Suonojärvi

Suonojärvi on Pirkanmaalla Vesilahdella Rämsöössä ja Suonolassa sijaitseva järvi.
Järven nimi.
Suonojärven nimelle ei ole keksitty suomenkielestä selittävää etymologiaa, mutta saamenkielestä sen sijaan on ehdotettu kaksikin selitystä. Järven nimen alkuosa on Ante Aikion , joka merkitsee vetistä suota . Sastamalassa ja Vesilahdella on nimistöä, joka viittaa aiempaan saamelaisasutukseen . Unto Salon mukaan järven nimi tulisi saamelaisilta lainatusta sanasta "suoidne", joka tarkoittaa "heinää". Järvellä on matalat rannat ja ne olisivatkin kasvaneet heinää, joten järven nimi voisi tarkoittaa "heinäjärveä". Kun vielä tiedetään rannasta kohta, jota kutsutaan "Kotanokaksi", olisi järvi ollut saamelaisten nautinta-aluetta. Salo liittää Suonojärven Suoniemen ("Suononiemi") ja Lanajoen kanssa samaan lapinkylään. Onhan Sarkolassa hänen mukaansa joitakin muitakin lapinnimistöä, kuten esimerkiksi "Lapinkalmen nokka".
Maantietoa.
Suonojärven pinta-ala on 4,75 neliökilometriä eli 475 hehtaaria ja sen pituus on 9,7 kilometriä ja leveys 2,7 kilometriä. Järvellä on leveimmässä kohdassa suuri järvenselkä, josta työntyy etelään ja pohjoiseen pitkät lahdet. Järvenselältä työntyy etelään lahtimainen Ritalahti. Se on oikeastaan salmi, jonka eteläpäässä on suuremmat järvialtaat Kivilahtijärvi ja Saastojärvi. Pohjoisen ja eteläisen osien välistä salmea kutsutaan Jokiseksi (vanhastaan Salmenoja ). Suonolassa salmen ylittää pengerrettynä Uittosilta, joten järvi on siitä kohdastaan lähes katkaistu ja vesi virtaa sillan ali kapeasta silta-aukosta. Järven muoto selitetään niin, että kallionmurrokseen on viime jääkauden loppuvaiheessa syntynyt syvennys, joka alkaa ainakin Sarkolanahteelta ja jatkuu etelään melko suorana. Tähän painaumaan vesi on kertynyt Suonojärveksi, virrannut Lanajokena Sarkolanlahteen.
Suonenjärven rannat ovat vaihtelevia, sillä toisinaan ne ovat alavia ja rannat matalia, mutta joskus taas mäkisiä ja rannat äkkisyviä. Alavia ranta-alueita löytyy pohjois- ja etelärannikoilta. Jyrrkiä mäkiä taas Ritalahden rannoilta, missä esimerkiksi Lapermäntti kohoaa yli 32 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Ritalahden vastarannalla on myös jyrkkiä rantoja. Suonolan alavia peltomata vastapäätä kohoaa Haukkavuori, joka kohoaa 35 metrin korkeuteen. Korkein vuorin on Kurjenmaa, joka kohoaa kauempana rannasta 45 metrin korkeuteen, mutta erottuu järveltä katsottaessa pohjoiseen.
Suonojärvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 23,9 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi saadaan 5,04 metriä. Suurin syvyys on 20,8 metriä, joka on mitattu Lapermäntin edustalla 200 metriä rannasta. Siinä kohdassa sijaitsee järven laajin syvännealue. Se ulottuu 10-metrisenä luoteessa Selkäsaarien korkeudelle, idässä Nokiansaaren edustalle ja etelässä lähes Uittamonsillalle. Saarien pohjoispuolella on alle kolme metriä syvää. Suonolan eteläpuolella kilometrin pituinen yli 6-metrinen syvänne, jonka keskellä pohja painuu 9,3 metrin syvyyteen. Jokisensalmessa voi olla alle metrinkin vettä. Kivilahtijärven ja Saastojärven syvyyksiä ei ole Karttapaikassa julkaistu.
Suonojärvessä on 30 saarta, joista viisi, eli Nurkinsaari, Ahdinsaari, Nokiansaari, suurempi Selkäsaari ja Kukkolansaari, ovat yli hehtaarin kokoisia. Lopuista saarista 20 on vähintään aarin ja viisi alle aarin kokoisia. Saarten kokonaispinta-ala on 14,9 hehtaaria ja saarien rantaviivan yhteispituus on 6,31 kilometriä. Neljä ensiksi lueteltua saarta sijaitsevat järven pohjoisosassa. Siellä on lisäksi Puurosaari, Lammassaari, Koivusaaret, Selkäsaaret, Adolfinsaari, Järvensivunsaari ja Mäntysaari. Kivilahdenjärvessä on toinen Mäntysaari ja Koivusaari, ja Saastojärvessä Kiviniitynsaari.
