Maalahti

Maalahti () on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjanmaan maakunnassa.
Maalahden kunnassa asuu ihmistä, ja sen pinta-ala on  km², josta  km² on sisävesistöjä ja  km² merialueita. Väestötiheys on asukasta/km².
Kunta on kaksikielinen: prosenttia asukkaista puhuu äidinkielenään ruotsia ja prosenttia suomea.
Historia.
Maalahden kunnan alueelta on löytynyt useita rautakautisia muinaisjäännöksiä, mm. röykkiöitä, kuppikiviä ja asuinpaikkoja.
Maalahden seurakunta itsenäistyi Mustasaaresta vuonna seurakunnaksi 1607.
Maalahden kirkko on Charles Bassin piirustusten mukaan 1828-1829 rakennettu puinen tasavartinen ristikirkko.
Nimen etymologia.
Vanhoissa asiakirjoissa mainitaan muodot "Malax", "Malax by", "Madelax by" (1491), "Maalahti" (1864). Nimi palautuu suomenkieliseen paikannimeen "Madelaksi", joka sisältää kalannimityksen "made". Maalahdesta Pohjanlahteen laskeva joki on nimeltään "Maalahdenjoki", ruotsiksi Malax å. Yksi sen latvahaaroista Laihialla on edelleen nimeltään "Madesjoki".
Kehitys lienee ollut, että ruotsalaiset asuttajat lainasivat keskiajalla nimen "Madelaksi" suomalaisilta ennen kuin äänne dh muuttui r:ksi seudun suomalaismurteissa. Ruotsalaismurteessa alkuosan dh putosi pois ja vokaali a piteni: "made" &gt; "maa". Myöhemmin suomalaiset lainasivat sanan takaisin, koska yhteys vanhaan "Made"-alkuiseen nimiryppääseen oli ehtinyt katketa. Lisäksi vanha muoto "laksi", joka on säilynyt ruotsalaisissa lainanimissä muodossa "lax", korvattiin myöhemmin kehittyneellä "lahti"-muodolla.
Maalahden vaakuna.
Kun Maalahteen oli yhdistetty Bergön ja Petolahden kunnat 1. tammikuuta 1973 ja Pirttikylän pohjoisosa Närpiöstä 1. tammikuuta 1975, Maalahden kunnanvaltuusto totesi 28. toukokuuta 1981 kunnan tarvitsevan itselleen uuden vaakunan. Työryhmän lähes vuoden kestäneen työskentelyn jälkeen sisäasiainministeriölle lähetettiin hyväksyttäväksi Karl-David Långbackan ehdotus, jossa kolme lukkopeltiä kuvaavat säästäväisyyttä sekä Maalahden, Petolahden ja Pohjois-Pirttikylän kunnanosia.
Tyviön aaltokuvio symboloi Bergön saaristoa. Aiheella on myös historiallinen tausta; Kaarle IX:n perustettua Maalahden kunnan 9. lokakuuta 1607, sen sinetti asetettiin kolmen lukon taakse, joiden avaimia säilyttivät eri henkilöt: yhtä maalahtelaiset, toista sulvalaiset ja kolmatta kirkkoherra. Uusi vaakuna otettiin käyttöön 9. heinäkuuta 1982.
Maantiede.
Maalahdesta Vaasaan on 17 kilometriä, Muut naapurikunnat ovat Korsnäs, Kurikka, Laihia, Mustasaari ja Närpiö.
Maalahden Natura-kohteita ovat Merenkurkun saaristo, Petolahdenjokisuisto, jonka laajat hiekkaiset rantaniityt ovat ruovikoitumassa, ja kolme keidassuoaluetta: Kajaneskogen, Sanemossen ja Kackurmossen.
Kylät.
Maalahden kyliä ovat Yttermalax, Långåminne, Åminne, Petolahti (Petalax), Pohjois-Pirttikylä (Norra Pörtom), Sorvari (Svarvar), Bergö, Nyby ja Ylimaalahti (Övermalax).
Taajamat.
Vuoden 2017 lopussa Maalahdella oli 5 477 asukasta, joista 3 871 asui taajamissa, 1 590 haja-asutusalueilla ja 16:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Maalahden taajama-aste on 70,9 %. Maalahden taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Talous.
Talousalueena Maalahti kuuluu Vaasan seutukuntaan, jonka alueellinen bruttokansantuote oli 47 978 euroa asukasta kohden vuonna 2022. Alueellinen BKT on maan keskiarvoa korkeampi ja seutukuntien keskinäisessä vertailussa 11. suurin.
Maalahdessa oli vuonna 2022 yhteensä 1 779 työpaikkaa ja kunnassa asui 2 476 työllistä työssäkäyvää. Asuinkunnassaan työssäkäyvien osuus työllisistä on 48,0 prosenttia. Maalahden työpaikkojen suhde on palveluvaltainen. Palvelujen osuus työpaikoista on 56,9 prosenttia, jalostuksen 32,3 prosenttia ja alkutuotannon 9,5 prosenttia.
Maalahden työpaikkaomavaraisuus on 71,8 prosenttia. Työikäisten työllisyysaste oli 84,9 prosenttia vuonna 2022 ja työttömien osuus työvoimasta 4,1 prosenttia. Taloudellisen huoltosuhteen mittarilla Maalahdessa on 121,3 työvoiman ulkopuolella olevaa ja työtöntä sataa työllistä kohden.
