tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ahilammi (Janakkala)

Ahilammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Turengin taajaman lähellä sijaitseva Hiidenjoen laajentuma tai järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 44 hehtaari ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Itärannalla sijaitsee viisi vapaa-ajan asuntoa ja sen ohittaa siellä rautatie. Pohjoisrantaan Hiidenjoen itäpuolelle on rakennettu pienvenesatama laitureineen, yleinen uimaranta ja Turengin taajama ulottuu siellä lähes järven rantaan. Järven vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy, mikä on sama kuin yläjuoksulla Kernaalanjärvellä ja alajuoksulla olevalla Vanajavedellä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 922 tuhatta kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 6,1 metriä. Syvin kohta sijaitsee itärannan tuntumassa, missä kolkee joen eroosiossa syntynyt uoman kohta, joka on viitoin merkitty veneväyläksi. Toinen lähes nelimetrinen syvänne sijaitsee järven keskivaiheella.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hiidenjoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hiidenjoen suualueeseen, johon se kuuluu. Järvi on itse asiassa Hiidenjoen läpivirtausjärvi. Siihen laskee suo- ja pelto-ojia itä- ja länsirannalta.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven länsipuolella sijaitsi Nuolialan kylä ja itäpuolella Kuumolan kartano. Joen ja järven rannat olivat olleet suota ja ne oli pääosin raivattu niityiksi. Niittyjen ulkoreunoilla kiersivät pellot.
Vuoden 1962 peruskartassa järvi oli täysin autio. Siihen laski Nuolialasta oja ja itäpuolen suo oli tiheään ojitettua. Vuoden 1979 kartassa itärannalla näkyy jo kolme mökkiä ja vuonna 1989 kartassa sinne on ilmaantunut neljäskin. Mökeille johti nyt tiet ja pohjoisrannassa oli nyt pienevesatama. Viimeisessä vuoden 1998 kartassa Turengin taajama on lähes järven rannassa.
Liinalammi (Janakkala)

Liinalammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Turengin taajamassa Pyhämäessä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee 200 metriä Hiidenjoesta. Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,1 metriä mpy, joten se on 0,5 metriä korkeammalla kuin Hiidenjoen vedenpinta. Lampi on antanut nimensä viereiselle yleisurheilu- ja jalkapallokentälle. Lammessa on myös yleinen ja hyvin suosittu uimaranta , jossa on kaksi laituria ja teline, jossa on kolmen metrin hyppylauta. Lammen sanotaan olevan syvä.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hiidenjoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hiidenjoen suualueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen ei tule jokia ja siitä laske ojia, joten se on umpijärvi. Pyhämäki on kuitenkin harjujakson osa, joten maan huokoisuus mahdollistaa pintaveden vajoamisen pohjavedeksi. Lopulta vesi vajoaa ja suotuu Hiidenjokeen, joten lammen kuuluminen Hiidenjoen suualueeseen on perusteltua.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa nimetön lampi sijaitsi postitien alapuolella ja se sijaitsi harjualueen metsikön laidalla alemmaksi raivatun niityn reunalla. Lammen lähialue oli autiona.
Urheilukenttä rakennettiin Liinalammelle vuonna 1953 . Lammen ympäristö on pysynyt 1962 jälkeen melko muuttumattomana.
Luontoarvoja.
Liinalammen vesi on arvioitu hyväksi, vaikka se silmäarvioinnin mukaan onkin rehevöitynyt. Vuonna 1978 sen vesi käsiteltiin ferrosulfaatilla, joka sitoi fosfaatit ja ne vajosivat lammen pohjalle.
Asikonmeri

Asikonmeri on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Leppäkosken kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee 50 metrin päässä Välijoesta, joka on Puujoen jatke ennen laskemistaan Kernaalanjärvestä itään työntyvään Vettenjakamoon, josta Hiidenjoki saa alkunsa . Lammen pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja rannat ovat suojeltua Asikonsuota. Lammen vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy, mikä on sama vedenpinnankorkeus kuin Kernaalanjärvessä, Hiidenjoessa ja Vanajavedessä. Lampi on autio.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hiidenjoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hiidenjoen suualueeseen, johon lampi kuuluu. Vanhoissa kartoissa joen ja lammen väliin oli kaivettu oja, jota ei nykykartoissa erotu. Oja erottuu sen sijaan ilmavalokuvissa .
Historiaa.
Asikonmeri on Puujoesta tai Välijoesta irti kuroutunut lampi. Ilmusjärvelle on käymässä samalla tavalla, koska järven ja joen uomat ovat jo eriytyneet toisistaan, vaikka vesiyhteys niiden välillä on edelleen olemassa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Asikonmeri näkyy nimettömänä Puujoen ulokkeena. Lammen länsipää on yhteydessä jokeen ja viereinen Ilmusjärvi on kokonaan läpivirtausjärvi, joka aivan avoin ilman saarta. Lammen ympäristö, joka on nykyään Asikonsuota, oli tuolloin niittyä. Niityn ja metsän laidalla sijaitsi kolme torpan rakennukset.
Vuoden 1962 peruskartassa Asikonmeren ja joen väliin oli kaivettu oja. Asikonmereen laski metsästyä oja, jonka suo-osuus oli suoraksi kaivettu. Lisäksi järven luoteispäässä sijaitsi suolla lato. Vuoden 1979 kartassa lampeen oli johdettu kymmenen suo- ja metsäojaa samalla kun lato oli kadonnut.
Ilmusjärvi

Ilmusjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Leppäkosken kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 7,4 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja lammen rannat muodostuvat etelässä Röyhynsuosta ja pohjoisessa Asikonsuosta. Järven vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy, mikä on sama kuin Kernaalanjärvessä ja Vanajavedessä. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 164 tuhatta kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys on 3,8 metriä. Syvin kohta sijaitsee keskellä lampea.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hiidenjoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hiidenjoen suualueeseen, johon järvi kuuluu. Lampi on aina ollut läpivirtausjärvi, mutta vasta vedenpinnan pienoinen lasku eriytti Puujoen kulkemaan pohjoista reittiä ohitse. Suolta tulevien ojien nykymerkitys lammen vesitaloudelle on merkityksetön, sillä yhteydet turvetuotantoalueelle ovat poikki.
Historiaa.
Asikonmeri on Puujoesta tai Välijoesta irti kuroutunut lampi ja Ilmusjärvelle on käymässä samalla tavalla, koska järven ja joen uomat ovat jo eriytyneet toisistaan, vaikka vesiyhteys niiden välillä on edelleen olemassa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Ilmusjärvi on kuin leveän joen laajentuma. Kartta on piirretty ennen kuin Pyhäjärven ja Vanajaveden vedennan alenemiset oli toteutettu. Järvenlaskussa lammen pohjasta on alkanut pilkistämään pohja näkyviin ja joki on ottanut uomakseen vedestä nousseen saaren pohjoissivun.
Ilmusjärvi oli vielä 1962 peruskartassa yhtenäinen lampi, jonka keskellä sijaitsi matala ruohikkoalue. Kun seuraavassa kartassa vedenpinta oli laentunut, nousi ruohikkoalueen pohja vedenpintaan ja se tulkittiin kartassa suosaareksi. Lampi pieneni näin kovasti ja joen uoma alkoi kiertää saaren pohjoispäässä. Röyhynsuo, jossa lampi sijaitsi, oli 1962 ojittamatonta kosteikkoa. Seuraavassa kartassa se oli ojitettu valtaojilla ja kaakkoispäästään kuivatusojilla tiheästi. Nykyään sama ojitettu alue on turvetuotantoaluetta.
Rahitunlammi

Rahitunlammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Leppäkosken kylän lähellä Rahitunmäessä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee harjujaksoon kuuluvan Rahitunmäen pohjoisreunalla. Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammen tilavuus on 110 000 kuutiometriä . Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja rannoilla kasvaa kangasmetsää. Etenkin lammen lounaisranta kohoaa jyrkkänä mäelle. Mäen huippu sijaitsee 35 metriä ylempänä kuin lammen vedenpinta, joka on 80,2 metriä mpy. Lampi on autio, mutta sen itärannalla sijaitsee yleinen uimaranta. Lammen luoteispuolella on vedenottamo, jonka vesi on todennäköisesti peräisin Limmamäen paksusta sorakerrostumasta.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hiidenjoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hiidenjoen suualueeseen, johon lampi kuuluu. Sillä oli laskuoja, joka on ilmeisesti tukittu. Se saa vetensä lähinnä harjun pohjavedestä ja on siten umpijärvi. Veden teoreettinen viipymä järvessä on 849 vuorokautta eli 2,3 vuotta.
Historiaa.
Rahitunmäki on viimeisen jääkauden jälkeisen sulamisvaiheen jäätikköjoen uomaan muodostunut harju, jota kutsutaan Rahitunmäen selänteeksi. Mannerjään reuna sijaitsi Rahitunmäen kohdalla, kun jäätikköjoen vedet purkautuivat mereen ja levittivät joen mukanaan tuoman hiekan ja soran purkautumisaukon eteen muodostaen ensin Kirkonmäen deltan ja sitten myöhemmin Linnamäen deltan. Hiekan joukkoon hautautui runsaasti suuria jäälohkareita, joiden jättämiä suppakuoppia näkee maastossa edelleen. Rahitunlammi on suppia, jonka pohja on suhteellisen matalalla ja siksi siihen on kertynyt pysyvästi vettä.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on merkitty nimettömänä ja pienellä Puujoen mutkaan laskevalla ojalla varutettuna. Lampi oli tuolloin autio.
Vuoden 1962 peruskartassa lammen pohjoisrannassa sijaitsi talo ja lammen länsipäästä lähti Puujokeen suoraksi kaivettu oja. Lammelle ja talolle johti vain polkuja tai yksityistie. Vuoden 1979 kartassa pelto oli ostettu kunnalle ja maille oli rakennettu vedenottamo, jolle johti tie. Vuoden 1989 kartassa laskuojan suuhun suolle oli kaivettu vesiallas, jota ei nykykartoissa enää näy.
Luontoarvoja.
Lammesta on saatu pyydystettyä harvinainen piikkimonni vuonna 2007, jonka paino oli yli puoli kilogrammaa.
Koiranvuolle

Koiranvuolle on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Puujaan kylässä ja Puujoen uomassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on Puujoen uoman pieni laajentuma eli sitä voi pitää läpivirtausjärvenä. Sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa tai taloa. Järven vedenpinnan korkeus on 80,2 metriä mpy, joka on sama kuin yläjuoksulla olevalla joen nimettömällä laajentumalla. Järveen ei laske muita ojia. Järven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 128 tuhatta kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,7 metriä ja suurin syvyys on 9,4 metriä. Järvi on selvästi jokiuomaa syvempi joka suhteessa.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Varunteen alueeseen, johon järvi kuuluu. Puujoki yhtyy Kernaalanjärven Vesijakoon, mistä Hiidenjoki alkaa ja joka laskee Vanajaveteen. Puujoki saa alkunsa Ansionjärvestä, josta Puujoki virtaa ensin etelään Oittiin ja kääntyy siellä Salpausselän takia luoteeseen Koiranvuolteelle.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Puujokea kutsuttiin nimellä ”Vittamonjoki”. Puujaan kylä sijaitsi pohjoisempana ja Koiranvuolteen seutu oli autiota niittyä. Varunteenkoskessa oli merkitty kolme vesimyllyä (nimi kartasta ”Waranta”). Joki oli vuolteen kohdalla jo silloin leveää.
Vuoden 1964 peruskartassa pellot ulottuivat luoteispuolella rantaan asti. Silloin oli rannoilla kolme asuntoa. Vuoden 1964 kartassa oli länsirannat metsitetty ja rannoilla sijaitse kuusi taloutta ja vuoden 1988 siellä oli kahdeksan taloutta. Yhdystie 13826 eli Puujaantie ohittaa järven sen eteläpuolelta.
Huvilammi

Huvilammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Oitin taajaman lähellä sijaitseva tekojärvi.
Maantietoa.
Lampi on syntynyt 1900-luvun alussa, kun tiilitehtaan omistaja Oskar Forström rakensi ojaan padon ja rakensi sen ympärille puiston. Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen kaakkoisranta on asutusalueen sisällä. Lammen vedenpinnan korkeus on 88,8 metriä mpy.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Varunteen alueeseen, johon lampi kuuluu. Puujoki yhtyy Kernaalanjärven Vesijakoon, mistä Hiidenjoki alkaa ja joka laskee Vanajaveteen. Puujoki saa alkunsa Ansionjärvestä, josta Puujoki virtaa ensin etelään Oittiin ja kääntyy siellä Salpausselän takia luoteeseen Koiranvuolteelle. Nahkurinoja yhtyy Puujokeen avoimella peltoaukealla Töytynmäen yläpuolella. Ojan valuma-alueella sijaitsee kaksi hiekkakuopan lampea kantatien 54 vieressä, Huvilampi Töytynmäessä ja Liesilammi kilometrin verran yläjuoksulle päin.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Oitti oli nimeltään ”Ois by”. Sen ohi juoksi Umpistenmaan suunnalta oja Puujokeen, jonka nimi oli tuolloin ”Oitenjoki”. Ojan ympäristö oli raivattu niityksi, mutta Huvilampi ja Lieslampi puuttuvat molemmat kartatlta.
Jo vuoden 1964 peruskartan mukaan Huvilammen ympäristö oli tiheään rakennettua aluetta.
Lieslammi (Hausjärvi)

Lieslammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Umpistenmaan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Salpausselkällä Umpisten ja Halkomäen kylien väkissä aivan rautatien varressa. Sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja rannat ovat Salpausselän hiekkaa ja soraa. Lammessa on yksi saari, joka sijaitsee lammen luonaispäässä. Sen koillispäähän päättyy peltoaukea, johon liittyy asutusta lammen pohjoispuolella. Koillisrannassa sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Lammen vedenpinnan korkeus on 93,9 metriä mpy.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Varunteen alueeseen, johon lampi kuuluu. Puujoki yhtyy Kernaalanjärven Vesijakoon, mistä Hiidenjoki alkaa ja joka laskee Vanajaveteen. Puujoki saa alkunsa Ansionjärvestä, josta Puujoki virtaa ensin etelään Oittiin ja kääntyy siellä Salpausselän takia luoteeseen Koiranvuolteelle. Lieslammin laskuoja alkaa pelto-ojana,
joka virtaa Huvilammiin Oitin taajamaan ja josta oja jatkaa Nahkurinojana Puujokeen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ei ollut piirretty Lieslammia näkyviin.
Vuonna 1964 julkaistussa peruskartassa Lieslammi näyttää olevan suolammi, jonka äärelle on raivattu peltoa. Junarata ohitti lammen sen rantaa hipoen. Koillispuolen peltotilkku oli metsitetty vuoden 1979 kartassa ja sen pohjoisrantaan oli vuoden 1988 kartassa ilmaantunut rakennus.
Kivenpuulammi

Kivenpuulammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Puujaan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi jää Valkjärven ja Ansiojärven väliin niin, että kummankin järven välissä ovat kapeat kannakset. Lammen pinta-ala on 10,7 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja rannat ovat metsämaata, mutta lammen etelärantaa reunustaa pellonpää. Etelässä kohoaa Keijumäki 35 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Rannoille on rakennettu 20 vapaa-ajan asuntoa. Lammen kaakkoiskulmassa sijaitsee kaksi maatilaa.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Lammen laskuoja lähtee lammen kaakkoispäästä ja se laskee 1,7 metriä alempana olevaan Ansionjärveen. Ainoa tulo-oja on Valkjärven lyhyt laskuoja, jonka kautta 1,5 metriä korkeampi Valkjärvi laskee lampeen. Ansiojärvestä laskee Puujoki, joka laskee Kernaalanjärven kautta Hiidenjokeen, joka laskee Vanajaveteen.
Luontoarvoja.
Järvellä tehtiin elokuussa 2012 silmämääräinen kasvillisuusinventointi. Inventoinnissa ei havaittu rauhoitettuja lajeja, mutta luusuassa esiintyi harvinaisempi jokileinikki. Putkilolajeja havaittiin 22 lajia. Järven lajit ovat oligotrofisia ja mesotrofisia lajeja sekä laaja-alaisesti esiintyviä lajeja. Vain isosorsimo on eutrofisia kasvupaikkoja suosiva laji.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampea ei esiinny erillisenä järvenä. Se saattaa olla siinä kartassa osa ”Walkiajärveä”, jolloin järvellä olisi toimitettu järvenlasku. Ainoa maatila oli Ansion talo lammen eteläpuolella.
Vuonna 1964 julkaistussa peruskartassa on rannoille rakennettu jo kymmenen vapaa-ajan asuntoa ja Valkjärven kannakselle oli merkitty sana leirikeskus Tulikallion paikalle. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa kulki lammen ympäri tie. Leiraöueelle oli vuoteen 1988 rakennettu lisää rakennuksia.
Valkjärvi (Hausjärvi)

Valkjärvi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Puujaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 103 hehtaaria ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,3 kilometriä leveä. Järven suuri selkä on kilometrin pitkä ja leveä, mutta sen keskellä sijaitsee suuri Isosaari. Järven luoteispäässä länteen työntyy kilometrin pituinen haarautuva lahti, jonka lahdensuu on 50 metriä leveä. Sen pohjoinen lahdenpohjukka on nimeltään Valkjärvenlahti ja eteläinen haara Kylmälahti. Järven lounaispäässä sijaitsee Pihonlahti, jonka lahdensuu on yli 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 10,3 kilometriä. Saaria on kolme. Isosaari on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Luoteisen lahden suulla sijaitsee kaksi pikkusaarta, joista suurempi on nimeltään Pikkusaari. Järven rantaviivan pituus on 10,6 kilometriä, josta saarille kuuluu toista kilometriä. Järveen laskee kolmelta rannalta jyrkkiä rantoja. Lahtien väliin jäävä Metsolanmäki kohoaa 40 metrin korkeuteen, ja Keijuniemi ja Tervamäki ovat matalampia ja pienempiä. Järvellä on rannoilla ja saaressa viisi maatilaa ja lähes 60 vapaa-ajan asuntoa. Järven ympäri kiertävät tiet. Järven itärannassa sijaitsee kunnan omistama Valkjärven leirialue .
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,7 metriä mpy. Järveen laskee neljä lyhyttä metsäojaa. Pohjoisrantaan laskee Sampalammen ja Syymälammen yhteinen laskuoja. Valkjärven laskuoja lähtee järven itärannasta leirikeskuksen kohdalta ja se laskee 1,5 metriä alempana olevaan Kivenpuulammiin ja sieltä vielä Ansionjärveen. Ansionjärvestä laskee Puujoki Kernaalanjärveen ja siitä Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Luonnonarvoja.
Järven kasvustoa tutkittiin viimeksi kesällä 2012. Silloin havaittiin 41 erilaista putkilokasvilajia. Kasvilajit edustivat oligotrofisia tai mesotrofisia lajeja. Poikkeus oli kapeaosmankäämi, joka edustaa eutrofisia lajeja. Järvi on lievästi rehevöitynyt, mutta järvessä ei ole havaittu 1970-luvun jälkeen rehevöitymiskehitystä. Kanadanvesirutto ja tummalahnaruoho ovat taantuneet verrattuna edelliseen vuoden 1989 kasvilajitutkimuksen.
Valkjärven ja Kivenpuulammin suojeluyhdistys järjesti vuosina 2013 ja 2014 Valkjärvenlahden ja Särjenmättään rantoja.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Walkiajärvi”. Sen rantaviiva oli piirretty niin,
että järveen olisi kuulunut myös Kivenpuulammi. Jos tämä on totta, on järvessä tehty järvenlasku.
Vuoden 1964 peruskartassa Isosaaressa oli yhdeksän vapaa-ajan asuntoa. Niitä oli rakennettu myös Kylmälahteen, Tampintielle, Pihonlahdelle ja Isosaaren pohjoispuolelle. Vuoden 1979 kartassa niitä oli ilmaantunut erityisesti Tervaniemen eteläpuolelle ja Lasinrantaan.
Sampalampi

