Laxån kunta

Laxån kunta () on Örebron läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Närkeen ja Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Laxå.
Kunnan maapinta-ala on 602,00 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 5 582 henkeä (31.12.2021).
Laxå sijaitsee Tukholman ja Göteborgin välisen E20-tien varrella. Kunnassa sijaitsevat Ramundebodan luostarin rauniot ja osa Tivedenin kansallispuistosta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 12,43 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Ramundebodan maalaiskuntaan alettiin soveltaa kaupunkeja koskevia määräyksiä (ruots. "stadsstadgorna") vuonna 1943, mutta taajaväkistä yhdyskuntaa ei kuitenkaan perustettu alueelle. Vuonna 1946 koko maalaiskunta muutettiin Laxån kauppalaksi.
Vuoden 1952 kuntauudistetuksessa muodostettiin kaksi "suurkuntaa":
Tivedenin maalaiskunta kuului tuolloin Skaraborgin lääniin. Laxån kauppalaan tämä uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1967 Tiveden siirrettiin Örebron lääniin ja liitettiin kauppalaan yhdessä Svartåhon kuuluneen Skagershultin seurakunnan kanssa. Laxån kauppala muutettiin vuonna 1971 Laxån kunnaksi Ruotsin siirtyessä yhtenäiseen kuntamuotoon.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 217 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 9,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 395 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 172 024 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 68 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 75,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 383 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Laxån kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Kirkot.
Lisäksi kunnassa sijaitsee Porlan kappeli.