tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Pikku Ohtislammi

Pikku Ohtislammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva pieni metsäjärvi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Lontilanjoen valuma-alueella. Se kuuluu siihen sisältyvään Lontilanjoen yläosan valuma-alueeseen. Lampi on 300 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammen ympäristö on suota. Sen vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä meren pinnan yläpuolella, mikä on sama kuin Iso Ohtislammilla, johon sen myös laskee. Lammen rantaviivan pituus on 650 metriä ja lampi on autio. Sinne ei johda tietä, vaikka yksi metsätie ohittaa sen 100 metrin etäisyydeltä.
Telkkälammi

Telkkälammi on Pirkanmaalla Akaan Viialassa sijaitseva pieni suojärvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueeseen sijaitsevalla Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jakaantuu neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen alaosan alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,9 metriä meren pinnan yläpuolella ja siitä lähtee laskuoja pohjoiseen ja alitettuaan seututien 190 noin 700 metrin päässä, se jatkaa itään ja yhtyy Tarpianjokeen Koiviston eteläpuolella. Lampeen ei tule metsä- tai pelto-ojia, mutta seututien länsipuolen ojat laskevat lampeen. Sen pinta-ala on pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Rannat ovat jokaisessa suunnassa suota ja lammen itärannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto.
Vähäjärvi (Akaa)

Vähäjärvi on Pirkanmaalla Akaan Järviössä sijaitseva soistunut järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueeseen sijaitsevalla Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jakaantuu neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen alaosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järvi on 400 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä meren pinnan yläpuolella, mikä on 1,2 metriä korkeampi kuin Jalannin vedenpinta. Vähäjärvi laskee Jalantiin 150 metristä laskuojaa myöten. Tulo-ojia on kaksi, joihin kertyy metsistä ojitettujen soidan kuivatusvesiä. Ne virtaavat alajuoksulla peltomaiden läi ennen laskemistaan Vähäjärveen. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja rannat ovat avosuota tai luhtaa. Järvi on autio. Valtatie 9 ohittaa järven sen ja Jalannin välistä ylittäen samalla järven laskuojan.
Levälammi (Akaa)

Levälammi on Pirkanmaalla Akaan Järviössä sijaitseva pieni järvi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Viimeksi mainitusta alueesta erottuu neljännessä jakovaiheessa Tarpianjoen alaosan alue, johon lampi kuuluu. Se sijaitsee Vähä Arajärven kaakkoispäässä, korkean mäen siitä erottamana, mutta laskee päinvastaiseen eli Jalannin suuntaan. Lammesta, jonka vedenpinnan korkeus on 119,2 metriä meren pinnan yläpuolella, on kaivettu suo-oja, joka putoaa parikilometrisellä matkallaan Vähäjärveen yhteensä 35 metriä. Lammen vedet on matkallaan johdettu Tynnyrinsuon ojiin ja edelleen Järviön peltojen kuivatusojiin. Se on 250 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja siitä on puolet soistunutta metsää. Lammen etelä- ja länsirannat ovat harjannetta, minne on myös rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Viialan Kaikunkulmalta.
Pirttilammi (Urjala)

Pirttilammi on Pirkanmaalla Urjalan Halkivahasta kaakkoon sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja se on syntynyt Jeltinkankaan kautta kulkevan harjujakson eteläreunalle Lamminmäen länsipuolelle. Harjun kainalossa on myös suota, jossa lampi sijaitsee. Lammella ei ole tulo-ojia, mutta siitä on kaivettu oja, joka yhtyy Jouttunkulman suuntaan virtaavaan johto-ojaan. Ojan nimi on kuivatetun Jouttunjärven alapuolella Jouttunkulmanoja, mutta sen nimi on myöhemmin Riehunoja, joka laskee Laadunjärveen. Lampi on 150 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja lampi on autio.
Pieriönlammi

