tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
José Sá

José Pedro Malheiro de Sá (s. 17. tammikuuta 1993 Braga, Portugali) on portugalilainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on maalivahti. Sá edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Wolverhampton Wanderersia. Hänen edellinen seuransa oli kreikkalainen Olympiakos, jonne hän siirtyi kotimaansa Portosta ensin lainalle vuonna 2018 ja vuotta myöhemmin uuden seuransa omistukseen.
Sá on pelannut 25. elokuuta 2025 mennessä Portugalin pääsarjassa 31 ottelua, Kreikan Superliigassa 83 ottelua ja Englannin Valioliigassa 139 ottelua. Hän on voittanut Portugalin liigamestaruuden vuonna 2018, Kreikan liigamestaruuden vuosina 2020 ja 2021 sekä Kreikan cupin vuonna 2020.
Sá pelasi Portugalin alle 20- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa sekä olympiajoukkueessa. Hän on pelannut Portugalin A-maajoukkueessa kolme ottelua, marraskuussa 2023 EM-karsintaottelun Liechtensteinia vastaan, kesäkuussa 2024 ystävyysottelun Suomea vastaan ja marraskuussa 2024 Kansojen liigan ottelun Kroatiaa vastaan. Hän oli Portugalin joukkueen varamaalivahtina MM-kilpailuissa 2022 ja EM-kilpailuissa 2024.
Nuada

Nuada tai Nuadu eli Nuada Airgetlám (Nuada hopeakäsi) on jumala ja kuningas Irlannin kelttiläisessä mytologiassa. Hän on muun muassa auringon, nuoruuden, kauneuden, runouden, aseiden ja sodankäynnin jumala. Nuada kuului jumalten Tuatha Dé Danann -heimoon, ja hänellä oli voittamaton miekka, yksi Tuatha Dé Danannin neljästä suuresta aarteesta. 
Nuada menetti Mag Tuiredin ensimmäisessä taistelussa kätensä ja joutui luopumaan kuninkuudestaan, koska raajarikon ei katsottu sopivan kuninkaaksi. Nuadan tilalle valittiin Bres. Nuadan veli, parantajajumala Dian Cecht, teki veljelleen uuden hopeisen käden. Sillä välin Bresistä oli tullut tyranni, ja hänet ajettiin maanpakoon. Nuada sai Dian Cechtin pojalta Miachilta lihaa ja verta olevan käden ja palasi sen jälkeen kuninkaaksi. Myöhemmin kuoleman jumala Balor tappoi Nuadan.
Peder Severin Krøyer

Peder Severin Krøyer [peːdə seveʁin kʁojə] (23. heinäkuuta 1851 Stavanger, Norja – 21. marraskuuta 1909 Skagen, Tanska) oli tanskalainen taidemaalari, joka tunnetaan myös taiteilijanimellä P. S. Krøyer. Krøyerin tunnetuimpia teoksia on "Kesäilta Skagenin etelärannalla. Anna Ancher ja Marie Krøyer" () vuodelta 1893.
Krøyer on tunnetuin niin sanotuista Skagenin maalareista (), joka oli pohjoismaalaisten taiteilijoiden ryhmä, joka vietti aikaansa 1800-luvun lopussa Skagenissa maalaamassa maisemamuotokuvia. Ryhmään kuuluivat Krøyerin lisäksi muun muassa Holger Drachmann, Laurits Tuxen, Michael Ancher ja Anna Ancher.
Elämä ja ura.
Peder Severin Krøyer syntyi Norjan Stavangerissa vuonna 1851, mutta vietti nuoruutensa Tanskassa. Hän opiskeli vuosina 1864–1870 Tanskan kuninkaallisessa taideakatemiassa opettajinaan Wilhelm Marstrand ja Frederik Vermehren.
Krøyer toimi myös taiteen opettajana Kööpenhaminassa sijaitsevassa vapaassa taidekoulussa Kunstnernes Frie Studieskoler, jossa hänen oppilaitaan olivat muun muassa suomalaiset taiteilijat Alfhild Nordlund ja Evert Roos.
Krøyer meni vuonna 1889 naimisiin taiteilija Marie Krøyerin (o.s. Triepcken) kanssa, joka on ollut mallina useassa taiteilijan maalauksessa.
Bobby Tarantino

Bobby Tarantino on amerikkalaisen räppärin Logicin viides mixtape, joka julkaistiin 1. heinäkuuta 2016 Def Jamin kautta. Logic suuntasi mixtapen erityisesti faneille
Hopea(II)fluoridi

Hopea(II)fluoridi (AgF2) on hopea- ja fluoridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää fluoraavana reagenssina.
Ominaisuudet.
Hopea(II)fluoridi on sikäli poikkeuksellinen hopeayhdiste, että se on yksi harvoista yhdisteistä, joissa hopean hapetusluku on +II eikä +I. Huoneenlämpötilassa yhdiste on puhtaana väritöntä, mutta epäpuhtauksien vuoksi se on usein ruskeaa tai mustaa. Hopea(II)fluoridi reagoi erittäin voimakkaasti veden kanssa ja liukenee eräisiin orgaanisiin liuottimiin, esimerkiksi kloroformiin ja heksaaniin. Hopea(II)fluoridi reagoi monien hiilivetyjen ja erityisesti halogenoitujen hiilivetyjen kanssa muodostaen fluorattuja johdannaisia. Fluoridi-ionien kanssa hopea(II)fluoridi muodostaa kompleksi-ioneja kuten [AgF3]- ja [AgF4]2-.
Valmistus ja käyttö.
Hopea(II)fluoridia voidaan valmistaa kuumentamalla hopeafluoridia tai -kloridia noin 200 °C:seen fluorin läsnä ollessa. Hopea(II)fluoridin tärkein käyttökohde on toimia orgaanisissa synteeseissä fluoraavana reagenssina. Se reagoi kaksois- ja kolmoissidosten kanssa additioreaktiolla ja korvaa halogeeni- tai vetyatomeja orgaanisista yhdisteistä fluorilla. Hiilimonoksidi reagoi hopea(II)fluoridin kanssa muodostaen karbonyylifluoridia. Yhdisteen sisältämä Ag2+-ioni katalysoi näitä reaktioita. Yhdistettä voidaan käyttää myös hapettimena. 
2 AgF + F2 → 2 AgF2
Aengus

