X-sukupolvi

X-sukupolvi on käsite, jonka tarkoitus on kuvata 1980-luvulla nuoruuttaan elänyttä ja 1980- ja 1990-luvuilla aikuistunutta sukupolvea. Käsite on peräisin kanadalaisen kirjailijan Douglas Couplandin kirjasta "Generation X: Tales for an Accelerated Culture". 
Suomessa on usein katsottu, että tähän sukupolveen kuuluvat vuosina 1961–1979 syntyneet, mutta esimerkiksi Yhdysvalloissa X-sukupolven edustajat ovat syntyneet vuosina 1965–1980. X-sukupolven yhteisiä suuria kokemuksia olivat Neuvostoliiton romahtaminen, Berliinin muurin murtuminen, Yhdysvaltojen jääminen maailman ainoaksi supervallaksi, 1990-luvun lama ja massatyöttömyys sekä globalisaatio. Monia X-sukupolven edustajia yhdistää lapsuudessa tai nuoruudessa koettu vanhempien avioero.
Siinä missä suuria ikäluokkia on sanottu viimeiseksi moderniksi sukupolveksi, joiden elämää on leimannut jatkuva optimismi ja kehitysusko, X-sukupolvea on pidetty ensimmäisenä postmodernina sukupolvena, jonka elämää leimaa pessimismi ja epäluottamus tulevaisuuteen. 1990-luvulla monia rock-yhtyeitä jopa leimattiin X-sukupolven edustajiksi ja muun muassa Nirvana-yhtyeen keulahahmoa Kurt Cobainia pidettiin sen äänitorvena.
X-sukupolvi Suomessa.
X-sukupolven suomalaisena pamflettina pidetään usein Osku Pajamäen kirjoittamaa kirjaa "Ahne sukupolvi – Suurten ikäluokkien perintö", jossa hän peilaa X-sukupolven elämää suurten ikäluokkien elämään. 
Kirjailija Mika Wickström kertoo saaneensa vaikutteita "Sukupolvi X" -romaanilleen muun muassa Generation X -yhtyeestä, jonka keulakuvana tunnettiin 1980-luvulla Billy Idol. 
Kulttuurisesti X-sukupolven nuoriso koki Dingo (yhtye)-huuman, Live Aidin ja Berliinin muurin murtumisen.
"Pullamössösukupolvi".
"Pullamössösukupolvi" on tiettävästi Martin Saarikankaan vuonna 1993 ensimmäisenä esittämä käsite ja sittemmin sotien jälkeisten suurten ikäluokkien 1990-luvulta alkaen käyttämä sana, jonka tarkoituksena oli kuvata 1980-luvulla nuoruuttaan elänyttä sukupolvea. Käsite kuvaa sitä, kuinka nuoriso elää helppoa elämää. Vanhempien ikäluokkien mielestä pullamössösukupolvi on saanut elämässään kaiken valmiina, eikä ole juuri joutunut ponnistelemaan saavutustensa eteen. Joidenkin vanhempien ikäluokkien edustajien mielestä pullamössösukupolveen yhdistetään myös uusavuttomuus. Toisaalta "Pullamössösukupolviksi" on leimattu vuosikymmenestä toiseen uudet sukupolvet.
Sanana "pullamössösukupolvi" on sikäli epälooginen, että sitä käyttivät alkujaan varsinkin suuriin ikäluokkiin (1945–1950 syntyneet) kuuluvat suomalaiset 1960-luvun loppupuolella tai 1970-luvulla syntyneistä suomalaisista ja tiettävästi sen loi vuonna 1937 syntynyt suomalainen Martin Saarikangas, vaikka monelle 1930- tai 1940-luvulla syntyneelle suomalaiselle pullamössö oli lapsuudessa suuri herkku mutta 1960-luvun loppupuolella tai 1970-luvulla syntyneille suomalaisille se on enimmäkseen tuntematon.
Aiheesta populaarikulttuurissa.
X-sukupolvi on ollut suosittu aihepiiri elokuvissa. Seuraavat elokuvat voidaan lukea kuuluvan genreen:
Boomerit ennen X-sukupolvea.
X-sukupolvea edeltävät maailmalla suuret ikäluokat, esimerkiksi 1945-1964. Suomessa suuret ikäluokat määritellään yleensä vuoksiksi 1945-1950 mutta joskus ulottumaan X-sukupolven alkuun asti.
"Boomerit"-sanaa voi useammin nähdä tässä laajemmassa merkityksessä 1945-1960 tai 1945-1964.