Pieriönlammi on Pirkanmaalla Urjalan ja Akaan rajalla sijaitseva pieni järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaetaan vielä neljännessä jakovaiheessa Tarpianjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Suolammen vedenpinnan korkeus on 111,4 metriä meren pinnan yläpuolella. Sitä ympäröivällä suohon on kaivettu kuivatusojia, mutta mikään niistä ei ole yhdistetty lampeen. Suon ojat johdetaan kaakkoon, jossa ne laskevat Kiviojana Tarpianjokeen. Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja se on autio. Metsätie ohittaa lammen sen eteläpuolelta. Urajalan ja Akaan välinen raja mutkittelee lammen kohdalla niin, että pieni osa sen eteläpäästä jää Akaan puolelle.
Mustalammi (Urjala)

Mustalammi on Pirkanmaalla Urjalassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaetaan neljännessä jakovaiheessa vielä Jokikulman alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampi sijaitsee Huhdin taajaman itäpuolella. Se on syntynyt Hyrsynharjun pohjoispuolelle mälien väkiseen painaumaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,6 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen ei tule ojia, mutta sillä on laskuoja, joka lähtee länsirannasta kohti Kangasniemensuota. Ojitetun suon kautta se yhtyy pohjoispuolella virtaavaan Tarpianjokeen. Lampi on 150 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä ja sen rannalla on asutusta. Pohjoispuolella on entinen maatila, länsipuolella neljä asuintaloa ja rannassa sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa. Yhdystie 2847 ohittaa lammen Hyrsynharjun päällä kulkien.
Paskolammi (Urjala, Mikkolankangas)

Paskolammi on Pirkanmaalla Urjalan Huhdissa sijaitseva pieni järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaetaan neljännessä jakovaiheessa vielä Jokikulman alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampi sijaitsee Huhdin taajaman itäpuolella. Se on syntynyt Hyrsynharjun länsipuolelle mäkien väliseen painaumaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,2 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee idästä vain Pitkälammen 100 metrinen laskuoja. Lammen oma laskuoja lähtee pohjoiseen ja yhtyy ojitetun Kangasniemensuon kautta sen pohjoispuolella virtaavaan Tarpianjokeen. Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Rannat ovat harjun rinteitä ja sitä kiertää ympäri kävelypolut. Länsirannalla on yleinen uimaranta ja laavu. Yhdystie 2847 ohittaa lammen Hyrsynharjun päällä kulkien.
Pitkälammi (Urjala)

Pitkälammi on Pirkanmaalla Urjalan Huhdissa sijaitseva pieni järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaetaan neljännessä jakovaiheessa vielä Jokikulman alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampi sijaitsee Huhdin taajaman itäpuolella. Se on syntynyt Hyrsynharjun eteläpuolelle ja lammen pohjoisrannat ovat kin jyrkkää harjunrinnettä. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen laskee harjun eteläpuolelta Pitkäsuon kuivatusvedet. Lammen laskuoja on 100 metriä pitkä yhdysoja Paskolammiin. Lampi on 550 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,0 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Lammen rantoja kiertää kävelypolku ja sen itäpäässä sijaitsee vapaa-ajan asunto. Yhdystie 2847 ohittaa lammen Hyrsynharjun päällä kulkien.
Korkeanlaenlammi

Korkeanlaenlammi on Pirkanmaalla Akaan Riisikkalassa sijaitseva suojärvi
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on edelleen jaettu neljännessä jakovaiheessa Tampinkosken alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampi sijaitsee suolla Korkeanlaenvuoren eteläpuolella. Vuori kohoaa 40 metriä lammen vedenpinnan yläpuolelle. Sen vedenpinnan korkeus on 126,5 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen on johdettu seitsemän sitä ympäröivän suon kuivatusojaa. Suo-ojat yhtyvät suon reunalla ja niiden laskuoja jatkaa alas peltoaukealle, missä se yhtyy Tarpianjokeen padon alla olevaan suvantoon. Lampi on 300 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,7 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja se on kokonaan suota. Luoteisrantaan on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, jonne johtaa tie Huhdista ja Toijalaan johtavalta tieltä (yhdystie 2847).
Saajanmitta