Aengus tai Oengus on Irlannin kelttiläisen mytologian rakkauden jumala. Hänet tunnetaan myös nimellä Angus nuori. Aengus kuvataan komeaksi nuorukaiseksi, jonka pään ympärillä lentää neljä lintua. Aengus on Dagdan ja Boannin poika.
Aengus sai oveluudella haltuunsa isänsä Dagdan palatsin. Hän pyysi isältään saada sen itselleen yhdeksi päiväksi ja yhdeksi yöksi. Kelttien näkemyksen mukaan tämä on eräs tapa sanoa "ikuisiksi ajoiksi", ja niin Dagda joutui lähtemään kodistaan. Aenguksen koko nimi on Oengus ma ind Oc, "hän joka yksin on voimakas".
Kerran Aengus näki unta nuoresta neidosta ja rakastui tähän. Aengus pyysi äitiään Boannia etsimään neitoa, mutta vuoden etsinnän jälkeen tätä ei ollut löytynyt. Sitten Dagdakin etsi neitoa vuoden koko Irlannista, mutta ei löytänyt. Lopulta Munsterin kuningas Bov Punainen hälytettiin apuun, ja hän löysi neidon vuoden kuluttua.
Aengus vietiin Dragon's Mouth -järvelle, josta hän löysi 150 neitoa kytkettyinä toisiinsa kultaketjuin. Aengus sai selville, että neidon nimi oli Caer. Marraskuun ensimmäisenä päivänä Caer ja kaikki muut neidot muuttuisivat joutseniksi vuoden ajaksi. Jos Aengus tunnistaisi tytön tämän joutsenhahmossa, hän voisi mennä naimisiin neidon kanssa. Marraskuun ensimmäisenä Aengus meni järvelle, tunnisti neidon ja muuttui itse joutseneksi. Sitten he lensivät yhdessä pois laulaen kaunista laulua, joka nukutti kaikki sen kuulleet uneen kolmeksi päiväksi ja yöksi.
Melissa Reese

Melissa Reese (s. 1. maaliskuuta 1990 Seattle, Washington) on yhdysvaltalainen malli ja muusikko, joka toimii nykyisin Guns N’ Rosesin kosketinsoittajana.
Anatoli Perov

Anatoli Vasiljevitš Perov (, 12. elokuuta 1926 Moskova, Venäjän SFNT – 22. syyskuuta 2001 Moskova, Venäjä) oli Neuvostoliittoa edustanut nyrkkeilijä ja olympiamitalisti.
Perov voitti 81 kilogramman painoluokassa olympiapronssia Helsingissä 1952, joka oli hänen ainoa kansainvälinen turnauksensa. Hän saavutti useita mitaleita Neuvostoliiton-mestaruuskilpailuista.
Boris Tišin

Boris Ivanovitš Tišin (, 2. tammikuuta 1929 – 28. elokuuta 1980) oli Neuvostoliittoa edustanut nyrkkeilijä ja olympiamitalisti.
Tišin voitti 71 kilogramman painoluokassa olympiapronssia Helsingissä 1952. Vuonna 1953 hän voitti EM-pronssia.
Viktor Mednov

Viktor Ivanovitš Mednov (, 21. marraskuuta 1927 Moskova, Venäjän SFNT – 20. kesäkuuta 2009 Moskova, Venäjä) oli Neuvostoliittoa edustanut nyrkkeilijä ja olympiamitalisti.
Mednov saavutti 63,5 kilogramman painoluokassa olympiahopeaa Helsingissä 1952. Hän sai välierissä luovutusvoiton Suomen Erkki Malleniuksen kärsittyä käsivammasta. Loppuottelussa Mednov hävisi Yhdysvaltain Charles Adkinsille.
Sergei Štšerbakov

Sergei Semjonovitš Štšerbakov (, 20. kesäkuuta 1918 Moskova, Neuvosto-Venäjä – 27. tammikuuta 1994) oli Neuvostoliittoa edustanut nyrkkeilijä ja olympiamitalisti.
Štšerbakov saavutti 67 kilogramman painoluokassa olympiahopeaa Helsingissä 1952 hävittyään loppuottelussa Puolan Zygmunt Chychłalle. Vuonna 1953 hän saavutti EM-hopeaa hävittyään jälleen Chychłalle. Štšerbakov voitti useita Neuvostoliiton mestaruuksia.
Jeremy Toljan

Jeremy Toljan (s. 8. elokuuta 1994 Stuttgart, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on vasen laitapuolustaja. Toljan edustaa italialaisseura Sassuoloa lainalla saksalaisesta Borussia Dortmundista.
Toljan on pelannut Saksan Bundesliigassa Hoffenheimin ja Dortmundin joukkueissa yhteensä 72 ottelua, joissa hän on tehnyt kolme maalia, Skotlannin Valioliigassa Celticin joukkueessa kymmenen ottelua ilman maaleja ja Italian Serie A:ssa Sassuolon joukkueessa 24 ottelua, joissa hän on tehnyt yhden maalin.
Toljan on pelannut useissa Saksan nuorisomaajoukkueissa. Hän saavutti olympiahopeaa Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 ja pelasi siellä täyden ajan viidessä Saksan ottelussa sekä ensimmäisen jakson viimeisestä alkulohko-ottelusta, jossa Saksa johti Fidžiä tauolla 6–0 ja jonka se voitti lopulta 10–0.
Zygmunt Chychła