Sampalampi tai myös Sampsalammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Varunteen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 0,8 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä ja sen rannat ovat suora. Lampi sijaitsee heti Valkjärven maatilan takana.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 86,4 metriä mpy ja siihen laskee Syymälammen oja ja laskuoja laskee etelään Valkjärveen. Valkjärven laskureitti käy Ansionjärven laskujoen Puujoen ja Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Joutsenlammi (Hausjärvi)

Joutsenlammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Puujaan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen luoteispuolella 50 ympäristöään korkeammalle kohoava Piippukallio on siellä huippua 25 metriä matalammalla olevan lammen suojana länsituulilta. Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja rannat ovat avosuota ja ympäristö suota. Rannan tuntumaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tie Puujaan kylältä.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Ansionjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy. Siihen ei laske metsäojia ja laskuojakin puuttuu karttojen mukaan.
Historiaa.
Vuoden 1964 peruskartassa lampi oli autio , mutta siitä lähti luontaiselta vaikuttava suo-oja alempana sijaitsevalle Laakeasuolle. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa oli lammelle ilmaantunut kaksi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtava tie kiersi suon itälaitaa ja patosi lammen laskuojaa niin, että lampi tulvi lähes kaksinkertaiseksi. Seuraavassa vuoden 1988 kartassa lampi oli taas kutistunut entiselleen.
Haukilammi (Janakkala, Mallinkainen)

Haukilammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee kumpulevassa maastossa alavalla soistuneessa metsämaastossa. Sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja rannat ovat kokonaan soistunutta metsämaata. Itärannalle on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tie Turengin suunnalta. Vastarannalla on tietön rakennus.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 124 metriä mpy. Viereisen suon ojitus on kytketty lampeen kaivetulla ojalla. Ojia myöten ylimääräiset vedet virtaavat etelään Haukijokena, joka yhtyy pelloilla Lähdeojaan. Se puolestaan yhtyy Heinäjokeen sen alajuoksulla juuri ennen Heinäjoen yhtymistä Puujokeen. Puujoki laskee Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Harjunlammi (Janakkala)

Harjunlammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja lammen ranta on itäistä rantaa lukuun ottamatta soistunutta metsämaata tai suota. Itäranta viettää jyrkemmin veteen eikä siellä ei ole suota. Siellä sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa kuten myös lounaassa suosaarekkeessa ja länsirannassa yhteensä kolme. Niille kulkee tie Turengilta.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,2 metriä mpy. Lampeen ei johda ojia eikä sillä ole laskuojaa. veden ilmeisesti suotuvat maan ja suon pintavetenä alempana sijaitsevaa Haukilammiin.
Kärmelammi (Janakkala)

Kärmelammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat puoliksi peltoa ja metsää. Sen rantaan on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 91,5 metriä mpy. Lampeen on kaivettu laskuoja, joka kartan mukaan päättyy yhdystien 13853 ojaan. Sieltä se varmaan jatkaa Heinäjoen kautta Puujokeen, joka laskee Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Historiaa.
Kaakkoispuolen pellolta laski lähteen laskuoja lampeen.
Sammaljärvi (Janakkala)

Sammaljärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee mäkisen metsäalueen keskellä jyrkän kallioharjanteen juurella. Sen pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsää ja suota. Etelärannalla on muutama erittäin jyrkkä ranta, mutta muualla on mahdollista asustaa. Järvellä onkin yhdeksän vapaa-ajan asuntoa, joille juhtaa tiet Turengin suunnalta.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy. Siihen laskevat eri suunnilta soiden kuivatusojat. Pohjoisrantaan laskee Rajalamminsuon Kiialan Rajalammi. Järven itäpään pohjoisrantaan laskee viereisen suon kuivatusojat sekä ylempää tuleva Keski-Venon ja Taka-Venon yhteinen laskuoja ja etelärantaan Vehkalammin, Pahalammin ja Löyttylammin. Järven laskuoja yhtyy Mallinkaisten peltoaukealla Heinäjokeen, joka yhtyy lopuksi Puujokeen.
Historiaa.
Vuoden 1964 peruskartassa oli järven itäpäässä vielä maatila samalla kun järvi oli muuten autio. Muilta järviltä paitsi Rajalammilta laski järveen luontainen tai koneellisesti kaivettu oja. Vuoden 1979 kartassa suuri osa maatilan pelloista oli metsitetty ja järven rannassa oli kaksi mökkiä.
Löyttylammi (Janakkala)

Löyttylammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on pieni autio lampi Sammaljärvenkallion vieressä. Smen pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja se on kauttaaltaan suota.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Siihen on kaivettu kuusi suo-ojaa, joista yksi toimii laskuojana yhtyen Sammaljärveen viettävään ojaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,5 metriä mpy, joka on 4,5 metriä ylempänä kuin Sammaljärvi.
Vehkalammi (Janakkala)

Vehkalammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Autio lampi sijaitsee kumpareisessa metsämaastossa soistuneessa painanteessa. Sen pinta-ala on 5,2 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja rannat ovat puoliksi metsää ja suota. Rantaan johtaa kaksi polkua metsäautoteiltä.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen on kaivettu kaksi ojaa ja kolmas oja toimii laskuojana, joka yhtyy Sammaljärveen yhtyvään ojaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,7 metriä mpy, joka on lähes viisi metriä ylempänä kuin Sammaljärvi.
Saukonlammi (Janakkala)

Saukonlammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on pieni metsälampi viljelyalueen kupeessa. Sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat puoliksi suota ja metsää. Lammelle ei johda tietä ja se on autio.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä mpy. Lampeen on kaivettu ympäröivistä metsistä soiden kuivatusojia. Yksi oja on Mäyrälammin laskuoja. Lammen laskuoja juoksee alkuksi kohti luodetta, mutta kääntyy länteen ja yhtyy Tyryn kylässä Sammaljärvenojaan. Sen kautta vedet kulkeutuvat Heinäjoen kautta Puujokeen, josta ne laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Historiaa.
Vuoden 1964 peruskartassa järven eri puolilla sijaitsi peltotilkut ja niiden luoteispuolella sijaitsi maatila. Läheiseltä suolta nostettiin turvetta. Vuoden 1979 kartassa muut pellot paitsi eteläisin pelto olivat metsitettyjä. Sitä viljeltiin vielä vuonna 1988.
Pahalammi (Janakkala)

Pahalammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat suota. Lammelle ei kulje tietä, mutta suon ympäri kiertää metsäautotiet. Lampi on autio.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,7 metriä mpy. Lampeen on kaivettu ympäröiviltä soilta kuivatusojia ja yksi niistä toimii laskuojana. Se laskee ojitetun suon ojaverkoston läpi Sammaljärveen. Sammaljärven vedet kulkeutuvat Puujokeen ja sieltä Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Taka-Veno

Taka-Veno on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Kiialankallion ja Ellanharjun välisellä suolla. Sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja lammen rannat ovat suota. Lammelle johtaa kärrypolku, mutta lampi on autio.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,2 metriä mpy. Suo on ojitettu ja ne on kaivettu lammen ja Keski-Venon kanssa yhteen. Matalampi Taka-Veno laskee lounaaseen Sammaljärven viereiselle suolle, josta vedet kulkeutuvat Sammaljärveen. Se puolestaan laskee Heinäjoen, Puujoen ja Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Keski-Veno

Keski-Veno on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Ellanharjun eteläpuolella olevalla suolla. Sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja rannat ovat suota. Rantaan johtaa kärrypolku, mutta lampi on autio.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,4 metriä mpy. Ympäröivä suo on ojitettu ja ojat on johdettu lampeen. Laskuoja yhdistää sen Taka-Venoon, joka laskee Sammaljärveen. Vedet kulkeutuvat eteenpäin Heinäjoen, Puujoen ja Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Historiaa.
Keski-Venon nimi oli vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ”Wähä Wenonjärvi”.
Kiialan Rajalammi

Kiialan Rajalammi tai myös Kiiolan Rajalammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Sammaljärven pohjoispuolella soistuneessa painanteessa. Sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammen rantaviivan pituus on 700 metriä ja rannat ovat ojitettua suota. Lampi on autio eikä siihen johda teitä.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Heinäjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,7 metriä mpy. Lampeen on kaivettu Rajalamminsuolta yksitoista ojaa, joista yksi toimii myös laskuojana. Se laskee Sammaljärveen, josta vedet kulkeutuvat Heinäjokea, Puujokea ja Hiidenjokea myöten Vanajaveteen.
Historiaa.
Vuoden 1964 peruskartassa Rajalammin kautta kulki kolmen kylän raja ja kahden kylän välinen raja jatkoi kaakkoon kolme kilometriä toiselle Rajalammille. Suo oli tuolloin ojittamaton, mutta seuraavassa vuoden 1979 kartassa se oli tiheästi ojitettu.
Potamotherium

Potamotherium (nimen merkitys: ”jokipeto”) on sukupuuttoon kuollut petoeläinsuku, joka eli Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa mioseenilla. 
"Potamotherium" oli noin 1,5 metriä pitkä, ja sillä oli pitkä, kiemurteleva ruumis ja lyhyet jalat. Se oli epäilemättä hyvä uimari, mutta sen hajuaisti ei vielä ollut kunnolla kehittynyt, minkä korvasivat hyvä näkö ja kuulo jotka auttoivat sitä saalistamaan kalaa vedessä.
Suku kuvattiin ensimmäisenä vuonna 1833. Vuonna 1988 se sijoitettiin fylogeniansa perusteella heimoon Mustelidae ja alaheimoon Oligobuninae, ja olisi siis sukua nykyisille saukoille. Myöhemmät tutkimukset viittavat kuitenkin siihen että se oli lähempää sukua eväjalkaisille.
Ma mère

Ma mère (; ; ; kansainvälisesti "My Mother") on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut Christophe Honorén ohjaama ranskalais-portugalilais-itävaltalais-espanjalainen eroottisesti latautunut psykologinen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Isabelle Huppert, Louis Garrel, Emma de Caunes ja Joana Preiss. Elokuva kertoo viehättävän leskiäidin ja tämän teini-ikäisen pojan häiriintyneestä suhteesta ja perustuu Georges Bataillen romaaniin "Ma mère" (1966), jonka pohjalta Christophe Honoré sovitti elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottajina olivat Paulo Branco ja Bernard-Henri Lévy.
Juoni.
"Ma mère" sijoittuu Espanjaan, Gran Canarialle, jossa viehättävällä Hélènellä (Isabelle Huppert) ja hänen aviomiehellään (Philippe Duclos) on kesähuvila. Heidän 17-vuotias poikansa Pierre (Louis Garrel) saapuu Ranskasta, katolisesta sisäoppilaitoksesta, vanhempiensa luokse kesäloman ajaksi. Pian Pierren tulon jälkeen hänen isänsä kuolee auto-onnettomuudessa ja isänsä kuoleman myötä Pierre saa tietää vanhempiensa kieroutuneesta ja moraalittomasta maailmasta. Nyt leskeksi jäänyt moraaliton Hélène tutustuttaa poikansa hedonismin ja turmeltuneisuuden maailmaan.
Tuotanto.
"Ma mère" kuvattiin 2,7 miljoonan euron budjetilla Espanjan Kanariansaarten Gran Canarialla syksyllä 2003. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat ranskalaiset Gémini Films, Arte France Cinéma, Les Films du Camélia ja Les Films du Lendemain, portugalilainen Madragoa Filmes, itävaltalainen Amour Fou Filmproduktion sekä espanjalaiset Audiovisual Consulting ja S2 International. Elokuvan tuottamiseen osallistuivat myös ranskalaiset CNC ja Canal+ sekä itävaltalaiset Filmfonds Wien ja ORF. "Ma mèren" virallinen ranskalainen traileri julkaistiin 13. huhtikuuta 2004.
Julkaisu ja vastaanotto.
"Ma mère" sai ensi-iltansa Ranskassa 19. toukokuuta 2004, Portugalissa 1. heinäkuuta 2004, Espanjassa Gijónin elokuvajuhlilla 28. marraskuuta 2004 ja Itävallassa 20. heinäkuuta 2007. Elokuvan teatterilevittäjinä olivat Ranskassa Gémini Films, Portugalissa Atalanta Filmes ja Itävallassa Poool Filmverleih. Elokuva keräsi Ranskassa teatterikierroksensa aikana 128 355 katsojaa ja tuotti maailmanlaajuisesti 1 022 148 dollarin lipputulot. Elokuva on kiertänyt useita elokuvajuhlia ympäri maailman, kuten vuoden 2004 Toronton elokuvajuhlat.
"Ma mère" on saanut elokuvakriitikoilta lähinnä kielteisen vastaanoton. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 12% kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 3,7/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 42 arviointiin. 4 555 käyttäjästä 47% on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 3/5 keskiarvolla. Metacritic-sivuston mukaan 19 arvostelun perusteella elokuva on saanut 35 pistettä sadasta mahdollisesta. Metacriticin 152 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 6,1/10. Internet Movie Databasen 5 173 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 5,1/10.
"Ma mère" julkaistiin Ranskassa DVD:lle 28. huhtikuuta 2005.
Markéta Vondroušová