Saajanmitta on järvi Pirkanmaalla Akaan Kylmäkosken Riisikkalassa ja Hämeenlinnan Kalvolan Ahlajärvellä.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu neljännessä jakovaiheessa vielä Tampinkosken alueeseen, johon Saajanmitta kuuluu. Järvi sijaitsee suolla, jota reunustaa harjujakso. Suo on ojitettu ja siihen on johdettu kuusi suon kuivatusojaa. Järven laskuoja on järven eteläisin oja, joka juoksee kaakkoon ja laskee Ahlajärveen. Järvi on 550 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,8 hehtaaria. Järven vedenpinnan korkeus on 132,4 metriä meren pinnan yläpuolella, ja sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Rannoille on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet harjua seuraavalta yhdystieltä 13691. Kuntien välinen raja kääntyy saaren kohdalla niin, että suurin osa järvestä jää Akaan puolelle.
Pikku-Salanti

Pikku-Salanti on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ohtisessa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu neljännessä jakovaiheessa vielä Tampinkosken alueeseen, johon järvi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,8 metriä meren pinnan yläpuolella. Lampi sijaitsee laajalla ojitetulla Hanhisuolla, jonka kuivatusojista on 11 johdettu suoraan lampeen ja moni muu oja suuren johto-ojan välityksellä. Lammen johto-oja on myös kaivettu oja, joka laskee Iso-Salantiin. Lampi on 350 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Rannat ovat ojitettua suota ja lampi on siksi autio. Lammelle johtaa myös Ohtisen suunnalta yhdystieltä 13691 metsätie.
Kaakkolammi (Hämeenlinna, Ahlajärvi)

Kaakkolammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Ahlajärvellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu neljännessä jakovaiheessa vielä Tampinkosken alueeseen, johon järvi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,7 metriä meren pinnan yläpuolella. Siihen kootaan kahdella ojalla ojitettujen Isosuon ja Kivisuon kuivatusvesiä. Sen laskuoja lähtee lammen kaakkoispäästä ja se laskee osittain kaivettuna Tyvijärveen. Lampi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,5 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja vain pieni osa rantaa on soistunutta metsää. Kuivapohjaiseen rantaan on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa ja yksi asunto. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13691. Akaan kunnanraja kulkee 500 metrin päässä luoteessa.
Pellavalammi (Urjala)

Pellavalammi on Pirkanmaalla Urjalan Perhossa ja Hämeenlinnan kalvolan Ahlajärvellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,9 metriä meren pinnan yläpuolella. Sillä ei vaikuta olevan selvää laskuojaa, vaikka järveen on johdettu viisi suo-ojaa, jotka tuovat ympäristönssä olevan ojitetun suon kuivatusvesiä. Lampi on 350 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen kaikki rannat ovat soistunutta metsää. Lammen itäpuolella mäen laella sijaitsee kolme maatilaa, joista yhden piha-alueelta johtaa lammen rantaan kärrypolku. Muuten lampi on autio.
Perälammi (Hämeenlinna)

Perälammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Kotkajärvellä sijaitseva pieni järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee kaksi ojaa, jotka saavat vetensä ojitetuilta soilta. Lammen laskuoja on alle kilometrin mittainen ja se putoaa 4,6 metriä ennen laskemistaan Kotkajärveen. Lampi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä ja lammen rannat ovat kaikki metsämaata. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Iittalan Kutilasta lähtevältä tieltä.
Ulajanlammi

Ulajanlammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,6 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee kolme ojaa, joista kaksi ovat ojitetun suon laskuojia. Lampi laskee Myllyojaan, jolle tulee pudotusta 20,7 metriä ennen kuin se laskee 2,4 kilometrin päässä sijaitsevaan Kotkajärveen. Lampi on 400 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja noin puolet siitä on soistunutta metsämaata. Lampi on autio ja lähin tie tulee siitä 150 metrin päähän Könnölästä.
Patamonlammi