Zygmunt Chychła (6. marraskuuta 1926 Gdańsk – 26. syyskuuta 2009 Hampuri, Saksa) oli puolalainen nyrkkeilijä, olympiavoittaja ja Euroopan mestari.
Chychła kilpaili Lontoon kesäolympialaisissa 1948 ja voitti 67 kilogramman painoluokassa Euroopan mestaruuden vuonna 1951. Hän voitti olympiakultaa Helsingissä 1952 voitettuaan loppuottelussa Neuvostoliiton Sergei Štšerbakovin, ja vuonna 1953 hän voitti tuberkuloosia sairastaen Euroopan mestaruuden voitettuaan jälleen loppuottelussa Štšerbakovin. Chychła muutti 1970-luvulla Hampuriin jossa kuoli vuonna 2009.
Jürgen Rooste

Jürgen Rooste (s. 31. heinäkuuta 1979 Tallinna) on virolainen runoilija. 
Hän on asunut Suomessa ja johti maaliskuusta 2007 syksyyn 2008 Helsingissä olevaa Viro-instituuttia.
Lisäksi runoja julkaisuissa:
Silas Carson

Silas Carson (s. 1965) on englantilainen näyttelijä. Hänen tunnetuimpia roolejaan ovat jedimestari Ki-Adi-Mundi ja Kauppaliiton varakuningas Nute Gunray Tähtien sota -elokuvien esiosissa. Hän on myös esittänyt Ood-olentojen ääntä useissa Doctor Who -tieteissarjan jaksoissa.
Carson on esiintynyt myös teatterirooleissa, muun muassa National Theatren, Almeida Theatren ja Royal Shakespeare Companyn tuotannoissa. Vuonna 2017 Carson esiintyy Hampstead Theatren sovituksessa Stephen Brownin näytelmästä "Occupational Hazards".
Ofitsialno zabranen

Ofitsialno zabranen () on bulgarialaisen pop-folk-laulaja Galenan kolmas studioalbumi. Sen julkaisi levy-yhtiö Payner vuonna 2010.
Lukas Klostermann

Lukas Klostermann (s. 3. kesäkuuta 1996 Herdecke, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on oikea laitapuolustaja. Klostermann edustaa Bundesliigassa pelaavaa RB Leipzigia. Hän liittyi seuraan elokuussa 2014 sen pelatessa 2. Bundesliigassa. Aiemmin hän edusti Bochumia. Hän on Leipzigissa pelannut 145 pääsarjaottelua ja tehnyt niissä kymmenen maalia. Mestarien liigassa hän on pelannut 25 ja Eurooppa-liigassa 15 ottelua. Hän voitti Saksan cupin 2022 ja 2023.
Klostermann kuului Saksan vakiokokoonpanoon Rio de Janeiron kesäolympialaisissa 2016, kun Saksa saavutti olympiahopeaa. Ensimmäisen A-maaottelunsa Saksan maajoukkueessa hän pelasi maaliskuussa 2019 ystävyysottelussa Serbiaa vastaan. Kaikkiaan hän pelasi vuoden 2019 aikana kahdeksan maaottelua, joista kuusi oli EM-karsintaa. Vuonna 2020 hän pelasi kaksi Kansojen liigan ottelua ja vuonna 2021 alkaneissa MM-karsinnoissa kahdessa maaliskuun ottelussa täydet minuutit. Lisäksi hän pelasi yhden ystävyysottelun ja kolme syksyn MM-karsintaottelua. Hän kuului Saksan joukkueeseen vuonna 2021 järjestetyissä EM-kilpailuissa, muttei saanut peliaikaa muun muassa lihasrepeytymästä johtuen. Vuonna 2022 hän pelasi viisi maaottelua, joiden joukossa olivat MM-kilpailujen ottelut Espanjaa ja Costa Ricaa vastaan.
Herdecke

Herdecke on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksassa. Se kuuluu Arnsbergin hallintopiiriin ja Ennepe-Ruhr-Kreisin piirikuntaan. Vuoden 2022 lopussa kaupungissa oli 22 758 asukasta. Iris Stalzer on toiminut Herdecken pormestarina marraskuun 2025 alusta lähtien.
Ruotsin arkkipiispa Antje Jackelén ja jalkapalloilija Lukas Klostermann ovat syntyneet Herdeckessä. Tennispelaaja Michael Kohlmann sekä jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja Jürgen Klopp asuvat paikkakunnalla.
Isä (vuoden 1912 elokuva)

