Sotilaslääketieteen museo

Sotilaslääketieteen museo on sotilaslääketieteen historiaa tallentava ja esittelevä sotahistoriallinen museo. Se toimii historiallisessa kasarmirakennuksessa Lahdessa Hennalan entisen varuskunnan alueella. Vuonna 1983 avatussa museossa esitellään Suomen sotien 1939–1945 lääkintähuoltoa sekä puolustusvoimien rauhanajan sotilasterveydenhuoltoa esinein, valokuvin ja tilastoin.
=Näyttelyt=
Ensimmäinen kerros.
Luokka: Lahti vuonna 1918. Näyttely kertoo Lahden tapahtumista Suomen sisällissodan aikana. Silloin Lahteen perustettiin punakaartilaisille tai heiksi epäillyille sotavankila. Seinällä on Saksan valtakunnan ja Suomen senaatin liput, jotka olivat Lahden kaupungintalon salossa ennen kuin 29. toukokuuta 1918 Suomeen vahvistettiin siniristilippu valtionlipuksi. Lahden varuskunnassa oli noin 10 000 vankia, joista 2000 kuoli tauteihin ja joista 700 ammuttiin. 
1. huone: etulinjan komppania toisen maailmansodan aikana.
Lääkintähuollossa ensimmäinen vaihe oli haavoittuneiden suojapaikka, Hsp. Edelleen kuljetuksesta joukkosidontapaikalta huolehdittiin sairasajoneuvoasemalta, SAs. Huoneessa on 7,62 mm:n, kolmen linjan, sotilaskiväärit 7,62 kiv 27, "Pystykorva" ja 7,62 kiv "Ukko-Pekka" puukkopistimellä, 9,00 mm:n sotilaspistooli 9,00 pist "Parabellum", 7,62 mm:n pikakivääri 7,62 pk Lahti-Saloranta, konekiväärit 7,62 kk 09-31 Maxim ja 7,62 kk 32-33, panssarinyrkki, 81 mm:n kevyen kranaatinheittimen kranatti, 75 mm:n panssarintorjuntatykin hylsy, 76,2 mm:n kenttätykin hylsy.
2. huone: pataljoonan joukkosidontapaikka
3. huone: lääkintäkomppania
Lääkintäkomppania oli ylemmän johtoportaan, sotatoimiyhtymä divisioonan perusyksikkö. Talvisodassa sillä oli sääsidontapaikka, jatkosodassa sairasajoneuvoasema
4. huone: kenttäsairaalan poliklinikka
5. huone: kenttäsairaalan leikkausosasto
6. huone: kenttäsairaalan vuodeosasto
7. huone: kenttäsairaalan apteekki ja varasto-osasto
8. huone: merivoimien lääkintähuolto, sairaalajuna, sairasautokomppania, sotalapset, sotalesket, kaatuneiden huolto Sotilapsia lähetettiin noin 75 000: noin 70 000 Ruotsiin, noin 5000 Tanskaan ja 200 Norjaan. Heistä noin 13 000 jäi palaamatta Suomeen. Talvisodassa aluksi ajateltiin kenttähaudata kaatuneet, mutta vaatimukset erityisesti Pohjanmaalta aiheuttivat sen, että sotilaspapit velvoitettiin perustamaan ja ylläpitämään kaatuneiden huolto siten, että kuolleet pestiin ja lähetettiin ruumisarkuissa haudattaviksi yleensä kotiseurakuntansa sankarihautausmaalle.
Toinen kerros.
9. huone: rauhanajan sotasairaalat, Viipurin sotilasapteekki, ilmavoimien lääkintähuolto
Lahdessa oli 8. sotasairaala (8. SotaS). Se oli sijoittuneena Lahden lyseolle, Lahden läntiselle kansakoululle, Lahden tyttölyseolle, Möysän kansakoululle. Heinolan maalaiskunnassa se oli Vierumäen urheiluopistolla sekä Nastolassa Salpausselän parantolassa, myöhemmässä Nastolan Aurinkolinnassa.
10. huone: Jääkäriprikaati-90:n lääkintähuolto, rokotukset puolustusvoimissa
11. huone: talvi- ja jatkosodan taustatiedot
12. huone: Lahti talvisodassa
13. huone: päijäthämäläiset talvisodassa, talvi- ja jatkosodan kotirintama
14. huone: jatkosodan puhdetyöt, päijäthämäläiset Mannerheim-ristin ritarit
15. huone: Lotta Svärd-järjestö, lääkintälotat
16. huone: eläinlääkintä, hevoset