Hamlet

Hamlet, Tanskan prinssi on englantilaisen näytelmäkirjailija William Shakespearen tragedia, jonka hän kirjoitti vuosien 1599–1601 välillä. "Hamletia" on kutsuttu Shakespearen pääteokseksi. Se on myös yksi maailman tunnetuimmista näytelmistä, ja sitä esitetään edelleen paljon. Näytelmän keskeinen teema on isän ja pojan suhde. Näytelmä tunnetaan erityisesti Hamletin monologista, joka alkaa sanoilla "Ollako vai eikö, siinä pulma".
Historia.
"Hamletin" ensimmäinen painettu julkaisu on vuodelta 1602. Näytelmää esitti ensimmäisenä luultavasti Shakespearen teatteriseurue Lord Chamberlain’s Men, jonka näyttelijä Richard Burbage todennäköisesti esitti näytelmän nimiroolia ensimmäisenä. Muissa Euroopan maissa näytelmästä alettiin tehdä sovituksia 1700-luvulla.
Suomessa "Hamletin" ensiesitys oli vuonna 1819. Näytelmästä on olemassa useita suomennoksia, joista vanhin on 1800-luvulta oleva Paavo Cajanderin suomennos. Cajanderin lisäksi näytelmän ovat suomentaneet Yrjö Jylhä, Veijo Meri ja Eeva-Liisa Manner.
Englantilaisen "The Sunday Times" -lehden äänestyksessä "Hamlet" valittiin toisen vuosituhannen suurimmaksi mestariteokseksi.
Juoni ja nimi.
Näytelmä kertoo Tanskan prinssi Hamletista, joka kohtaa isänsä haamun. Haamu paljastaa nykyisen kuninkaan (Hamletin sedän) käyttäneen myrkkyä päästäkseen valtaistuimelle ja kuningattaren vuoteeseen. Hamlet päättää kostaa isänsä kokeman vääryyden ja kehittää juonen kuninkaan pään menoksi.
"Hamletin" juonikuvio on peräisin tanskalaiselta Saxo Grammaticukselta, joka kirjoitti skandinaavisen saagan ylös 1100-luvulla "Historia Danicaan". Teksti painettiin vuonna 1514, ja ranskalainen François de Belleforest sisällytti sen mukailtuna teokseensa "Histoires Tragiques" (1570). Englantilainen Thomas Kyd dramatisoi tarinan myöhemmin kadonneessa "Hamlet"-näytelmässään, joka oli suosittu 1580- ja 1590-luvuilla. Tätä näytelmää Shakespeare itse todennäköisesti käytti materiaalinaan.
Vuonna 2011 julkaistun tutkimuksen mukaan Hamletin nimi saattaa olla peräisin keskiaikaisesta irlantilaisesta tarusta.
"Hamletissa" on kaikkiaan 4042 säettä. Se on säkeiden määrällä mitattuna Shakespearen näytelmistä kaikkein pisin, ja myös sen nimihahmo lausuu selvästi enemmän säkeitä (1422) kuin yksikään toinen Shakespearen näytelmien hahmo.
Tulkinnat.
"Hamletin" syntyhistoriasta tai kirjailijan mielenliikkeistä näytelmän tekohetkellä ei tiedetä mitään. Näytelmää on kuitenkin analysoitu ja tulkittu monella tavalla, ja siitä on kirjoitettu tuhansia tutkielmia. Näytelmää pidetään yleisinhimillisenä ja moniulotteisena. Sen tulkinnat ovatkin vaihdelleet aikakausien vaihtuessa.
Myös näytelmän nimihahmo on nähty monella eri tavalla. Hänen tekojensa motiivit on tulkittu eri tavoin kunkin ajan psykologisten suuntausten mukaisesti. Jotkut uskovat Hamletin oikeasti tulevan hulluksi kohdatessaan isänsä haamun, mutta joidenkin mukaan hän vain näyttelee hullua toteuttaakseen suunnitelmansa. Katsojien ja kriitikoiden vaatimukset Hamletin roolitulkinnalta ovat vaihdelleet aikakausien kuluessa. Hamletia on 1900-luvun alkupuolella esitetty nerona. Joskus häntä on esitetty nuorena ja rohkeana, joskus vanhana ja moniulotteisena. Hän on ollut toisinaan romanttinen uneksija, intellektuelli, idealisti tai kyynikko.
Elokuvaversioita.
Hamlet on filmatisoitu lähes seitsemänkymmentä kertaa. Tunnetuimpia elokuvaversioita ovat:
Suomessa Hamletista on tehnyt elokuvasovituksen Aki Kaurismäki vuonna 1987 nimellä Hamlet liikemaailmassa.