Maavoimat

Maavoimat on asevoimien puolustushaara, johon kuuluvat useimmat mantereella toimivat yksiköt. Useimmat asevoimat erottavat maavoimat selkeästi merivoimista ja ilmavoimista. 
Maavoimien jaottelua.
Maavoimat ovat perinteisesti jakautuneet useisiin aselajeihin, joista tärkeimmät ovat jalkaväki, ratsuväki, tykistö, pioneeri, viesti sekä huolto. Aselajit voidaan lisäksi jakaa luonteensa mukaisesti taisteleviin, taistelua tukeviin ja huoltaviin. 
Maavoimissa taistelevan osan muodostaa jalkaväki, jonka osiksi luetaan myös tukevina aselajina jalkaväkipataljoonissa myös kranaatinheittimistö ja panssarintorjunta. Prikaatitasolla jalkaväkipataljoonien taistelua tukevat siitä itsenäisinä osina kenttätykistö, ilmatorjunta, rannikkotykistö, pioneerit ja viesti.
Nykyisin ratsuväki on lähes kaikkien maiden maavoimista joko poistettu tai motorisoitu ja tykistö jaettu ilmatorjuntaan ja kenttätykistöön. Panssarijoukot eivät muodosta omaa aselajiaan vaan ovat osa jalkaväkeä kuten myös kranaatinheittimistö ja panssarintorjunta.
Monissa Nato-maiden asevoimissa, muun muassa Yhdysvalloissa, helikopterein varustettuja joukkoja nimitetään usein ratsuväeksi (, ”Ilmaratsuväki”), kunnioittaen ratsuväen perinteitä ja kykyä saapua nopeasti taisteluun. Myös eräitä raskaita panssarijoukkoja lasketaan osaksi ratsuväkeä. 
Huoltavan osan muodostaa huolto, jonka osia, huoltojoukkueita, huoltokomppanioita jne. kuuluu elimellisenä osana kaikkien taistelevien ja tukevien aselajien yksiköihin.
Maavoimat Suomessa.
"Pääartikkeli: Suomen maavoimat"
Koko valtakunnan puolustaminen pohjautuu asevelvollisuuden kautta tuotettuun laajaan reserviin. Maavoimien kahdeksassa joukko-osastossa koulutetaan vuosittain noin 20 000 varusmiestä ja vapaaehtoista naista. Reservin osaamista ylläpitävissä kertausharjoituksissa koulutetaan vuosittain tuhansia reserviläisiä.
Maavoimat tukee muuta yhteiskuntaa antamalla vuosittain yli 400 kertaa virka-apua muille viranomaisille.
Maavoimat johtaa pääosan puolustusvoimien kansainvälisen sotilaallisen kriisinhallinnan operaatioista ja kouluttaa sekä varustaa kriisinhallintatehtäviin lähetettävät joukot.
Maavoimien tehtävät: 
Maavoimien sodan ajan joukot muodostusvat operatiivista ja alueellisista joukoista, paikallisjoukoista sekä erikseen perustettavista joukoista. Joukkojen vahvuus on yhteensä 160 000 sotilasta.
Operatiiviset joukot
Operatiiviset joukot ovat hyvin varustettuja ja suunniteltu vaativiin liikkuviin taistelutehtäviin. Operatiivisiä joukkoja käytetään painopistetaisteluissa koko valtakunnan alueella.
Alueelliset joukot
Alueelliset joukot toimivat alueellisessa taistelutehtävissä tehtävän mukaisessa varustuksessa. Alueellisten joukkojen tavoitteena on tuottaa tappioita vastustajalle ja hallita tärkeimpiä alueita.
Paikallisjoukot
Paikallisjoukkojen tehtävänä on kohteiden suojaaminen, joukkojen perustaminen ja viranomaisyhteistyö. Paikallisjoukot ovat kevyesti varustettuja ja kattavat koko maan.
Maavoimien joukko-osastot.
Maavoimien joukko-osastot toimivat sotilasläänien ja maavoimien komentajan alaisuudessa. Useimmat joukko-osastot koostuvat joukkoyksiköistä, jotka jakautuvat edelleen perusyksiköihin. Joukko-osaston komentaja on sotilasarvoltaan everstiluutnantti, eversti tai prikaatikenraali. Komentajalla on laajat valtuudet joukko-osaston palveluksen ja toiminnan järjestelyissä.
Joukko-osastojen päätehtävä on kouluttaa puolustusvoimien rauhan ja sodan ajan joukkoja. Maavoimiin kuuluu yhteensä 14 joukko-osastoa, joista 12 on sotilasläänien johtamia. Maasotakoulu ja Utin jääkärirykmentti ovat suoraan maavoimien komentajan alaisuudessa.