Anime

Anime () on vakiintunut länsimaissa tarkoittamaan nimenomaan japanilaista animaatiota, mutta Japanissa termillä "anime" viitataan kaikkeen animaatioon. Termi on japaninkielinen mukaelma englannin kielen sanasta "animation". Tämä artikkeli käsittelee animea sen länsimaisessa merkityksessä.
Anime tunnetaan laajasta tyylilajivalikoimasta ja länsimaalaisittain eksoottisesta piirrostyylistä, jossa usein korostetaan hahmojen tunnetiloja tavallista suuremmilla silmillä. Anime kattaa useita osa-alueita, kuten seikkailu, scifi, rakkaustarinat, komedia, lastentarinat ja fantasia, mutta niiden elementtejä sekoitetaan yli tyylirajojen.
Useimmat animesarjat tehdään ja markkinoidaan erittäin tarkasti rajatulle kohdeyleisölle. Usein anime tehdään jonkin suositun mangan eli japanilaisen sarjakuvan tai "light novel" -kirjan pohjalta. Näin pyritään varmistamaan, että ainakin sarjan ensimmäisillä jaksoilla olisi katsojakuntaa. Mangasarjat ovat usein hyvin pitkiä jatkuvajuonisia tarinoita ja vastaavasti mangasta tehdyt animesarjat taas voivat olla pituudeltaan monta sataa jaksoa. On arvioitu, että 60 prosenttia Japanin elokuvatuotannosta on animea.
Kohdeyleisön mukaan käytetään samaa jaottelua kuin mangassa. Esimerkiksi pojille tarkoitetut sarjat tunnetaan "shōnen"-animena, tytöille suunnatut "shōjona". "Seinen" (miehet) ja "josei" (naiset) ovat aikuiselle kohderyhmälle suunnattuja tyylejä. Shōnenille tyypillistä on taistelu tai muu kilpailuhenkisyys, johon on voitu liittää päähenkilön rinnakkainen kehitys sekä fyysisesti että henkisesti.
Japanin ulkopuolinen levinneisyys.
Suomessa Yle TV2 esitti 1990-luvulta alkaen satunnaisesti Hayao Miyazakiin anime-elokuvia. Miyazakin Oscar-palkittu "Henkien kätkemä" sai Suomen ensi-iltansa vuonna 2002 lopussa, minkä jälkeen Suomen elokuvateattereihin alkoi ilmestyä anime-elokuvia. Sub-tv on näyttänyt englanniksi dubattua "Magic Knight Rayearthia" ja "Dragon Ball Z":aa sekä ruotsiksi dubattua "Sailor Moonia". Vuoden 2005 alussa näytettiin Hideaki Annon kuuluisa sarja "Neon Genesis Evangelion". MTV3 on esittänyt pitkään "Pokémonia", mutta lisäksi myös "Hamtaroa". Nelonen esitti "Digimonia" pitkään suomeksi dubattuna, mutta myöhemmässä vaiheessa alkuperäisellä japanilaisella ääniraidalla. Tämän lisäksi Yle Teemalla pyöri vuoden 2005 alussa neljän anime-elokuvan sarja, joka sittemmin on myös uusittu kahdesti. Sub on sittemmin esittänyt myös Fullmetal Alchemist -animea. Sub esitti myös -elokuvan. 
Animen suosion kasvaessa sekä yhteyksien parantuessa sarjojen ja elokuvien saatavuus DVD-julkaisuna on helpottunut hieman. Saatavuus on silti edelleen huono, ainoastaan suosituimpien sarjojen löytäminen on suhteellisen helppoa. Itse tilatuissa julkaisuissa tekstitysvalikoima voi olla suppea sisältäen esimerkiksi vain suurimmat kieliryhmät. Japanista tilatuissa julkaisuissa, joiden valikoima ja saatavuus on paras, ei tekstityksiä yleensä ole.
Harrastajat kääntävät vain Japanissa julkaistua animea pääosin englanniksi ja levittävät tiedostoja Internetin kautta tuodakseen sarjat japania osaamattomien saataville. Tämä loukkaa tekijänoikeuksia, mutta koska se mahdollistaa useiden pelkästään japaniksi tai muulla vieraalla kielellä julkaistujen sarjojen seuraamisen, monet harrastajakääntäjät pitävät sitä täysin hyväksyttävänä. Myös useat tahot niin Yhdysvalloissa kuin Japanissa ovat todenneet, että harrastajakäännökset luovat kiinnostusta ja kysyntää myös kaupallisesti maahantuoduille sarjoille.
Animen seuraamiseen on myös kehitetty monia sivustoja, joissa käyttäjät voivat luoda omia listoja anime- ja mangasarjoista, ja keskustella niistä muiden samanhenkisten käyttäjien kanssa. Lännessä suurin kyseisistä sivustoista on MyAnimeList, mutta myös muita samanlaisia sivustoja on olemassa.
Monille anime-faneille tärkeää on myös cosplay eli pukeutuminen anime-hahmojen tyyliin.
Yhdysvalloissa 18 vuotta täyttäneistä Z-sukupolveen kuuluvista 42% seuraa animea viikottain. Vastaavat luvut X-sukupolvelle ja millenniaaleille ovat 12% ja 25%.