Santo Domingo

Santo Domingo on Dominikaanisen tasavallan pääkaupunki. Sen asukasluku oli vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan 1 029 110. Kaupunki sijaitsee Karibianmeren äärellä, Ozama-joen suulla. Se on vanhin eurooppalaisten yhtäjaksoisesti asuttama kaupunki läntisellä pallonpuoliskolla. Kaupunki on perustettu vuonna 1496. Siirtomaakautinen vanhakaupunki on Unescon maailmanperintöluettelon kohde.
Ilmasto.
Santo Dominigossa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan trooppinen ilmasto. Kaupungissa on lämmintä tasaisesti vuoden ympäri, ja vuoden keskilämpötila on 25,7 °C. Kuuminta on elokuussa, jolloin keskimääräinen lämpötila on 27,0 °C. Kylmin kuukausi on tammikuu, jolloin keskimääräinen lämpötila on 23,9 °C. Sadekausi kestää toukokuusta lokakuuhun. Sateisin kuukausi on toukokuu, jolloin sataa keskimäärin noin 230 millimetriä. Kuivimmat kuukaudet ovat helmi- ja maaliskuu, joiden molempien aikana sataa keskimäärin noin 55 millimetriä. Vuosittainen sadanta on noin 1 660 millimetriä. Meriveden lämpötila Santo Dominigossa vaihtelee helmikuun 26,6 °C:n ja syyskuun 29,2 °C:n välillä.
Historia.
Perustaminen.
Kristoffer Kolumbus oli saapunut Hispaniolaan ensimmäisellä tutkimusmatkallaan 1492–1493, ja saaren pohjoisrannikolle perustettiin espanjalainen La Navidadin siirtokunta. Toisella tutkimusmatkalla siirtolaisten todettiin tulleen surmatuiksi, ja La Navidadin tilalle perustettiin La Isabela. Kolumbus palasi Espanjaan, mutta Hispaniolaan jäi Kolumbuksen veli Bartolomé. Bartolomé sai ohjeistuksen siirtyä siirtokunnan kanssa Hispaniolan toiselle puolelle, jossa vuonna 1496 perustettiin Santo Domingo. Kaupungin nimen tausta on epäselvä. Sen on esitetty viittaavan sunnuntaihin ("Domingo"), Pyhään Dominicukseen tai Bartoloméen ja Kristofferin isään. Kristoffer itse käytti nimeä Nueva Isabela eli Uusi Isabela viitaten vanhemman siirtokunnan nimeen. Alkuperäinen Santo Domingo sijaitsi Ozamajoen suun itärannalla. Vuonna 1502 paikalle iski hurrikaani, jonka aiheuttamien tuhojen jälkeen siirtokunta siirrettiin joen länsirannalle.
Santo Domingo alkoi kasvaa vuonna 1502 kuvernööriksi nousseen Nicolás de Ovandon kaudella. Ovandon saapuessa Hispaniolaan hän toi mukanaan uusia siirtolaisia, ja nyt myös esimerkiksi naisia ja lapsia. Hän alkoi rakennuttaa kaupunkia, vakiinnuttaa hallintoa ja ylläpitää säännöllistä yhteyttä Espanjaan. Väkiluku kasvoi säännöllisen laivaliikenteen lisääntyessä. Kaupunki levittäytyi Ozaman rannalta kohti länttä. Kaupungin suojaksi rakennettiin Fortaleza Ozaman linnoitukset, ja Santo Domingosta tuli ensimmäinen muurein puolustettu espanjalainen kaupunki Amerikassa. Se oli myös muodostuvan espanjalaisen Karibian siirtomaaimperiumin keskus. Espanjan Amerikan siirtokuntien ensimmäinen oikeusistuin eli "audiencia" perustettiin Santo Domingossa vuonna 1511. Samaan tapaan perustettiin alueen ensimmäiset kirkot, katedraalit, luostarit, konventit, sairaalat ja yliopistot. Espanjan vanha siirtomaakautinen vanhakaupunki on Unescon maailmanperintöluettelon kohde.
Siirtomaakausi.
Espanjalaisten lisäksi Karibialla alkoi liikkua muita eurooppalaisia. Yksi heistä oli englantilainen Francis Drake, joka ryösteli seudun espanjalaisia siirtokuntia. Santo Domingo joutui hänen hyökkäyksensä kohteeksi vuonna 1586. Draken hyökkäyksen jälkeen kaupungin linnoituksia vahvistettiin. Yksi uusista puolustusvarustuksista oli myöhemmin Dominikaanisessa tasavallassa tunnetuksi tullut El Conden portti. Uusien puolustusvarustusten avulla torjuttiin William Pennin ja Robert Venablesin johtama uusi englantilaishyökkäys vuonna 1655. Tilanne Hispaniolassa monimutkaistui Espanjan ja Ranskan ajautuessa sotaan Ranskan vallankumoussotien myötä. Ranska hallitsi saaren toista puoliskoa Saint-Dominigueta eli nykyistä Haitia. Haitin vallankumouksessa haitilaisten johtoon nousi Toussaint L’Ouverture. Espanja oli tällä välin luovuttanut Santo Domingon muodollisesti Ranskalle. Estääkseen ranskalaisten saapumisen L’Ouverture valtasi Santo Domingon vuonna 1801. Napoleonin kenraali Charles Leclerc valtasi sen haitilaisilta vuonna 1802. Vuonna 1806 Santo Domingon edustalla käytiin Napoleonin sotien viimeinen suurempi meritaistelu. Espanjalaiset piirittivät kaupunkia mereltä marraskuusta 1808 heinäkuuhun 1809, jolloin ranskalaiset antautuivat.