Markéta Vondroušová (s. 28. kesäkuuta 1999 Sokolov) on tšekkiläinen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 16 kesäkuussa 2019.
Vondroušová oli junioreiden maailmanlistan ykkösenä toukokuussa 2015. Hän saavutti junioriurallaan kaksi Grand Slam -semifinaalipaikkaa kaksinpelissä ja voitti kaksi Grand Slam -turnausta nelinpelissä. Huhtikuussa 2017 Vondroušová pelasi toista kertaa WTA-turnauksen pääsarjassa Biel/Biennessä, jossa saavutti uransa ensimmäisen WTA-turnausvoiton päihitettyään loppuottelussa Viron Anett Kontaveitin.
Grand Slam -turnauksissa Vondroušová on voittanut kaksinpelissä Wimbledonissa 2023 ja nelinpelissä välieriin Australian avoimissa 2019.
Elias Ahde

Elias Ahde (s. 6. maaliskuuta 1996 Ilmajoki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Kakkosessa pelaavia Pallo-Iiroja. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Ahde on Ilmajoen Kisailijoiden ja Seinäjoen Jalkapallokerhon kasvatti. Hän teki debyyttinsä miesten sarjoissa vuonna 2013 Kakkosessa pelannessa SJK:n reservijoukkue Kerho 07:ssa. Syksyllä 2015 Ahde siirtyi lainasopimuksella Poriin Ykkösessä pelanneen FC Jazziin. Ahde jatkoi Jazz-uraansa Ykkösessä vielä seuraavalla kaudella, mutta siirtyi kesken kauden toiseen Ykkösen seuraan Valkekoskelle FC Hakaan. Kauden 2016 loppuun mennessä Ahde oli tehnyt pelaamissaan 45 Ykkösen ottelussa 22 maalia.
Ahde teki kasvattajaseuransa SJK:n kanssa tammikuussa 2017 kolmivuotisen jatkosopimuksen. Hänet lainattiin kuitenkin SJK:sta Jyväskylään Veikkausliigaan nousseeseen JJK:hon. Näin Ahde aloitti Veikkausliigauransa JJK:ssa 15. huhtikuuta 2017 HIFK–JJK-pelissä. Kevätkauden jälkeen SJK kutsui Ahteen takaisin Seinäjoelle. Heinäkuun loppuun mennessä hän oli pelannut 13 Veikkausliigaotteluaj ja tehnyt kaksi maalia. Elokuun alusta SJK lähetti Ahteen loppukaudeksi Ykköseen KPV:n riveihin. Kaudeksi 2018 hän siirtyi lainasopimuksella Turun Palloseuraan.
Ahde on edustanut Suomea nuorten maajoukkueessa kolmesti vuonna 2017 ja poikamaajoukkueissa 18 kertaa 2011–2016.
Samsung Galaxy S7 Edge

Samsung Galaxy S7 Edge on Samsung Electronicsin 11. maaliskuuta 2016 julkaisema älypuhelin. Siinä on esiasennettuna Android 6.0 "Marshmallow" -käyttöjärjestelmä, joka on päivitettävissä Android 8.0 "Oreo" -versioon.
Tekniset tiedot.
Muotoilu.
Puhelimessa on 5,5-tuumainen näyttö 2K-resoluutiolla. Näyttö on suojattu Corning Gorilla Glass 4 -lasilla.
Fyysiset osat.
Laitteesta löytyy Samsungin oma Exynos 7 Octa 8890 -kahdeksanydinprosessori. Laitteessa on neljä gigatavua RAM-muistia ja 32 gigatavua sisäistä muistia. Puhelimen muisti on laajennettavissa enintään 200 gigatavun microSD-kortilla. Akun kapasiteetti on 3 600 milliampeerituntia, ja se tukee 15 watin latausta.
Kamerat ja multimedia.
Laitteessa on 12 megapikselin takakamera ja 5 megapikselin etukamera. Takakameralla voi videokuvata 2160p (UHD) -resoluutioilla 30 fps.
Ohjelmisto.
Julkaisuhetkellä laitteessa oli esiasennettuna Android 6.0 "Marshmallow". Myöhemmin laitteeseen on tullut päivitys Android 8.0 "Oreo" -versioon.
Lisäominaisuudet.
Laite on veden- ja pölynkestävä, ja sen IP-luokitus on 68. Laitteessa on sormenjälkitunnistin.
Grande-Terre