Isä eli Murhapolttaja () on vuonna 1912 valmistunut italialainen mykkäelokuva. Gino Zaccarian ja Dante Testan ohjaaman draaman pääosaa esittää Ermete Zacconi.
Juoni.
Teollisuusmies Evaristo Marni palkkaa juopon Tonion polttamaan kilpailijansa Andrea Vivantin tehtaan. Vivantia syytetään vakuutuspetoksesta ja hänet tuomitaan elinkautiseen vankeuteen. Syyllisyyttä poteva Marni ottaa Vivantin tyttären Lidian kasvatettavakseen.
Vietettyään 13 vuotta vankilassa Vivanti pakenee päästäkseen näkemään tytärtään. Hän tapaa kapakassa Tonion, joka kiristää Marnia tämän allekirjoittaman kirjelapun avulla. Vivanti saa sen käsiinsä, pääsee selville juonesta ja päättää kostaa Marnille. Nähtyään tyttärensä, joka on rakastunut Marnin poikaan Robertoon, hän luopuu suunnitelmastaan. Sillä välin kirjelapun katoamisen huomannut Tonio tunkeutuu Marnin huvilaan ja sytyttää sen palamaan. Vivanti pelastaa Marnin tulipalosta. Tämä tunnustaa kuolinvuoteellaan syyllisyytensä ja kehottaa Vivantia huolehtimaan tyttärestään ja nyt orvoksi jäävästä Robertosta.
Tuotanto ja vastaanotto.
Itala Filmin tuottaman "Isän" on kerrottu perustuvan elokuvan valmistumisvuonna kuolleen August Strindbergin samannimiseen näytelmään. Se oli aikansa tunnetuimpiin teatterinäyttelijöihin kuuluneen Ermete Zacconin ensimmäinen elokuvarooli. Erikoistehosteista vastasi Segundo de Chomón.
"Isä" edustaa varhaista realistista suuntausta italialaisessa elokuvassa. Se esittää yhteiskunnan ongelmien johtuvan taloudellisesta kehityksestä ja nykyajan paheista. Teollisuusmiehen ahneuden ja tekopyhyyden vastakohdaksi asetetaan tavallisten ihmisten moraaliset arvot. Kaupunkiympäristö jakautuu palatseihin ja tehtaisiin ja toisaalta kapakoihin ja slummeihin.
Elokuva oli suuri yleisö- ja arvostelumenestys. Kriitikot kiittivät sitä varsinkin Zacconin inhimillisesti totuudenmukaisesta näyttelijänsuorituksesta ja taidokkaasti toteutetusta tulipalokohtauksesta. Myöhemmän arvion mukaan "Isä" oli tärkeä askel elokuvataiteen kehityksessä, joka osoitti että näyttelijäntyö saattoi itsessään tehdä elokuvasta taideteoksen.
Suomessa "Isää" esitettiin alkuvuodesta 1913 ja uudelleen vuonna 1915. Lehtimainoksen mukaan kyseessä oli mestariteos, ”näytäntökauden valtavin, jännittävin ja surullisin draama”. "Tuulispään" arvostelija kuvaili elokuvaa ”vaikuttavaksi, totuudenmukaiseksi ja mieltäkiinnittäväksi”.
Restaurointi.
Elokuvasta on säilynyt Jean Desmetin kokoelmaan kuuluva hollanninkielinen värjätty nitraattifilmikopio, joka on restauroitu Alankomaiden elokuvamuseossa. Alkuperäisestä 1034 metrin pituudesta on jäljellä 749 metriä. Restaurointi on nähtävissä Italian kansallisen elokuvamuseon Vimeo-sivustolla.
Kustaa Ruuskanen

Kustaa Ruuskanen (23. maaliskuuta 1881 Rantasalmi – 9. maaliskuuta 1971 Rantasalmi) oli suomalainen poliitikko. Ruuskanen toimi Kansallisen Edistyspuolueen kansanedustajana vuosina 1919–1922 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Ruuskanen toimi myös Rantasalmen kunnanvaltuuston puheenjohtajana. 
Siviiliammatiltaan Ruuskanen oli maanviljelijä ja hän toimi viljelijänä Rantasalmella vuodesta 1915. Ruuskasen vanhemmat olivat maanviljelijä August Ruuskanen ja Ida Törrönen. Ruuskasen puoliso vuosina 1916–1939 oli Hilja Harmaja sekä vuodesta 1955 Helmi Irene Paananen (e. Niiranen). Ruuskaselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1938.
Moulins-lès-Metz

Moulins-lès-Metz on kunta Koillis-Ranskassa Mosellen departementissa Grand Estin alueella.
Nähtävyyksiä.
Kunnan alueella sijaitsee useita linnoja, joita ovat alkujaan 1300-luvulla rakennettu "Château Fabert", "Château de l'ermitage Saint-Jean" sekä nykyään kaupungintalona toimiva "Château Grignan". Kunnan erikoisin nähtävyys on vanha silta ("Vieux Pont"). Se rakennettiin ylittämään Moseljoki, mutta vuonna 1614 joki muutti uomaansa ja silta jäi kuivalle maalle. Nykyään sillan kaaret ovat puoliksi maahan hautautuneina.
Vahteristonlammit

Vahteristonlammit ovat Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitsevat kaksi lampea.
Maantietoa.
Suuremman lammen pinta-ala on 5,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se pohjoispuolella sijaitsee pienempi lampi, joka on yli 150 metriä pitkä ja noin 50 metriä leveä. Suuremman lammen rantaviivan pituus on 950 metriä ja lampien rannat ovat metsämaata, tosin pienemmän lammen ympäristö sijaitsee suolla. Ne ovat autiot eikä niihin tule tietä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Suuremman lammen vedenpinnan korkeus on 130,2 metriä ja pienemmän 129,9 metriä mpy. Lampiin on johdettu useita metsäojia ja ne laskevat koillisessa sijaitsevaan Iso-Lukkariin.
Kurtlammi

Kurtlammi on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Kaartjoen varressa tiheästi ojitetun Siilinsuon pohjoisosassa. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat kokonaan suota. Lampi on autio, mutte sen itäpuolella sijaitsee retkeilijöiden nuotiopaikka. Lammelle ei johda tietä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu viisi suon kuivatusojaa, joista osa on kaivettu myös laskemaan Kaartjokeen.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa sen nimeksi oli kirjoitettu ”Kiiskilampi” ja siitä virtasi yksi puro ja yksi kaivettu oja Kaartjokeen. Seuraavassa peruskartassa vuodelta 1979 oli lammen nimenä Kurtlammi. Silloin oli myös suo ojitettu tiheästi.
Kaartlammi