Itsenäisyys.
Espanjalaisvalta oli palautettu, mutta kaupunki oli kärsinyt mittavia tuhoja sotien aikana. Dominikaaninen tasavalta julistautui hetkellisesti itsenäiseksi Espanjasta vuonna 1821, mutta haitilaiset miehittivät nopeasti maan. Dominikaanisen tasavallan itsenäisyyssota puhkesi El Conden portilla 27. helmikuuta 1844. Portista tuli kansallismielisten symboli. Ympäröivä alue on nykyisin puisto, jolla sijaitsee maan perustajina pidettyjen Juan Pablo Duarten, Francisco del Rosario Sánchezin ja Ramón Mellan mausoleumi Altar de la Patria. Itsenäisessä Dominikaanisessa tasavallassa pääkaupungin hallinta oli usein eri sisällissotien ja vallankumousten osapuolten tavoite. "Caudillo" Desiderio Arias valtasi kaupungin joukkoineen vuonna 1916, mikä johti Yhdysvaltojen väliintuloon ja vuoteen 1924 kestäneeseen miehitykseen. Santo Domingo oli miehityksen vastaisen liikehdinnän keskus. Suuria mielenosoituksia järjestettiin "isänmaallisen viikon" ("Semana Patriótica") aikana kesäkuussa 1920. Vuonna 1930 tehtiin vallankaappaus, jota tuki armeija ja kenraali Rafael Trujillo. Pääkaupunki vallattiin 27. helmikuuta. Trujillo voitti presidentinvaalit elokuussa 1930, josta alkoi hänen diktatuurinsa.
Trujillon kauden alkupuolella syyskuussa 1930 Santo Domingoon iski hurrikaani San Zenón. Kaupunki tuhoutui lähes tyystin. Pystyssä säilyi vain joitakin siirtomaakauden kivisiä rakennuksia. Trujillo käytti tragediaa vakiinnuttaakseen valtansa. Poliittisia vastustajia tapettiin ja heidät haudattiin raunioihin samalla, kun Trujillo alkoi jälleenrakennuttaa kaupunkia. Henkilökultin tapaisesti vuonna 1936 kaupunki sai hänen mukaansa uuden nimen Ciudad Trujillo. Kaupunkiin kohosi Trujillon rakennushankkeita, kuten vuonna 1944 valmistunut Kansallispalatsi. Vuonna 1955 järjestettiin Trujillon versio maailmannäyttelystä eli Feria Internacional de la Paz y Confraternidad, jota varten kaupungin länsiosissa tehtiin suuria rakennustöitä. Samalla vanhaa siirtomaakaudelta peräisin olevaa kaupunginosaa uudistettiin kansainvälistä matkailua ajatellen. Vanhasta kuvernöörinpalatsista Alcázar de Colónista tuli museo. Trujillon tultua murhatuksi vuonna 1961 kaupunki sai takaisin vanhan nimensä. Trujillon jälkeen vallassa ollut Joaquín Balaguer toteutti omia hankkeitaan 1970-luvulla. Plaza de Culturan ympärille perustettiin muita museoita, ja Keski-Amerikan ja Karibian pelejä varten vuonna 1974 rakennettiin olympiakeskus Centro Olímpico. Perustuslaillinen vallankumous ja Yhdysvaltojen väliintulo operaatio Power Pack aiheuttivat tuhoja kaupungissa ilmaiskujen ja tykkitulen tuhotessa kokonaisia kortteleita.
Nykyaika.
Vuonna 2001 Santo Domingo ja Santo Domingon provinssi eriteltiin omiksi hallinnollisiksi alueikseen. Santo Domingon kaupungista tuli "Distrito Nacional". Santo Domingo Este, Santo Domingo Norte ja Santo Domingo Oeste ovat uudistuksen myötä kaupungista erillisiä omia kuntiaan provinsissa.
Santo Domingossa sattui 9. huhtikuuta 2025 vakava yökerhopalo, jossa sai katon romahdettua surmansa yli 200 henkeä, heidän joukossaan merenguelaulaja Ruby Pérez.
Liikenne.
Las Américasin kansainvälinen lentoasema sijaitsee lähellä kaupunkia ja palvelee kansainvälistä lentoliikennettä. Santo Domingon metron ensimmäinen osa avattiin tammikuussa 2009. Epäviralliset taksit ("carros públicos") ovat yleinen liikennöintitapa. Santo Domingon satama Osamajoen suulla on maan tärkein merisatama.
Väestö.
Santo Domingon asukasluku oli vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan 1 029 110.