Grande-Terre on yksi Guadeloupen seitsemästä asutusta saaresta. Yhdessä Basse-Terren kanssa se muodostaa kaksoissaaren, joka käsittää suurimman osan Guadeloupen maapinta-alasta. 
Basse-Terreä ja Grande-Terreä erottaa toisistaan kapea salmi nimeltään Rivière Salée eli Suolajoki. Saarten kallioperä ja maasto ovat kuitenkin aivan erilaisia; Basse-Terre on tuliperäinen, kun taas Grande-Terren kallioperä on kalkkikiveä. Maasto on matalaa, eikä saarella ole jokia. Kuivan ilmaston ja hiekkaisen maaperän takia kasvillisuus on tyypillisesti pensaikkoa. Maanviljelys keskittyy sokeriruokoon ja karjanhoitoon.
Grande-Terren eteläosa on Guadeloupen tärkeintä matkailualuetta. Siellä on koralliriuttojen suojaamia hiekkarantoja. Sen sijaan itärannikko on avoin Atlantilta tuleville aalloille, ja ainoita matkailijoita ovat surffarit.
Samsung Galaxy S8+

Samsung Galaxy S8+ on Samsungin valmistama älypuhelin, joka julkaistiin 29. maaliskuuta 2017.
Julkistus.
Samsungin lippulaivapuhelin Samsung Galaxy S8+:n julkaisua viivästytettiin Note7:n akkukatastrofin vuoksi. Samsung julkisti Galaxy S8+:n ja Galaxy S8:n 29. maaliskuuta 2017 New Yorkissa. Suurin osa puhelimen tiedoista oli vuotanut internetiin jo ennen julkistusta.
Ominaisuudet.
Samsung Galaxy S8+:n järjestelmäpiiri on joko Qualcomm Snapdragon 835 (4 × 2,35 &amp; 4 × 1,9 GHz) tai Samsungin oma Exynos 8895 (4 × 2,3 &amp; 4 × 1,7 GHz). Suomessa myytävässä mallissa on Exynos 8895 piiri. Galaxy S8+:ssa on neljä fyysistä painiketta: virtanäppäin, äänenvoimakkuuden säätönäppäimet ja Bixby-puheapurin näppäin. Puhelin on Euroopassa saatavilla mustana (”Midnight Black”), hopeisena (”Arctic Silver”) ja haalean violettina (”Orchid Gray”). Galaxy S8+:ssa on Samsungin oma Bixby-virtuaaliavustaja, joka tuki puhelimen julkaisuhetkellä vain englannin ja korean kieliä. Puhelimessa on etupuolella iiristunnistin ja takapuolella sormenjälkitunnistin.
Näyttö.
Samsung Galaxy S8+:ssa on 6,2 tuuman kulmista pyöreä näyttö. Se peittää suuren osan puhelimen etupuolesta, minkä takia Galaxy S8+:ssa ei ole kotinäppäintä ja sormenjälkitunnistin on sijoitettu puhelimen takapuolelle. Kotinäppäin on toteutettu Galaxy S8:ssa virtuaalisesti näytön alalaitaan navigointinäppäinten ohella. Kotinäppäimen painaminen antaa kuitenkin värähtävän painallusvasteen. Galaxy S8+:ssa ei ole näytön reunuksia puhelimen oikealla eikä vasemmalla laidalla. Näytön kuvasuhde on 18,5:9, kun älypuhelimissa näytön kuvasuhde on yleensä 16:9. Puhelimen HDR-teknologiaa tukeva näyttö on kestävää Gorilla Glass 5 -lasia.
Kamera.
Galaxy S8+:ssa on 12 megapikselin optisella kuvanvakaimella varustettu takakamera, jonka aukon koko on f/1,7. Etukamerassa on 8 megapikseliä, jonka aukon koko on f/1,7. Molemmissa kameroissa on automaattitarkennus.
Myynti.
Samsung Galaxy S8+:n ennakkomyynti alkoi julkistuspäivänä 29. maaliskuuta 2017. Puhelin on yleisesti kaupoista saatavilla 28. huhtikuuta. Galaxy S8+:n suositushinta on 929 euroa. Sen mukana toimitetaan AKG:n nappikuulokkeet.
Gazprom Arena

Gazprom Arena (), myös Krestovsky Stadium (), Zenit Arena tai Saint Petersburg Stadium, on jalkapallostadion Ristisaarella, Pietarissa. Stadion oli yksi jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 2018 sekä sen esiturnauksen Maanosaliittojen cupin 2017 pelipaikoista. Jalkapalloseura FK Zenit Pietari siirtyi pelaamaan kotiottelunsa stadionille. Stadion oli yksi vuoden 2021 jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen pelipaikoista ja Suomen maajoukkue pelasi siellä kaksi ottelua.
Ominaisuudet.
Stadionilla on katsomopaikkoja kahdessa kerroksessa. Jalkapalloa mahtuu seuraamaan 62 315 henkeä, jalkapallon MM-kisojen 2018 aikaan mahtui 64 468 katsojaa ylimmän katsomokerroksen tasanteella tuotujen lisäkatsomojen turvin. Konsertteja stadionille mahtuu katsomaan jopa 80 000. Stadionilla on 104 ylellisesti suunniteltua skybox-aitiota.
Stadionin kattoa kannattelee kahdeksan 110 m korkeaa pylvästä, jotka nousevat selvästi katon korkeimman kohdan (79 m) yläpuolelle. Osa kentästä voidaan rullata stadionin ulkopuolelle joenrantaan.
Historia.
Pietarin kaupunki päätti vuonna 2004 korvata vanhan Kirovin stadionin modernimmalla, suuremmalla stadionilla. Arkkitehtikilpailun voitti japanilainen Kishō Kurokawa ehdotuksellaan "Avaruusalus". Stadion on muunneltu ja suurennettu versio Toyota Stadionista Japanissa. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 2007 ja valmistuivat vasta 2017. Projektin aikana viisi suurta muutosta käytiin läpi; katsojakapasiteetti nousi 30% ja rakennettavan pinta-alan 66%. Pääurakoitsija vaihtui kolmesti ja pääsuunnittelijaa vaihdettiin neljästi. Rakennusurakan tilaajalla, Pietarin kaupungilla, ehti vaihtui urakan aikana kaksi kuvernööriä ja kuusi varakuvernööriä. Budjetti ylittyi seitsenkertaisesti. 
Stadionia kehutaan yhdeksi Venäjän ja jopa ehkä Euroopan parhaimmista Stadion korvasi Petrovski Zenitin kotistadionina.
Pointe-à-Pitre