Suonojärven rantaviiva on 34,5 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Vain muutamissa kohdissa on soistuvaa rantaa. Tällaisia kohtia löytyy pohjoisrannassa luusuan läheltä, Jokisen salmesta, Järviönsuonojan suistosta, Kivilahtijärven ja Saastojärven välisestä salmesta ja Saastonperältä. Rantojen soistuminen voi olla suora seuraus 1880-luvulla toimitetusta järvenlaskusta . Suurempia peltoja on etelässä Kivilahdessa, keskivaiheella Suonolassa ja pohjoisessa Rämsöössä. Järviönsuonoja virtaa suurimman peltoaukean läpi ja laskee vetensä Kivilahtijärveen. Rannoilla sijaitsee maatiloja ja runsassti loma-asuntoja. Järven pohjoisosan kiertää seututie 301.
Vedenlaatu.
Suonojärvellä on vuosina 2021 ja 2022 tehty vedenlaatutarkasteluja. Suonojärven vesi on tumman väristä ja sillä on kohonnut rehevyystaso. Järven eteläisten vesialtaiden luonnontilaa heikompi tila johtuu Järviönsuon peltoalueen hajakuormituksesta. Järven vedenlaatu kuitenkin vaihtelee suuresti. Veden happamuustaso painuu talvisin etelässä arvoon pH 6,2 (hapanta) ja pohjoisessa pH 6,7 (lievästi hapanta), mutta kesäisin se kohoaa neutraaliksi (noin pH 7). Järven eteläosaa voi luonnehtia lievästi rehevöityneeksi, mutta siellä ylitetään toistuvasti rehevöityneen veden raja-arvo. Veden klorofyllitasot viittaisivat jopa erittäin rehevöityneeseen tilaan. Eteläosan syvänteessä on 9,3 metriä syvää ja siellä tavataan säännöllisesti happikatoa tai -vähyyttä. Tilanne paranee järven pohjoispäässä, jossa rehevöitymisaste on alempi, happitilanne parempi ja vedenlaatu muutenkin parempi. Kuitenkin täälläkin on järvi rehevöityneessä tilassa. Pohjoisosassa sen matalassa syvänteessä on vain 2,4 metriä vettä eikä mittauksissa esiinny siellä happiongelmia. Suonojärvi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.
Vesistösuhteita.
Suonojärvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Kokemäenjoen alueen (35.1) Sarkolanjoen valuma-alueella (35.17). Järven valuma-alueen pinta-ala on 86,66 neliökilometriä ja järvisyys 5,64 % . Suonojärven luusua sijaitsee sen pohjoispäässä, josta saa alkunsa 10 kilometriä pitkä Lanajoki. Järveen laskee metsä- ja suo-ojia, mutta eräillä ojilla on suurempi merkitys. Kyynäräjärven laskuoja laskee Suonojärveen Kyynärjärvenperässä. Kyynäränjärven länsipäähän laskevat kaksi ojaa, josta Vahtolamminojan kautta laskevat Vahtolammi ja Rekujärvi. Toista ojaa pitkin laskee Kaakkolammi. Suonojärven pitkään ja kapeaan salmeen laskevat kaksi suurempaa ojaa. Toisen kautta laskevat Saarijärvi ja Valkijärvi, ja toisen kautta Pikku-Hyyhönen ja Iso-Hyyhönen. Suonojärven eteläosaa kutsutaan Saastonperäksi, johon Lampijärven laskuoja laskee. Lampijärven läpi virtaavat Kivijärvi ja Löyttyjärvi. Kivilahtijärven eteläpäähän laskee Järviönsuonoja, joka on laskettu mukaan vesistöalueen pääuomaan. Siihen yhtyvät Mustajärven ja Ruokojärven laskuojat. Iso Oravajärvi laskee Ruokojärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 105,1 metriä ja Kulovedellä 57,5 metriä mpy., joten Lanajoelle kertyy pudotusta 47,6 metriä.
Historia.
Suullinen perimätieto kertoo, että Suonojärven seudulla asusteli pienikokoisia, kalastelevia ja metsästäviä lappalaisia. Näitä kutsutaan nykyään saamelaisiksi, ja niistä on viitteitä paitsi suullisessa perinteessä myös saamenkieltä muistuttavissa paikannimissä. Suonojärven vedenpintaa alennettiin 1880-luvulla. Silloin paljastui vesijättömaata järven pohjoispäässä ja keskikohdassa Suoniossa. Samalla järven eteläpuolella sijaitseva Järviönsuo oli mahdollista alkaa kuivattamaan peltomaaksi. Kuivattamista tapahtui useassa vaiheessa ja aina Järviönsuonojaa syventäen. Ojan aikaisempia nimi ovat olleet Luomasjoki ja Kaironoja. Järviösuolla on sijainnut järvi, jonka nimeksi on tarjottu Kaironjärvi. Vuonna 1914 saatiin lupa kaivaa Vuorisjärvestä oja Suonojärveen, jolloin lammen vedenpinta laski ja suon reunoja voitiin raivata peltomaaksi. Uittotoimintaa on Suonojärvellä harjoitettu useita vuosikymmeniä 1900-luvun alusta alkaen.
Ylikersantti Siltavuori pudotti 15. tammikuuta 1940 Fokkerillaan Suonojärven jäälle neuvostoliittolaisen pommikoneen ampumatta siihen laukaustakaan.
Suonolassa sijaitseva Uittamonsilta uudistettiin vuonna 2014.