Patamonlammi on Kanta-Hämeessä Tammelan Patakankaalla sijaitseva pieni järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja järvessä on yksi autio luotomainen saari. Lampeen laskee kaksi ojaa, joista itäisestä Kolmijokisenlammista tuleva oja on toinen. Patamonlammin laskuoja on Patamonlamminoja, joka yhtyy Tarpianjokeen 7,6 kilometrin päässä. Lampi on 500 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,6 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja eteläisiä rantoja reunustavat harjumuodostelmat ja pohjoisrannoilla pääasiassa avosuo. Rantaan on rakennettu 13 vapaa-ajan asuntoa, jonne johtaa tiet yhdystieltä 13661.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lammen muodossa on selvä ero lammen nykyiseen muotoon. Lammesta puuttuu itään työntyvä lahdelma, joka on nykyään avosuota. Avosuota ovat myös laskuojan rannat, jota Tammelan kuntaraja yrittää seurata. Järvenlaskun yhteydessä rannoille paljastui rehevää maata, joka sopi niittyjen pohjaksi.
Alinen Särkijärvi

Alinen Särkijärvi on Kanta-Hämeessä Tammelan Patakankaalla sijaitseva suojärvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,6 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee Särkijärvenharjun pohjoispuolelle jäävälle ojitetulla suolla. Siihen laskee seitsemän suo-ojaa, joista yksi on lyhyt Ylisen Särkijärven laskuoja. Tämä laskuoja kulkee Särkijärvenharjun poikki ja putoaa 1,5 metriä ennen laskemistaan Aliseen Särkijärveen. Järven oma laskuoja lähtee luoteispäästä ja kulkee koneellisesti avattuna johto-ojana Patamonlammin pohjoiskärkeen asti, missä se yhtyy Patamonlamminojaan sen luusuassa. Järvi on 550 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,8 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja rannat ovat eteläosaa lukuun ottamatta soistunutta metsää. Järven itäpäässä on avosuota. Järven länsirannassa on vapaa-ajan asunto, jonne johtaa tie Särkijärvenharjulta. Tammelan ja Hämeenlinnan välinen raja kiertää järven niin, että järvi kuuluu kokonaan Tammelan.
Ylinen Särkijärvi

Ylinen Särkijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Kalvolan Rimmilässä sijaitseva pieni järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee Särkijärvenharjun eteläpuolella niin, että ympäröiviltä ojitetuilta soilta on yhdistetty neljä kuivatusojaa järveen. Viides oja putoaa 1,5 metriä kymmenien metrien aikana ennen kuin se laskee Aliseen Särkijärveen. Järvessä on kaksi luotomaista saarta. Järvi on 350 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Rannat ovat soistunutta metsää lukuun ottamatta pohjoisrannan Särkijärvenharjua. Lampi on autio, mutta harjun päällä kulkee järven ohittava polku. Tammelan ja Hämeenlinnan välinen raja kulkee järven pohjoispuolella niin, että järvi kuuluu kokonaan Hämeenlinnan puolelle.
Kolmijokisenlammi (itäinen)

Kolmijokisenlammi (itäinen) (karttanimenä "Kolmijokisenlammit") on itäisempi kahdesta Kanta-Hämeessä Tammelan Patakankaalla sijaitsevista samankokoisista järvistä.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja se on yhdysojan vuoksi samalla korkeudella läntisen Kolmijokisenlammin kanssa. Lampeen laskee kaksi muutakin ojaa, jotka tuovat ojiteun suon kuivatusvesiä siihen. Lammen laskuoja lähtee pohjoiseen, jossa se laskee metrin pudotuksella 200 metrin päässä Patamonlammiin. Lampi on 200 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. Rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Rimmilän ja Lautaportaan yhdistävältä tieltä.
Kaitalammi (Tammela, Perävehmas)

