M3 (Kööpenhaminan metro)

M3 (Cityringen) on Kööpenhaminan metron kehälinja. Valmistuttuaan vuonna 2019 M3 nosti metron kapasiteetin 50 miljoonasta 130 miljoonaan matkustajaan vuodessa. Uusi linja yhdistää Kööpenhaminan keskustan, siltakorttelit ja Frederiksbergin kunnan. Metrolaajennus on Tanskan suurin rakennushanke 400 vuoteen. Töiden yhteydessä tehtiin myös laajamittaisia arkeologisia kaivauksia. Hissivalmistaja KONE toimitti yhteensä lähes 200 liukuporrasta, hissiä ja liukukäytävää 17 uudelle metroasemalle. Linja avautui 29. syyskuuta 2019. ja sen haara Orientkajiin vuonna 2020 nimellä M4.
Historia.
Tausta.
kööpenhaminan metro avattiin vuonna 2002, ensimmäisenä automaattimetrona pohjois ja itä euroopassa. Se tuli nopeasti tunnetuksi korkeasta luotettavuudestaan, esimerkiksi yli 98 prosentia junista oli aikataulussa. Sen menestyksen vuoksi vuonna 2005 esitettiin suunnitelmia Kööpenhaminan metron laajentamiseksi edelleen cityringen-linjan muodossa.  Ehdotuksen mukaan siihen sisältyi 15,5 kilometrin (9,6 mailin) maanalaisen ympyräreitin, yhteensä 17 aseman ja hätäpoistumiskuilujen rakentaminen tukemaan kahta uutta maanalaista linjaa, jotka on nimetty "M3": ksi ja "M4": ksi. Suunniteltu M3 yhdistäisi aiemman metroverkon Kongens Nytorvin ja Frederiksbergin asemat. 
Tanskan parlamentti antoi kesällä 2007 hyväksyntänsä ehdotetun radan rakentamiselle, vaikka rakennustöiden alkamiseen menisi vielä neljä vuotta. Hankkeen hyväksymishetkellä sen arvioidut kustannukset olivat 21,3 miljardia Tanskan kruunua (3,2 miljardia dollaria) ja arvioitu valmistumisaika heinäkuussa 2019.  Liikennekonserni Metroselskabetilla oli kokonaisvastuu Cityringen-linjasta. 
Sopimus.
Cityringenin maa- ja vesirakennussopimus tehtiin 7. tammikuuta 2011 Kööpenhaminan metrotiimin (CMT) kanssa, joka on Salini Impregilon, Technimontin ja SELIn muodostama yhteisyritys. Italialainen rautatiekalustoayritys Hitachi Rail STS valittiin toimittamaan junat, sähköinfrastruktuuri ja viestintäjärjestelmät, valvonta- ja tiedonkeruujärjestelmät (SCADA) ja laituriovet. 
Reitin tunnelit rakensi Seli SPA:n tytäryhtiö Seli Tunneling Denmark ApS, jonka myöhemmin osti Salini Impregilo. Juniin ja automaattiseen junavarikkoon liittyvät konsulttipalvelut hankittiin Rambollilta ja WS Atkinsilta. 
Rakentaminen.
Vuoden 2013 aikana aloitettiin kahden 15,5 km: n rinnakkaisen tunnelin poraus yhteensä neljällä tunnelinporauskoneella nimeltä "Eva", "Minerva", "Nora" ja "Tria".  Nämä tunnelit porattiin sisähalkaisijaltaan 4.9 metriä leveiksi ja syvyydessä, joka vaihteli 20 metristä 35 metriin. Tunnelit on rakentanut Seli Tunneling Denmark, joka myös valmisti kaksi neljästä koneesta Tanskassa. Tunnelin sisäseinät on pinnoitettu betonilla ja ilmanvaihtoa ja huoltoa varten on asennettu useita hätäkuiluja.  Rakennustöiden tuloksena syntynyttä louhittua maata käytettiin rutiininomaisesti Nordhavnin kunnostushankkeen täyttämiseen Juutinraumassa. 
Rakennusprosessin aikana oli tavallista, että yleiseen läheisyyteen käytettiin geologisia antureita seuraamaan maan liikkeitä kaupungin rakennusten ja muiden rakenteiden suojelemiseksi.  Vuoden 2014 aikana linjan ohjaus- ja huoltokeskusrakennukset valmistuivat (Vasbygade, 55°39′30"N 12°32′57"E). Samana vuonna valmistui useita muita töitä, mukaan lukien kaikkien asemien ympärillä olevat seinät ja kolme kuilurakennetta.  Tietojen mukaan lopullinen rakennustoiminta keskittyi ympäröivien alueiden kunnostamiseen uusien asemien ympärillä. 