Kaartlammi on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Turistonsuolta länteen ja se on keskeltä kapeampi kuin järven päistä, koska järveen laskee Kaartjoki sen keskivaiheille. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja sen rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Lampi on autio eikä sinne johda maantietä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu yli 20 suo-ojaa ja se on myös Kaartjoen läpivirtausjärvi. Kaartjoki alkaa Kaartjärvestä ja se laskee seitsemän kilometrin päässä Torhoon ja Lairoon.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Karalampi”. Vuoden 1979 peruskartassa se nimi on ollut Kaartlampi ja silloin oli Kaartjoen tulouoma oikastu Riihisalosta tulevalla leveällä ojalla. Vanha uoma luikerteli uuden uoman vierellä seisahtuneena. Suoalue oli ojittamatta, mutta vuoden 1979 kartassa oli koko suo ojitettu.
Ukkoslammi

Ukkoslammi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Tammelasta Räyskälään ja siitä kaakkoon päin jatkuvan harjujakson lähiympäristössä Kaartjärven itäpuolella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Lampi sijaitsee omassa painaumassaan, josta on kuitenkin johdettu oja Kaartlammin ympäröivälle ojitetulle suolle. Ukkoslammin rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lammen itärannalle on rakennettu vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tiet yhdystieltä 2832.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,4 metriä mpy. Lammesta on johdettu suora oja Kaartlammin suolle ja sen kuivatusojia myöten kulkeutuvat myös lammen vedet.
Historiaa.
Vasta vuoden 1979 peruskartassa oli lammesta kaivettu oja Kaartlammin suolle kaitettuun ojaverkoston. Lammella sijaitseva mökki on ilmestynyt siihen vasta vuoden 1987 karttaan.
Turisto

Turisto on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Turistonsuon pohjoisosassa Kaartjoen ja Leppälammin välissä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Lampi on asumaton ja tietön.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. Lampeen on johdettu kuusi Turistonsuon suo-ojaa, joista yksi on Kaartjokeen vievä johto-oja.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Turisto lampi” ja sen mahdollinen laskuoja laski siinä Kaartlammiin. Vuoden 1958 peruskartassa esitettiin, kuinka pohjoisessa sijaitsevasta Leppälammista kaivettiin laskuoja Turiston kautta Kaartjokeen. Tähän johto-ojaan johdettiin pohjoisosan ojituksia. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa näkyy, kuinka Turistonsuon ja Kaartlamminsuon ojitustyö on saatettu päätökseen.
Leppälammi (Loppi)

Leppälammi on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän Pernunnummen ympäristössä Kaartjärven itäpuolla, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Lampi on muodostunut suoalueen reunalle, mutta se on pysynyt melko suuren järvenä. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä ja sen rannat ovat itä- ja eteläpuolilla pääosin metsämaata, mutta muualla suota. Sen rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet lammen kaakkoispuolelta ohittavalta yhdystieltä 2832.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,8 metriä mpy. Lampeen on johdettu yli 20 suo-ojaa. Lounaassa sijaitseva Lahnalammi laskee suo-ojaa myöten Leppälammiin. Vaikka nykyään Leppälammista lähtee suo-ojia eri suuntiin, laskee se vetensä pääasiassa kaakkoon Turiston kautta Kaartjokeen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin kuten nykyäänkin ”Leppä lampi”. Sille on merkitty laskuoja Kaartjärveen, mikä voi nykyisten karttojen korkeuskäyrien mukaan olla mahdotonta. Kun vielä lampi on piirretty epätarkasti ja kun vielä vuoden 1958 peruskartassa ei laskuojaa näy, voi tietoon suhtautua epäilevästi. Lammen ensimmäinen laskuoja saattaa olla Turistoon 1950-luvulla kaivettu johto-oja. Lammen ensimmäinen rakennus näkyy tien varressa vuoden 1958 kartassa ja vuosien 1979 ja 1987 kartoissa rakennuksia oli jo neljä.
Lahnalammi (Loppi, Topeno)

Lahnalammi on Kanta-Hämeessä Lopella Topenon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat suota. Lampi on autio, mutta sen lähettyvillä sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 2832.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,6 metriä mpy. Lampeen on johdettu ympäröivältä suolta kuusi ojaa, joista pohjoiseen virtaavat ovat samalla laskuojia. Ne laskevat viereiseen Leppälammiin, jonka vedenpinta on 60 senttimetriä alempana.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on merkitty karttaan nimettömänä. Sen ympäristössä ei ollut asutusta eikä esimerkiksi niittyjä. Vuoden 1958 peruskartassa lampi oli edelleen luonnontilassa, mutta sen eteläpuolelle oli perustettu pieni maatila, jonka peltoja sijaitsi lammen lähettyvillä. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa lampea ympäröivä suo oli ojitettu nykytilaansa.
Korvenalustanjärvi

Korvenalustanjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvi sijaitsee Viialan Vaimaroiselta Valajärven eteläpuolelle Väihikkälään kulkevan harjujakson jäätikköjokimuodostumassa. Harjujakso kulkee järven pohjoispään ylitse länsi-itä-suuntaisena, mutta Kaartjoki virtaa harjuselänteen matalimmasta kohdasta ylitse. Harjujakso kääntyy järven koillispuolella kohti etelää ja ohittaa Kukkolankulman sen itäpuolelta . Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltoa. Järvessä on yksi saari Rautasaari, joka sijaitsee luusuan edessä. Järven lähiympäristössä on kolme maatilaa ja rannoilla kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 2871 ja 13643, taikka harjua seuraavalta kylätieltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu avo-ojia, mutta sen pohjoispäähän laskee Päkinlähteiden luontaiset ojat. Järvi on Kaartjoen läpivirtausjärvi siinä mielessä, että Paloniitunjärven eteläosaan laskee Välijoki, jonka on Kaartjoen yksi osuus, ja Kaartjoki jatkaa Korvenalustanjärven pohjoispäästä matkaansa koilliseen päin. Järvien välillä vesi virtaa Petäjäsniemen vierestä ruohottuneen salmen läpi. Järvillä on sama vedenpinnankorkeus.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa oli järven nimi kirjoitettu ”Korvenalustanjärvi”, mutta esimerkiksi vuoden 1961 peruskartassa oli sen nimenä väliaikaisesti ”Korvenalusjärvi”. Järven itärannat olivat niittyinä ja Kaartjoen luusuan luoteispuolella sijaitsi ensimmäiset pellot, jotka eivät vielä silloin kuuluneet Ahoisten kylään. Järven rantojen läheisyydessä ei ollut taloja. Vuoden 1961 peruskartassa viljelyksiä sijaitsi lähes yhtenäisenä vyöhykkeenä järven luoteispuolella ja kaksi peltitilkkua sijaitsi itärannan tuntumassa. Kirvesmäki oli silloin ja on edelleen metsämaata. Järven vaikutuspiirissä oli neljä maatilaa ja yksi vapaa-ajan asunto, vuoden 1979 kartassa kuusi vapaa-ajan asuntoa ja vuoden 1989 kartassa niitä oli seitsemän.
Luontoarvoja.
Sekä Paloniitunjärvi että Korvenalustanjärvi kuuluvat samaan Natura 2000-ohjelman suojeluyksikköön. Katso sen tietoja Paloniitunjärvestä.
Avauslammit