Kaitalammi on Kanta-Hämeessä Tammelan Perävehmaksessa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,6 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee Isosuon pohjoispuolella. Siihen laskee viisi metsäojaa ja yksi suo-oja, joka laskee myös Hanhilammin vesiä siihen. Lammen laskuoja lähtee sen kaakkoispäästä ja sen vedet on johdettu ojitetun suon kautta omana ojanaan läntiseen Kolmijokisenlammiin. Lampi on 800 metriä pitkä, 300 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,5 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja rantoja kiertää kapea soistuneen metsän reunus. Lammella on vapaa-ajan asunto ja toinen muu rakennus. lammen lähettyville johtaa tie Lautaportaan suunnalta.
Hanhilammi (Tammela)

Hanhilammi on Kanta-Hämeessä Tammelan Perävehmaalla sijaitseva suojärvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 144,3 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee Isosuolln eteläreunassa ja siihen on johdettu 14 suo-ojaa. Kaksi koilliseen kaivettua ojaa toimivat laskuojina ja ne laskevat kilometrin matkan ja 4,7 metrisen pudotuksen jälkeen Kaitalammiin. Lampi on 500 metriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen pinta-ala on 12 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja kolmeneljäsosaa siitä on ojitettua suota. Lammen kaakkoisrantaan on rakennettu yli 10 vapaa-ajan asuntoa ja lammen etelärantaan rajautuu pieni luonnonsuojelualue. Suojelualueen länsireunassa on kota, jonne johtaa kävelypolku. Seudulle johtaa tie Lautaportaan suunnalta.
Kolmijokisenlammi (läntinen)

Kolmijokisenlammi (läntinen) (karttanimenä "Kolmijokisenlammit") on läntisempi kahdesta Kanta-Hämeessä Tammelan Patakankaalla sijaitsevista samankokoisista järvistä.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa vielä Tarpianjoen yläosan valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee neljä ojaa ojitetulta suolta. Suo-ojien kautta laskevat myös Hietajärvi, Kaitalammi ja Hanhilammi. Läntinen lampi laskee itäiseen Kolmijokisenlammiin, joka on yhdysojan vuoksi samalla korkeudella. Lampi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Rannat ovat suota ja niille on rakennettu kaksi vapa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Rimmilän ja Lautaportaan yhdistävältä tieltä.
Kavajärvi

Kavajärvi tai myös Kavatjärvi on Pirkanmaalla Urjalan Velkalassa sijaitseva aiemmin kuivatettu ja nykyään suojeltu järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Tämän sisällä se kuuluu Kortejärven–Rutajärven alueeseen. Järvi sijaitsee pääosin Urjalan Velkalan kylässä, mutta sitä ympäröivä avosuoalue ulottuu pohjoisosastaan myös Urjalan Honkolan kylään. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,9 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee mäkien välisessä notkossa ojitettujen Kavajärvenrahkan ja Karjusillanrahkan välissä. Suurehkoa suoaluetta kiertää reunusojat, jotka keräävät itseensä ympäristöstä tulevat vedet ja johtavat ne järven laskuojaan koillisessa. Suoalueen keskellä sijaitsee kuivuneen järven jääne, joka on 350 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja jonka pinta-ala on 2,9 hehtaaria.
Historiaa.
Järven nimenä peruskartan ensimmäisessä laitoksessa vuodelta 1959 on "Kavatjärvi". Sama muoto kirjoitusasussa "Kavat Iervi" esiintyy myös rekognosointikartoissa 1700-luvun lopulta. Vielä 2000-luvulla järven luona on talonnimi Kavatjärvi.
Aiemmin järven avovesialue on ollut laajempi, pituudeltaan noin 900 metriä, ja näyttää vastanneen järven avovesialuetta 2000-luvun ilmakuvissa ympäröivää avosuota. Tämä järven alkuperäinen laajempi alue näkyy vielä 1700-luvun lopulla kartoitetussa ruotsalaisissa rekognosointikartoissa ja likimain samalta ajanjaksolta oleviin isonjaon karttoihin perustuvassa pitäjänkartastossa 1800-luvulta.
Järveä on kuivattu ojittamalla ainakin 1900-luvulla, mutta ojituksen osoittauduttua kannattamattomaksi, järvi jäi 1940-luvun lopulla vesijättömaaksi ja tuli osaksi Kavatkankaan yhteislaidunta. Vielä 1950-luvun lopussa ja 1970-luvun alkupuoliskolla järveä ympäröivä avosuo oli niityn reunustama. 2000-luvulla järveä ympäröivä avosuo on luonnonsuojelualueena ja sen reunus on puustoittunut.
Pohjastenjärvi