Asemat ja reitti.
Yleiskatsaus.
15,5 km pitkä M3 palvelee 17 asemaa. Se kohtaa M1- ja M2-linjat Kongens Nytorvin ja Frederiksbergin asemilla sekä S tog junat København H:ssa, Østerportissa ja Nørrebrossa.  Se laajentaa metroverkostoa Nørrebron ja Østerbron alueille sekä København H:hon (Kööpenhaminan keskusasema). Cityringen liikennöi monille Kööpenhaminan tärkeimmille alueille, mukaan lukien Tanskan parlamenttille, päärautatieasemalle, kaupungintalolle sekä useille S-tog asemille ja olemassa oleville metropysäkeille. Pääsy alueelle ja lähiliikenteen raskaaseen raideverkkoon on myös tarkoituksellisesti järjestetty useissa paikoissa reitin varrella; Lisäksi kaksiraiteinen rata tarjoaa yhteyden Cityringenin ja M4 -linjan välille.  Aivan kuten M1 ja M2 jakavat osan nykyisestä metrosta, Cityringen jakaa 6 aseman osuuden M4-linjan kanssa. 
Aluksi harkittiin kahta mahdollista reittiä vielä suuremman ideoiden seulonnan jälkeen. Joulukuussa 2005 ilmoitettiin, että Kööpenhaminan ja Frederiksbergin kunnat olivat valinneet Frederiksbergin reitin. tarkoituksena on kattaa alueet, joilla ei vielä ole S-togia tai metroa.
Valmiilla cityringenillä on suuri vaikutus suureen osaan Kööpenhaminan nykyistä liikenneverkkoa. Liikennevirasto Movia ennustaa, että jopa 34 miljoonaa matkustajaa siirtyy busseista metroon vuosittain. Kun linja valmistui, 85 prosenttia kaikista kodeista, työpaikoista ja oppilaitoksista Kööpenhaminan keskusta-alueella sekä ympäröivissä kaupunginosissa on alle kymmenen minuutin kävelymatkan päässä joko metro- tai rautatieasemalta.  On arvioitu, että linjaa käyttää noin 240 000 matkustajaa päivässä.  Se on täysin automatisoitu ja tarjoaa ympärivuorokautisen palvelun. Linjan vuoroväli on 100 sekuntia. Junien keskinopeus on 40 km/h säännöllisen liikenteen aikana. Näin ollen edestakaisen matkan suorittaminen radalla kestää arviolta noin 29 minuuttia. 
Asemat.
kaikki linjan asemat ovat maanalaisia, ja niistä pääsee helposti katutasolta laiturille.  Asemien rakenne on pitkälti identtinen Kööpenhaminan aikaisempien metroasemien kanssa. Ne on rakennettu noin 19 metrin syvyyteen cut and cover menetelmällä; linjaa varten otettiin käyttöön standardoitu laatikkorakenne, jonka mitat ovat 64 metriä x 20 metriä. Jokainen niistä on varustettu 7–9 metrin pituisilla laitureilla. 
Asemat on lueteltu vastapäivään, alkaen kaakosta. 
Vaikka asemilla on samanlainen rakenne kuin vanhemilla metroasemilla, ne on suunniteltu arkkitehtuurisesti monipuolisemmilla materiaaleilla ja väreillä, mikä tekee jokaisesta yksittäisestä asemasta tunnistettavamman. 
Junat.
Italialainen kiskokalustovalmistaja AnsaldoBreda, joka oli aiemmin toimittanut junia nykyiseen Kööpenhaminan metroon, valittiin toimittamaan uusia junia linjalle. Junien toimitukset metroyhtiölle alkoivat vuoden 2014 aikana; näitä kutsutaan AnsaldoBreda Driverless Metro -junien versioksi 5.  Vaikka nämä junat ovat pitkälti identtisiä Kööpenhaminan metron aikaisempien junien kanssa, niissä on useita parannuksia tekniikassa, materiaaleissa ja suunnittelussa. 
Itseohjautuvia junia valvotaan suoraan radan keskitetystä käyttö- ja huoltokeskuksesta. Ne on varustettu viestintään perustuvalla junanohjauksella (CBTC) tätä tarkoitusta varten.  Näiden junien huippunopeuden kerrotaan olevan 90 km/h, mikä on enemmän kuin muilla metrolinjoilla käytettävien junien enimmäisnopeus (80 km/h). Niiden enimmäiskapasiteetti on 314 matkustajaa ja juna kulkee 100 sekunnin välein, jolloin vuoroväli on 36 junaa tunnissa. Järjestelmä toimii 24 tuntia vuorokaudessa, ja matkustajat voivat seurata junan sijaintia elektronisen näyttöjärjestelmän avulla.