Yritykset.
Maalahti on suosittu kesämökkikunta ja kunnan väkiluku nousee kesäisin. Maalahden suurimpia työnantajia ovat venevalmistaja Botnia Marin, kuljetusliike Trans Ahlbäck, CNC-työstötoimittaja Nimetech, maanrakennusalan yritys Veljekset Hemming sekä Pohjanmaan Antenni ja Valaistus. Maalahden suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuuluivat vuonna 2021 myös renkaiden kiinteistöyhtiö LRS Invest ja puutarha Malax Trädgård.
Väestö.
Maalahden asukasluku on yhteensä asukasta. Nykyisen Maalahden alueen asukasluku nousi 1970-luvun alussa nopeasti ja kasvu jatkui tasaisena 1990-luvun alkuun saakka. Korkeimmillaan Maalahden asukasluku oli vuonna 1990 yli 5 900 asukasta. Maalahden asukasluku laski 2000-luvun puoliväliin mennessä noin 5 500 asukkaan tuntumaan, missä asukasluku on pysytellyt viime vuosiin saakka. Maalahdessa toteutettiin vuonna 1973 kuntaliitos, jolloin Bergö ja Petolahti. Vuonna 1975 toteutettiin vielä osakuntaliitos, jolloin pieni osa Pirttikylästä liittyi Maalahteen. Oheisessa kuvaajassa on esitetty Maalahden väestönkehitys vuosittain vuodesta 1972 lähtien. Käytetty kuntajako vastaa nykyisin voimassa oleva jakoa.
Tilastokeskuksen vuoden 2024 väestöennusteen mukaan Maalahden asukasluku jatkaa maltillista laskua. Väestöennusteen mukaan Maalahden väkiluku olisi vuonna 2030 noin 5 423 asukasta, vuonna 2035 noin 5 402 asukasta, vuonna 2040 noin 5 386 asukasta ja vuonna 2045 noin 5 380 asukasta. 
Asuminen.
Maalahden suosituin asumismuoto on omakotitalo, jossa asuu valtaosa kunnan asuntokunnista (82,2 % vuonna 2024). Toiseksi suosituin asumismuoto on rivitalo, jossa asuu noin 15,2 prosenttia asuntokunnista. Kerrostaloissa asuu noin 2,7 prosenttia asuntokunnista.
Yksinasuvien osuus Maalahden asuntokunnista on 37,5 prosenttia eli noin 930 asuntokuntaa. Kahdestaan asuvien osuus 35,4 prosenttia eli noin 875 asuntokuntaa. Yli kolmen asukkaan asuntokuntia on 11,8 prosenttia eli noin 290, yli neljän asukkaan asuntokuntia 14,9 prosenttia eli noin 370 ja yli seitsemän asukkaan asuntokuntia 0,4 prosenttia eli noin 10.
Kieli ja etnisyys.
Maalahti on kaksikielinen kunta. Vuoden lopussa Maalahden väestöstä enemmistönä  prosenttia asukkaista puhuu ruotsia ja  prosenttia puhuu suomea. Vieraskielisten osuus väestöstä on  prosenttia. Maalahdessa asuvia ulkomaiden kansalaisia oli vuoden 2024 lopussa 4,7 prosenttia.
Vuoden 2024 lopussa Maalahdessa asui 254 ulkomaan kansalaisista ja yhteensä 374 ulkomaalaistaustaista. Suurin osa ulkomaiden kansalaisista on eurooppalaisia (215), joista suurimmat väestöryhmät ovat ukrainalaiset (64), ruotsalaiset (53) ja bosnialaiset (44).
Uskonto.
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Maalahdella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nämä seurakunnat muodostavat Maalahden seurakuntayhtymän ().
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Maalahden alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Maalahdessa toimii Bergön Tabor-seurakunta. Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Maalahdessa toimii Pirttikylä-Petolahden helluntaiseurakunta.
Koulutus ja palvelut.
Maalahdessa on neljä ruotsinkielistä vuosiluokkien 1–6 perusopetusta antavaa koulua. Yläkoulu (7.–9. luokat) on Korsnäsin kunnan kanssa yhteinen. Ruotsinkielisessä lukiossa on satakunta oppilasta. Suomenkielistä vuosiluokkien 1–6 perusopetusta annetaan yhdessä koulussa. Suomenkielinen koulu toimi Kolinan kyläkoululla lähellä Kurikan rajaa, mutta vuodesta 2015 se on toiminut samoissa tiloissa Övermalaxin ruotsinkielisen koulun kanssa.
Sosiaali- ja perusterveyspalvelut järjestetään K5-kuntayhtymässä yhdessä Korsnäsin, Närpiön, Kaskisten ja Kristiinankaupungin kanssa.
Kulttuuri.
Ruoka.
Maalahden pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla "bröllopsrätt" (), suolasilakkaa ja perunaa valkokastikkeessa.
Hallinto ja politiikka.
Maalahden kunnanjohtaja on Jenny Malmsten, joka on ollut tehtävässä maaliskuusta 2019 alkaen. Aiemmin tehtävää on hoitanyt muun muassa Mats Brandt, joka valittiin tehtävään kahdesti, vuosina 2008 ja 2014.
Kunnanvaltuustossa on 27 paikkaa, joista 23 on RKP:n hallussa ja loput neljä SDP:llä kaudella 2025–2029.