Pohjastenjärvi on Pirkanmaalla Urjalan Pohjastenkulmalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa Kortejärven–Rutajärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee suoalueen sisällä. Siihen laskee 12 suo-ojaa ojitetulta Järvisuolta. Järven laskuoja lähteen sen eteläpäästä ja juoksee esin lounaaseen ja se kääntyy sitten kaakkoon ja laskee sitten Kortejärveen. Järvi on 950 metriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 28 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja rannat ovat enimmäkseen suota. Etelärannassa on paikka, jossa sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie yhdystieltä 2981.
Koiralammi (Urjala)

Koiralammi on Pirkanmaalla Urjalan taajamassa Peltorinteellä sijaitseva pieni lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaetaan vielä Kortejärven–Rutajärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,2 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen erottaa Pourunlammista kapea harjuselänne. Lampeen ei laske ojia, mutta sen laskuojana toimii alussa suoraksi kaivettu oja, joka laskee Rutajärveen. Lampi on 150 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Rantaviivaa on 550 metriä. Lammen itärantaan laskee harjun rinne ja länsirannassa on umpeen ruohottuva suo. Harjulla sijaitsee joitakin asuintaloja ja lammen lounaisrannassa sijaitsee valtatien 9 varrella oleva motelli.
Pykälönlammi

Pykälönlammi on Pirkanmaalla Urjalan Kolkassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa Kortejärven–Rutajärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,6 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee yli 40 metriä korkeammalle kohoavan Pykälönvuoren juurella. Sen kaakkoisrantaan laskee vuoren rinne, mutta luoteispuolella aukeaa laaja peltoaukea, joka jatkuu 1,5 kilometriä Rutajärvelle asti. Lampeen laskee vain yksi oja, joka tuo peltojen kuivatusvesiä idästä. Sen oma laskuoja lähtee lammen lounaisrannasta ja se laskee pellonreunassa Rutajärven Heinoonlahteen. Lampi on 350 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä, mutta rantaan on rakennettu vain viereisen maatalon rantasauna.
Virttamonlammi

Virttamonlammi on Pirkanmaalla Urjalan Nuutajärvellä sijaitseva pieni järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa Kortejärven–Rutajärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä meren pinnan yläpuolella. Se sijaitsee 30 metriä korkealle kohoavan kalliomäen juurella soistuneen metsäalueella. Siihen laskee neljä ojaa ja sen laskuoja lähtee luoteeseen. Kun laskuoja, jonka nimi on Virttamonoja, on alittanut valtatien 9, jatkaa se vielä pari kilometriä Rutajärven Virttamonlahteen. Laskuojalla tulee sillä matkalla 14,5 metriä pudotusta. Lampi on 200 metriä pitkä, 50 metriä leveä ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja rantasuolle on rakennettu kaksi rakennusta, joille ei johda tietä. kauempana sijaitsevaan vapaa-ajan asunnolle tulee metsätie kauempaa.
Palonurmen (Korkeakosken) harkkohytti