Avauslammit ovat Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitsevat kolme lampea.
Maantietoa.
Suurimman lammen pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. 
Ne sijaitsevat Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Lammet sijaitsevat maaston painaumissa, joiden rinteet ovat jyrkkäpiirteiset . Kaartjärvi sijaitsee lammista alle 100 metrin päässä. Suurimman lammen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja lampien rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Rannoille on rakennettu yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13623.
Vesistösuhteet.
Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Kaartjärven valuma-alueeseen lammet kuuluvat. Lampien vedenpinnan korkeus on 116,8 metriä mpy., mikä on sama kuin läheisellä Sarvilammillakin. Tämä lienee alueella pohjaveden taso. Eteläiseen lampeen tulee Avauksenmäen luota yksi oja tekolammelta. Vanhoissa peruskartoissa tekolammen paikalla on ollut pieni pelto. Kaksi suurinta lampea ovat yhteydessä toisiinsa, mutta kolmas on umpilampi.
Sarvilammi (Loppi)

Sarvilammi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän Pernunnummen ympäristössä Kaartjärven eteläpuolella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Kaartjärven eteläpuolelta kulkee Tammelan ja Räyskälän läpi harjujakso, jonka painaumassa lampi sijaitsee . Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Sen rannoille on rakennettu noin 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13623, joka vie Räyskälään.
Vesistösuhteet.
Sarvilampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,8 metriä mpy. Lampi on tulo- ja laskuojaton ja siksi myös umpilampi.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa se on nimetty, mutta siinä se on autio metsälampi. Vasta vuoden 1979 peruskartassa sen rannoille ilmaantui kuusi mökkiä yhdellä kertaa. Niille tuli tiet yhdystieltä tai Sarvilamminkalliolla kulkevalta tieltä.
Parkuva

Parkuva on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 7,2 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen ranta mutkittelee voimakkaasti. Järven koillisosassa on suuri niemi, jonka kainaloihin jää lahdet. Rannoille on rakennettu kahdeksan mökkiä, joille tulee tiet yhdystieltä 13623 joko välillisesti tai suoraan.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,2 metriä mpy. Järvellä on kaksi lyhyttä ojaa, joista toinen on Siltastenlammin laskuoja. Järven oma laskuoja laskee 40 metrin mittaisena tien alitse Kaartjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Parko lampi”. Siltastenlammen ympäristö ja lammen ja Parkuvan väli on raivattu niityksi. Alueella ei kuitenkaan asuttu. Vuoden 1958 peruskartassa kulki Parkuvan ja Kaartjärven välistä tie, jonka varressa Parkuvanmäellä oli kansakoulu. Suurimmassa niemessä sijaitsi silloin mökki, joita oli vuoden 1979 kartassa seitsemän, ja vuoden 1987 kartassa kahdeksan. Koulusta on silloin tullut Räyskälän leirikeskus.
Hasso Krull

Hasso Krull (s. 31. tammikuuta 1964 Tallinna) on virolainen runoilija. Hän on merkittävimpiä virolaisia nykyrunoilijoita.
Krull kirjoitti aloittaessaan vuonna 1986 salanimellä Max Harnoon. Hän on kääntänyt runoja ja opettanut Tallinnan yliopistossa.
Krull on saanut useita palkintoja, muun muassa viisi kertaa Eesti Kultuurkapital -rahaston palkinnon.
Suomennetut teokset.
Runoja antologioissa:
sekä julkaisuissa:
Siltastenlammi

Siltastenlammi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen länsirantaan ulottuu peltoja, mutta itäranta on metsämaata. Sen lähiympäristössä on kaksi maatilaa ja rannoille on rakennettu seitsemän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 13623.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 144,5 metriä mpy. Lampeen on johdettu muutama avo-oja pelloilta ja Lukonsuolta. Lammen laskuoja laskee Parkuvaan, joka laskee vuorostaan Kaartjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa oli lammen ympäristö ja sen ja Parkuvan väli on raivattu niityksi. Alueella ei kuitenkaan asuttu. Vuoden 1958 peruskartassa oli lammen itärannassa rakennus, joka hävisi seuraavaan vuoden 1979 karttaan mennessä. Silloin sijaitsi pohjoisrannalla ensimmäinen mökki.
Alimmainen (Loppi)

