Hauras valtio

Hauras valtio tarkoittaa valtiota, joka ei kykene ylläpitämään kunnolla hallintoaan eikä luomaan vastavuoroisia suhteita kansalaisyhteiskuntaan. Hauras valtio on myös erittäin altis levottomuuksille ja konflikteille ja sillä on huono kyky vastata luonnonkatastrofeihin ja talouskriiseihin.
Maailman konflikteista valtaosa sijoittuu hauraiden valtioiden alueille. Konfliktin syttyessä hauraat valtiot harvoin pystyvät estämään eri aseellisten ryhmittymien muodostumisen, saati tarjoamaan nopeaa ratkaisua kriisiin. Hauraista valtioista on alettu kiinnostua vasta viime vuosina, sillä ne aiheuttavat humanitäärisiä ongelmia ja lisäksi on huomattu että niiden alueella ääriliikkeet ja terroristijärjestöt ovat vahvistumassa.
Hauraiden valtioiden indeksi (Fragile States Index).
Hauraiden valtioiden määrittämiseksi on kehitetty niin sanottu hauraiden valtioiden indeksi (, aiemmalta nimeltään "Failed States Index") eli FSI-luku. Se muodostuu kahdestatoista valtiollisesta tekijästä, joiden uskotaan aiheuttavan yhteiskunnallista liikehdintää. Kukin osatekijä kerryttää kokonaispistemäärää enintään 10:llä, jolloin suurin mahdollinen indeksin arvo on 120. Pieni indeksiluku kuvaa vakaita oloja ja korkea indeksi erittäin epävakaita oloja. FSI-luvun arvo vaihteli vuonna 2015 Suomen 17,8:sta ("hyvin kestävästi vakaa" valtio) Etelä-Sudanin 114,5:iin ("erittäin korkean hälytystilan" valtio).
FSI-lukua on kritisoitu laajalti. Yksityisen yhdysvaltalaisen rahaston (the Fund for Peace) hallitsemana mittarina se korostaa länsimaisia arvoja, on läpinäkymätön ja toimii viiveellä korostaen jo ennestään tunnettuja tosiasioita. Eräs ongelma on, ettei mittari huomioi valtioiden eri osien välisiä eroja. Vaikka mittaria pidetään hyödyllisenä, esimerkiksi indeksin osatekijöiden ja koko haurauden käsitteen määrittelyä pidetään puutteellisena. Mittarin avulla ei pystytty ennakoimaan esimerkiksi Arabikevättä tai Ukrainan kriisiä.
Hauraisiin tilanteisiin pohjautuva maalista.
Hauraita valtioita luokitellaan myös muuten kuin FSI-mittariluvun perusteella. Varsin laajasti tunnustettu on OECD:n hauraiden tilanteiden () määritelmän mukainen maalistaus. Tämän määritelmän mukaisissa maissa asui vuonna 2015 noin 1,2 miljardia ihmistä. Köyhyys keskittyy ja yhteiskunnan kehittyminen estyy erityisesti haurassa ja konfliktinalaisissa valtioissa.
OECD:n määritelmän mukaisten hauraiden tilanteiden maiden listalle päästäkseen valtion harmonisoidun CPIA-luokituksen () tulee olla korkeintaan 3,2 tai siellä tulee olla ollut YK:n tai alueellisten rauhanturvaajien tai rauhanrakentamisen operaatiivinen hanketoimintaa edeltävän kolmen vuoden aikana. Harmonisointi pohjautuu Maailmanpankin sekä Afrikan tai Aasian kehityspankin CPIA-luokituksen keskiarvoon. Maalistaa päivitetään vuosittain. Esimerkiksi budjettivuoden 2016 maalistan pienimmät harmonisoidut CPIA-indeksiluvut saivat Somalia (1,1), Eritrea (2,1), Etelä-Sudan (2,1), Keski-Afrikan tasavalta (2,4), Zimbabwe (2,4) ja Sudan (2,5). Joillekin hauraiden tilanteiden maalistan valtioille (Bosnia ja Hertsegovina, Irak, Libanon, Libya ja Syyria; Palestiinan Länsiranta ja Gaza) ei CPIA-luokitusta ei oltu määritetty.
Vuoden 2016 hauraiden tilanteiden maalista näyttää seuraavalta:
New Deal.
Vuonna 2011 sovittiin kansainvälisesti hauraita maita koskevista kehitysyhteistyön tavoittaista. Tämä sopimus "New Deal for Engagement in Fragile States (New Deal)" kuvaa se toimenpiteet ja periaatteet, joilla hauraiksi luokiteltujen valtioiden uskotaan pystyvän kehittymään lisääntyvässä määrin pois yhteiskunnallisesta epävakaudesta. Sopimuksella on vaikutusta esimerkiksi Suomen kehitysavun kohdistamiseen.