Raaseporin tasoristeysturma

Raaseporin tasoristeysturma tapahtui aamulla 26. lokakuuta 2017 Raaseporissa vartioimattomassa tasoristeyksessä entisen Tenholan kunnan alueella, kilometrin päässä Skogbyn seisakkeelta. Onnettomuudessa VR:n kiskobussi ja Puolustusvoimien maastokuorma-auto törmäsivät toisiinsa. Turmassa kuoli kolme Uudenmaan prikaatin varusmiestä ja yksi junan matkustaja. Loukkaantuneita oli yhteensä yksitoista, joista neljä kuorma-autossa. 
Onnettomuuden kulku.
Onnettomuus tapahtui noin kello kahdeksan aikaan aamulla 26. lokakuuta 2017 Hangon radan ja Leksvallintien Skogbyn tasoristeyksessä. VR:n yksirunkoinen Dm12-matkustajajuna H382 oli matkalla kiskobussivuorossa Karjaalta Hankoon. Puolustusvoimien auto oli Sisu A2045 -mallinen maastokuorma-auto rekisterinumeroltaan 3579, ja se oli Uudenmaan prikaatin yön yli kestävässä komppaniaharjoituksessa matkalla Leksvallista Syndalenin harjoitusalueelle viiden ajoneuvon jonossa ensimmäisenä. Kiskobussi osui rataa ylittämässä olleen maastokuorma-auton kylkeen. Sisussa oli kaikkiaan kahdeksan varusmiestä, heistä kolme oli hytissä ja viisi turvavöillä ja turvakehikolla varustetulla lavalla. Junassa oli viisitoista matkustajaa veturinkuljettajan lisäksi.
Maastokuorma-auto paiskautui törmäyksen voimasta raiteen toiselle puolelle 54 metrin päähän. Auton ohjaamo irtosi ja putosi 40 metrin päähän törmäyskohdasta. Auto romuttui onnettomuudessa täysin. Tieto onnettomuudesta tuli Länsi-Uudenmaan pelastuslaitokselle kello 8.01; pelastuslaitos oli paikalla noin kymmenessä minuutissa.
Onnettumuushetkellä olosuhteet olivat poliisin mukaan erittäin haastavat: näkyvyys oli huono, luminen sää vaikea ja ”lunta satoi vaakatasossa”. Tasoristeysalueella oli kaksi ajoneuvoa, joista juna osui toiseen. Tasoristeys oli vartioimaton eli ilman puomeja tai valo-ohjausta ja junien nopeusrajoitus tasoristeyksen kohdalla oli 120 kilometriä tunnissa. Maastokuorma-auton kulkusuunnasta katsottuna juna tulee auton kuljettajan näkökulmasta oikealta takaviistosta noin 45 asteen kulmassa. Liikennevirasto oli tarkistanut risteyksen viimeksi 28. elokuuta 2017.
Rata oli jälleen kunnossa onnettomuuspäivänä kello 17.30 ja liikenne saattoi jatkua.
Uhrit.
Onnettomuudessa kuoli neljä ihmistä ja loukkaantui yksitoista. Kuolleista kolme oli maastokuorma-auton kyydissä olleita varusmiehiä ja yksi matkustajajunan matkustaja. Kuolleet varusmiehet olivat kuorma-auton lavalla turvakehikon turvaistuimissa; junan kyydissä ollut henkilö kuoli sairauskohtaukseen. Yhdestätoista loukkaantuneesta neljä loukkaantui vakavasti ja heidät kuljetettiin Töölön sairaalaan; seitsemän lievemmin loukkaantunutta kuljetettiin Raaseporin sairaalaan. Kaikki vakavia vammoja saaneet olivat maastokuorma-autossa olleita varusmiehiä. Yksi varusmiehistä ei saanut fyysisiä vammoja, ja hän pystyi antamaan paikalle saapuneille pelastajille selkeän käsityksen tilanteesta. Kaikki uhrit olivat Suomen kansalaisia.
Tutkinta.
Onnettomuustutkintakeskus tutki onnettomuuden ja julkisti raporttinsa 7. kesäkuuta 2018. 