Alimmainen on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummen laidalla, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat itäpuolella peltomaata ja länsipuolella metsämaata. Lampi on melko matala ja sen pinnalla kelluu runsaasti vesikasvillisuutta. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa ja järven lähiympäristössä sijaitsee neljä maatilaa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13623.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,8 metriä mpy. Lampeen ei ole johdettu muita avo-ojia kuin Tapaleenjärvestä tuleva ja Kaartjärveen laskeva Valtaoja. Sen mukaisesti lampi on läpivirtausjärvi.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi oli ”Alimmainen lampi”. Se sijaitsi laajan suon ja kangasmetsän välisellä reunalla. Karttaan on merkitty Räyskälän kylään kuuluvia peltoja ja niittyjä, jotka ulottuvat rantaan asti. Lammen eteläpuolella sijaitsi kaksi torppaa. Vuoden 1958 peruskartassa on Valtaojan rinnalla luontaisena virtaava puro, joka vaikuttaa olevan Alimmaisen aikaisempi laskupuro.
Taipaleenjärvi (Loppi)

Taipaleenjärvi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 11,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummen itäpuolella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen metsämaata, joka on paikoin soistunutta, sekä hieman peltomaata. Rantojen ympäristössä sijaitsee maatila ja sen rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13623.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,2 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme metsäojaa. Ali-Myllystä laskee siihen Peto-oja ja se jatkaa Kaartjärven suuntaan Alimmaisen kautta virtaavana Valtaojan osuudella.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimeksi oli merkitty ”Koskoman lampi”. Se sijaitsi silloin nykyista laajemmalla Isosuolla. Järven kaakkoispuolella sijaitsi kaksi torppaa. Vuoden 1958 peruskartassa oli järven niemi ja järven kaakkoisrannat raivattu peltomaaksi. Petojoki oli siinä nimeltään Patojoki, mutta seuraavassa kartassa vuodelta 1979 se oli nimeltään Petojoki. Niemen juurella oli aluksi kaksi maatilaa, mutta vuonna 1979 Aho on muuttunut vapaa-ajan asunnoksi.
Ali-Mylly

Ali-Mylly on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 34 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Sandurikentän ympäröivät painaumat voivat olla suppia, jotka ovat muodostuneet paikalleen juuttuneen jäävuoren estäessä hiekan leviämisen kohdallensa ja joka on myöhemmin sulanut pois . Tämä selittäisi järven muotoa, jolla on kolme eri järviallasta, jotka ovat liittyneet toisiinsa salmien kautta. Sen etelärantaa seuraa matala harjujakso, joka katkeilee muutamassa kohdassa. Harjun aukosta pääsee etelään jäävälle Salmilamminlahdelle, joka on muodoltaan pyöreä. Järven rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven pohjoispuolella kulkee rannanviertä seuraava yhdystie 13623, josta haarautuu järven koillispäässä yhdystieksi 13624. Teiden takana alkaa heti Räyskälän ilmailukeskus. Järven rannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajanasuntoa. Niille tulee tiet Räyskälästä tulevalta tieltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117 metriä mpy. Järvi kuuluu Kaartjärveen laskevan valtaojan valuma-alueeseen. Ali-Mylly laskee 350 metriä pitkää Petojokea myöten Taipaleenjärveen ja jatkaa sitten Alimmaiseen ja laskee lopuksi Valtaojaa myöte Kaartjärveen. Ali-Myllyyn tulee laskuojia eri suunnilta. Salmilamminlahteen laskevat Tourijärven laskuoja ja Koskualta oja, jonka alajuoksulla sijaitsee Koskuanlammi. Järven länsipäähän laskee Yli-Mylly lyhyttä ojaa pitkin. Järven itäpäähän laskevan Pitkäsuon kuivatusojien johto-oja on toinen siihen laskeva metsäoja.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimeksi on kirjoitettu ”Wähä Myllyjärvi”. Siihen laskevissa Tourijärven ojassa ja Yli-Myllyn ojassa oli kartassa vesimyllyn kerttamerkkit. Vuoden 1958 peruskartassa oli järven pohjoispuolella metsämaata, mutta vuoden 1979 kartassa siihen oli jo merkitty lentokenttä ja Purjelento-opisto.
Tourijärvi

Tourijärvi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Järven koillisrantaa seuraa Ali-Myllyltä tuleva Tuorijärvenharju, jonka rinteet putoavat suoraan veteen. Muut rannat ovat alavaa metsämaata. Järvellä on kaksi saarta, jotka ovat molemmat yli aarin kokoiset. Niiden rantaviivan yhteispituus on 600 metriä, mutta ne ovat autiot. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 1,971 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 5,0 metriä ja suurin syvyys on 16,4 metriä. Syvin kohta sijaitsee saarten välikössä, mutta suuremman saaren pohjoispuolella on vielä toinen yli 12 metriä syvä syvänne. Järven rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja rannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet Räyskälästä tulevalta tieltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,4 metriä mpy. Siihen on johdettu toistakymmentä lyhyttä metsäojaa. Järven laskuoja on yli 300 metriä pitkä ja se laskee Ali-Myllyn Salmilahden lahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Tuorijärvi” ja sen laskuojassa oli piirretty vesimyllyn karttamerkki. Vuoden 1958 peruskartassa ”Tuorijärvi” oli autio ja siihen laski kolme metsäojaa. Vuoden 1979 kartassa oli jo vajaa 20 vapaa-ajan asuntoa.
Yli-Mylly

Yli-Mylly on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 16,4 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Järvi vaikuttaa siten muodostuneen vähintään kolmesta supasta, jotka ovat toisiinsa yhteydessä sen ainoan saaren kohdalla. Saaren eteläpuoli on kasvillisuuden valtaamaa matalikkoa ja saari itse osa harjujaksoa, joka alittaa järven sen länsipäässä ja kulkee sitten järveä sen pohjoisrantoja seuraten. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Räyskälästä tulevalta tieltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,9 metriä mpy. ja sen etelärantaan laskee kaksi metsäojaa, joista läntisimmän Ämmäojan valuma-alueella sijaitsee esimerkiksi Iso-Melkutin, Vähä-Melkutin, Tammelan Kaitajärvi ja Kinturinlammi. Yli-Mylly itse laskee Ali-Myllyyn, jonka laskuoja päätyy lopulta Kaartjärveen. Yli-Myllyn pohjoispuolella sijaitsee pieni Makkarajärvi, joka on umpijärvi.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa on järven nimeksi kirjoitettu ”Iso Mylly järvi”. Laske laskuojassa on vesimyllyn karttamerkki. Vuoden 1958 peruskartassa näkyy järven itäpäässä Rantalan maatilan peltoja. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa rannoille on ilmaantunut kuusi vapaa-ajan asuntoa.
Kinturinlammi

