokémonin Tera-tyyppi.
"Pokémon Presents" -online-esityksen aikana 27. helmikuuta 2023 paljastettiin, että "Scarletille" ja "Violetille" tulee kaksiosainen maksullinen digitaalinen lisäosa nimeltä "The Hidden Treasure of Area Zero". Sen ensimmäinen osa, "The Teal Mask", julkaistiin 13. syyskuuta 2023, ja toinen osa, "The Indigo Disk", julkaistiin 14. joulukuuta 2023. Lisäosan epilogi, "Mochi Mayhem", julkaistiin 11. tammikuuta 2024.
Vuoden 2024 alussa paljastettiin, että on tekeillä "", jonka keskiössä on Lumiose Cityn, "X:ssä ja Y:ssä" aiemmin nähdyn Kalos-alueella sijaitsevan kaupungin, kaupunkikehitys. Megakehittyminen tulee kyseisessä pelissä takaisin pääsarjan peleihin, ja peli esittelee myös aivan uusia megakehittyneitä pokémoneja. Peli julkaistiin 16. lokakuuta 2025. Sille julkaistiin myös lisäosa, "Mega Dimension", jonka sisällöstä osa julkaistiin pääpelin yhteydessä ja loput 10. joulukuuta 2025.
Yhdeksännessä sukupolvessa on esitelty yhteensä 120 uutta pokémonia.