Onnettomuustutkintakeskuksen johtaja Veli-Pekka Nurmi vaati Raaseporin onnettomuuteen liittyneessä tiedotustilaisuudessa kesäkuussa 2018 voimakkaasti Suomen vaarallisimpien tasoristeysten korjaamista tai poistamista käytöstä. Lisäksi Nurmi halusi kiinnittää puolustusvoimien huomiota turvavöiden helppokäyttöisyyteen, käyttökoulutukseen ja käytön valvontaan varusmiehiä kuljettavissa ajoneuvoissa.
Oikeuskäsittely.
Poliisi epäili Puolustusvoimien maastokuorma-autoa kuljettanutta varusmiestä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta sekä kuoleman- ja vammantuottamuksista. Onnettomuusristeystä on luonnehdittu erittäin vaaralliseksi, ja se suljettiin marraskuussa 2017. Risteystä ei enää oteta käyttöön.
Syyskuussa 2018 tiedotettiin, että kihlakunnansyyttäjä ei nostaisi syytettä huonojen sääolosuhteiden vuoksi, mutta maaliskuussa 2019 valtakunnansyyttäjävirasto kumosi kihlakunnansyyttäjän päätöksen ja nosti syytteet varusmieskuljettajaa vastaan. Viraston mukaan kuljettajan olisi tullut toimia varovaisemmin. Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus hylkäsi syytteet päätöksessään lokakuussa 2019. Apulaisvaltakunnansyyttäjä Jukka Rappe valitti asiasta hovioikeuteen, mutta joulukuussa 2020 Helsingin hovioikeus piti käräjäoikeuden päätöksen voimassa. Helmikuussa 2021 apulaisvaltakunnansyyttäjä haki hovioikeuden päätökselle korkeimman oikeuden valituslupaa. 30. syyskuuta 2021 antamallaan päätöksellä KKO ei myöntänyt valituslupaa, joten hovioikeuden antama tuomio jäi pysyväksi.
Vaikutukset.
Onnettomuustutkintakeskus suositti, että Puolustusvoimat kehittäisi harjoitusten riskien arviointia siten, että harjoitusten todelliset riskit tunnistetaan ja nimetään. Vuoden kuluttua onnettomuudesta kerrottiin, että Puolustusvoimat lisää riskienhallinnan koulutusta ja valvontaa.
Raideliikenneonnettomuuksien tutkija Esko Värttiön mukaan Raaseporin Skogbyn tasoristeys oli vaarallisin, mitä Onnettomuustutkintakeskus oli koskaan tutkinut. Onnettomuustutkintakeskus suositti, että vaarallisimpien tasoristeysten turvallisuutta parannettaisiin. Skogbyn tasoristeys suljettiin 16. marraskuuta 2017, kun Onnettomuustutkintakeskus oli ensin tehnyt siitä onnettomuusuhkailmoituksen, eikä sitä aiota palauttaa käyttöön. Väylävirastossa on vuosina 2018–2023 käynnissä tasoristeysten parantamishanke, jossa ainakin 30 tasoristeystä poistetaan käytöstä vuosittain. Vuonna 2022 yli sata tasoristeystä korvataan muunlaisella yhteydellä. Suomessa on noin 2 000 vartioimatonta tasoristeystä.
Yksikään maastokuorma-auton matkustajista ei käyttänyt turvavyötä. Turvavöitä ei ollut tapana käyttää, koska pimeässä ja ahtaassa tilassa ja taisteluvarustus yllä niiden kiinnittäminen oli hankalaa. Onnettomuustutkintakeskus suositti, että Puolustusvoimat kehittäisi autojensa turvavöitä helpommin käytettäviksi ja tehostaisi niiden käytön valvontaa. Neljä vuotta onnettomuuden jälkeen puolustusvoimien autoissa käytettiin edelleen samanlaisia turvavöitä kuin ennen onnettomuutta. Puolustusvoimat on testannut myös muita malleja, mutta tullut siihen tulokseen, että vaikka helpommin käytettäviä vöitä on tarjolla, nykyiset ovat turvallisimmat, jos ne vain puetaan päälle.
Onnettomuustutkintakeskus suositti, että "toiminta-alueen viranomaisten johtopaikka" (TOJE) perustetaan pitkäkestoisissa tai poikkeavissa moniviranomaistehtävissä. Vuonna 2018 oli tarkoitus perustaa Maakuntauudistuksen yhteydessä viisi uutta, ympäri vuorokauden toimivaa tilanne- ja johtokeskusta.