Kinturinlammi eli myös Kintarinlammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa ja Lopella Suojoen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 5,0 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat Purinsuon avoruota tai metsäistä suota. Lampi on autio ja sen rantaan johtaa pari polkua. Tammelan ja Lopen välinen kuntaraja kulkee pohjois-etelä-suuntaisena lammen itäpuolelta ohi.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,9 metriä mpy. Lampeen on johdettu Purinsuon pohjoisosan suo-ojia. Nämä toimivat samalla lammen laskuojina, jotka yhtyvät koillisessa Ämmäojaan, joka vuorostaan laskee Yli-Myllyyn. Myös Iso-Melkutin laskee Ämmäojaan.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa Kinturinlampi oli luonnontilassaan, mutta vuoden 1979 kartassa tilanne oli ojituksen osalta nykyisenlainen.
Pitkälammi (Tammela, Suojoki)

Pitkälammi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Suojoen kulmakunnalla sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Pitkälampi sijaitsee Mäyrälammin lähellä eri puolelle vedenjakajaa, jonka taakse jää Turpoonjoen valuma-alue. Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä, mutta korkeintaan 50 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata tai suota. Sen rantaan on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2824.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,1 metriä mpy. Järvestä johtaa yksi oja Purnusuolle päin oja Kinturinlammiin, joka laskee Ämmänojaa myöten Yli-Myllyyn ja Iso-Melkuttimeen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen nimi kirjoitettiin ”Meuralampi” ja nykyistä Mäyrälampea ”Keisarinlampi”. Vuoden 1958 peruskartassa molempia lampia kutsuttiin nimellä ”Mäyrälammet” ja ne sijaitsivat ojittamattomalla suolla. Vuoden 1979 kartassa niillä oli nykyiset nimet ja lammille johti tie kolmelle mökille.
Valkeatlammit (Loppi)

Valkeatlammit ovat Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitsevat kaksia lampea.
Maantietoa.
Lampia on kaksi, joista itäisen lammen tiedot ovat tässä. Läntinen lampi on sama kokoinen ja muotoinen ja se sijaitsee 350 metriä itäisestä lammesta länteen. Ne sijaitsevat Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista sanduri tai delta on alueen vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Itäisen lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. Lammet ovat autiot. Läntisen lammen vierestä kulkee yhdystieltä 13623 tie Vähä-Melkuttimen ja Iso-Melkuttimeen rannoille.
Vesistösuhteet.
Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, jonka Kaartjärven valuma-alueeseen lammet kuuluvat. Lampien vedenpinnan korkeus on noin 120 metriä mpy. Vuoden 1958 peruskartassa itäisen lammen vedenkorkeudeksi oli merkitty 121,4 metriä, johon tulee lisätä 10 senttimetriä vastaamaan nykyisiä korkeuksia . Lampiin ei laske ojia, mutta itäisellä lammella on kaivettu oja Iso-Melkuttimeen. Molemmat lammet saavat vetensä pohjavedestä ja sadannasta.
Vähä-Melkutin

Vähä-Melkutin on Kanta-Hämeessä Lopella ja Tammelassa Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 14,9 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Tasaiasen sandurin keskellä olevat painaumat ovat voineet syntyä, kun paikalleen juuttunut jäävuori on estänyt hiekan täyttymisen kohdallansa ja joka on myöhemmin sulanut pois . Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä ja se rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2824.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,4 metriä mpy. Järveen ei tule eikä lähde ojia lukuun ottamatta kapeaa salmea Iso-Melkuttimeen. Järvillä on sama vedenpinnankorkeus.
Rajalammi (Loppi, Räyskälä)

Rajalammi tai myös Rajajärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa ja Lopella Pernummen kylän lähellä sijaitseva ojaton umpilampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Lampi voikin olla sijaintinsa perusteella suppa ja se voi olla viereisen luodatun Tammelan Kaitajärven tapaan syvä . Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio, mutta sinne johtaa metsäautotieltä polku. Lammen yli kulkee pohjois-etelä-suuntaisesti Tammelan ja Lopen välinen kuntaraja.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy. Lampeen ei tule eikä lähde ojia, eli se on umpilampi. Sen vesitalous on sadannan ja pohjaveden varassa.
Tammelan Kaitajärvi

Tammelan Kaitajärvi on Kanta-Hämeessä Tammelassa Pernummen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 10,3 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 756 tuhatta kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 7,3 metriä ja suurin syvyys on 18,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven kaakkoispäässä, missä on koillisosassa toinen 17,5 metrinen syvänne. Näin syvä suppa syntyy sandurille vain kiinni juuttuneen jäävuoren kohdalle, kun se lopulta sulaa pois. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelärannalla Vähä-Melkuttimen välisellä kannaksella sijaitsee vapaa-ajan asunto, jolle johtaa tie Räyskälästä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä mpy. Järveen ei laske ojia ja järveä voi pitää umpijärvenä.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa järven nimeksi oli annettu ”Tammelan Kairajärvi”, mutta seuraavassa 1979 kartassa se oli jo Tammelan Kaitajärvi. Tässä kartassa eteläpään mökkiä kutsuttiin Riitalan kämpäksi.