Pointe-à-Pitre on Guadeloupen suurin kaupunki. Se sijaitsee maan suurimpia saaria, Basse-Terreä ja Grande-Terreä erottavan Rivière Salée -salmen itärannalla eli Grande-Terren lounaisrannikolla. Lukuisat pienet saaret suojaavat kaupungin satamaa. Lähistöllä on myös mangrovesoita.
Keskeisen sijaintinsa takia Pointe-à-Pitre on Guadeloupen tärkein kaupunki. Sen matkailunähtävyys on Mémorial ACTe, orjuuden ja kolonialismin ajoista kertova museo.
Pointe-à-Pitren lentoasema sijaitsee keskustasta pohjoiseen, Les Abymesin kunnan puolella. Kaupungin satamasta on lauttayhteys Guadeloupen pienemmille saarille.
Tarja Laitiainen

Tarja Laitiainen (s. 1956) on suomalainen diplomaatti. Hän oli Suomen suurlähettiläs Portugalissa Lissabonissa vuosina 2016 — 2020. Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1980.
Laitiainen työskenteli ennen Portugalia ulkoministeriössä Kansallisen turvallisuusviranomaisen (NSA) päällikkönä. Hän on toiminut Suomen suurlähetystöissä Limassa ja Tokiossa sekä Suomen YK- ja Unesco-edustustoissa. Hän oli kansallisena asiantuntijana EU:n komissiossa vuosina 1996–1998. Ulkoministeriössä hän on työskennellyt eri tehtävissä poliittisella ja kehityspoliittisella osastolla sekä Aasia ja Oseania -yksikön päällikkönä. Laitiainen on toiminut kiertävänä suurlähettiläänä Afganistanissa ja Pakistanissa 2002–2005 ja Suomen suurlähettiläänä Luxemburgissa vuodesta 2005 ja sen jälkeen Bulgariassa 13. maaliskuuta 2009 alkaen ja samalla Kosovossa.
Laitiainen on kirjoittanut artikkeleita useisiin julkaisuihin sekä julkaissut teoksen "Taksi Kabuliin" (Otava 2006).
Elisabeth Tigerstedt-Tähtelä

Elisabeth Eugenie Olga Tigerstedt-Tähtelä (entinen Groop, o.s. Tigerstedt; s. 12. lokakuuta 1933 Helsinki) on suomalainen diplomaatti. Hän on koulutukseltaan varatuomari, toiminut ihmisoikeuksien puolesta ja ollut Suomen suurlähettiläs useassa maassa.
Ennen työtään ulkoasiainministeriössä Tigerstedt-Tähtelä toimi lainopillisena sihteerinä yrityksissä, Närpiön tuomiokunnassa, lääkintöhallituksessa, Kauniaisten kauppalassa, ja sosiaali- ja terveysministeriössä. Tigerstedt-Tähtelästä tuli ulkoasiainneuvos ja ulkoasiainministeriön oikeudellisen osaston toimistopäällikkö 1. heinäkuuta 1979. Hän toimi ulkoasiainneuvoksena (ministerineuvos) Pekingissä 1. syyskuuta 1985 alkaen. Tigerstedt-Tähtelä on ollut Suomen suurlähettiläs Hanoissa sekä samalla Vientianessa 1988–1989, Kairossa sekä samalla Khartumissa 1990–1992 ja suurlähettiläs Zagrebissa Kroatissa 1997–1998. Ulkoasiainministeriössä hän oli ulkoasiainneuvos 1. elokuuta 1992 alkaen ja oikeudellisen osaston ihmisoikeus- ja konsuliasioiden linjan linjajohtaja 16. helmikuuta 1995 alkaen. Tasa-arvoasioiden vastuuhenkilö hän oli vuodesta 1993. 
Tigerstedt-Tähtelä jäi diplomaatin tehtävistä eläkkeelle Zagrebista Kroatiasta syksyllä 1998 ja toimi sen jälkeen Lapsen oikeuksien komiteassa nelivuotiskautena 1999–2003.
Tigerstedt-Tähtelän vanhemmat olivat taidemaalari Michael Tigerstedt ja pääkirjanpitäjä Olga Tavaststjerna. Hänen puolisonaan on ollut vuodesta 1985 toimittaja, näyttelijä Yrjö Juhani Tähtelä.
Kyokushinin painoluokalliset Japanin mestaruuskilpailut

Kyokushinin painoluokalliset Japanin mestaruuskilpailut ("All Japan Weight Category Karate Championships") on vuosittain käytävä Kyokushin-karaten Japanin mestaruuskilpailut. Sitä on järjestetty vuodesta 1984 lähtien Osakassa, ja se käydään neljässä eri painoluokassa. Poikkeuksellisesti 2014 turnaus käytiin Tokiossa. Aikaisemmin 1969 perustettiin Japanin mestaruuskilpailut -turnaus, jossa mestaruudesta otellaan avoimessa painoluokassa. Vuosina 1984–1996 painoluokkia oli kolme: kevyt-, keski- ja raskassarja. Ensimmäisen painoluokallisen maailmanmestaruuskilpailun jälkeen 1997 painoluokkia lisättiin yhdellä.
Tulokset.
Raskassarja (-85 kg).
Vuosina 1984–1996 raskaansarjan painoraja oli +80 kg.
Eedit Patrakka

Eedit Patrakka (s. 2004 tai 2005 Texas, Yhdysvallat) on suomalainen näyttelijä. Ensimmäinen pitkä elokuva, jossa hän näytteli, oli Tiina Lymin ohjaama "Äkkilähtö", jossa hän esitti yhtä pääosaa. Hän sai Los Angelesin elokuvajuhlilla parhaan lapsinäyttelijän palkinnon vuonna 2018 lyhytelokuvassa "Taksvärkkipäivä".
Hän on näytellyt myös vuonna 2018 esitetyissä tv-sarjoissa "Syke, Sunnuntailounas", "Karppi" ja "Sorjonen". Hän harrastaa cheerleadingia Helsinki Athletics Cheerleadersin HAC Junior Elite -seurassa, jossa oli mukana voittamassa EM-hopeaa vuonna 2018.
Perhe.
Patrakan perheeseen kuuluvat isän ja äidin lisäksi kaksi vanhempaa ja kaksi nuorempaa siskoa.
Jättibambut

Jättibambut ("Phyllostachys") on bambusuku, jolle on ominaista pakkasenkestävyys. Jotkin tämän suvun bambut ovat niin kestäviä, että ne selviävät Suomen talvesta. Jotkin lajit kasvavat jopa 30 metriä pitkiksi. Sukuun kuuluu yli 50 lajia.
Monia tämän suvun bambuja käytetään rakentamiseen ja huonekalujen tekemiseen.