Palonurmen (Korkeakosken) harkkohytti sijaitsi Nilsiässä Syvärinlahteen laskevan Palonurmenjoen Korkeakosken rannalla Mustalammen ja Alalammen välissä. Harkkohytti oli toiminnassa vuosina 1852–1866.
Korkeakoksen rannalla oli ennen harkkohytin perustamaista vesimylly ja tamppilaitos jotka siirrettiin kosken itärannalle kun harkkohytti rakennettiin. Harkkohytin perustaja oli Victor Edvard Dahlström ja sen oli tarkoitus toimia vedenpuutteesta kärsineen Lapinlahdella sijainneen Urimalahden ruukin apuhyttinä. Vuonna 1852 valmistuivat pato sekä joen länsirannalle yksipiippuinen harkkohytti ja kankirautapaja. Laitos sai toimiluvan 1854 mutta sen käyttö jäi vähäiseksi. Harkkohytti paloi vuonna 1866 eikä sitä enää rakennettu uudestaan.
Harkkohytin ja kankirautapajan paikalla oli vuonna 1980 liiterirakennus jonka alle kerrotaan jääneen kellarin tapainen harmaakivirakennelma. 1970-luvulla tehdyn paikallistien oikaisun alle kerrotaan jääneen useita vanhoja rakennusten pohjia. Kosken rannalla olevan myllyrakennuksen vieressä on jäänteitä 1910-luvulla toimineesta voimalaitoksesta ja sahasta.
Vähä Mustajärvi (Urjala)

Vähä Mustajärvi on Pirkanmaalla Urjalassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin neljännessä jakovaiheessa Nuutajoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,3 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee neljä metsäojaa. Järvi itse laskee Isoon Mustajärveen lyhyttä ojaa myöten. Järvien vedenpinnoissa on vain 0,1 metrin korkeusero. Järvi on 550 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 7,2 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja järven rannat ovat autiot. Järvelle pääsee Isolle Mustajärvelle johtavia teitä myöten.
Vähäjärvi (Forssa)

Vähäjärvi on Kanta-Hämeen ja Pirkanmaan rajalla, osaksi Urjalassa ja osaksi Koijärvellä Forssassa, sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue jaettiin Nuutajoen valuma-alueeseen, johon järvi sitten kuuluu. Se on 700 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 11 hehtaaria. Järvi sijaitsee heti Ruunavuoren alla. Siihen laskee kolme lyhyttä ojaa, joista Postilanoja on Kivijärven laskuojana huomattavin. Järven vedenpinnan korkeus on 108,0 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen laskuoja lähtee järven itäpäästä ja laskee vain 0,3 metrin pudotuksen jälkeen Matkunjärveen. Järven rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä. Rannoille on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet valtatieltä 9 alkavalta yhdystieltä 13573.
Vesistösuhteet.
Nuutajoen valuma-alueen sisällä järvi kuuluu Nuutajärveen laskevan Ihanajoen valuma-alueeseen. Siihen laskee Kivijärvi Urjalassa ja se laskee Matkunjärveen Forssan ja Urjalan, aiemmin Koijärven rajalla.
Mieliönlammi

Mieliönlammi on Pirkanmaalla Urjalassa sijaitseva metsälampi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Nuutajoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Se sijaitsee metsäalueella 40 metriä korkean Mieliönlamminvuoren juurella. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,6 metriä meren pinnan yläpuolella. Lampeen on johdettu viisi metsä- ja suo-ojaa, joista itärantaan laskeva Mieliönlamminkorven kuivatusoja on huomattavin. Länsirannan kolme ojaa jatkavat lännessä Mieliönojana, joka yhtyy alempana Virttamonojaan. Se puolestaan laskee Rutajärveen. Lampi on 550 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja koko eteläranta on jyrkkää mäenrinnettä. Lammen itäpäässä sijaitsee kolme vapaa-ajan asuntoa ja vuoren päässä on laavu. Niille johtaa tiet Kolkasta ja yhdystieltä 13603.
Pourunlammi

Pourunlammi on Pirkanmaalla Urjalan taajamassa Peltorinteellä sijaitseva pieni järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja sen erottaa Koiralammista kapea harjuselänne. Lampeen ei laske ojia, mutta sen laskuojana toimii alussa suoraksi kaivettu oja, joka laskee Varosuon kautta Yläjokeen. Lampi on 250 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä, josta puolet ovat luoteispuolen harjunrinnettä ja loput laajan peltoalueen reunaa. Harjun päällä kulkee tie, jonka varrella on asutusta. Rantaan on rakennettu koppi, jonka yhteydessä on yleinen uimaranta. Myös vastarannalla on vapaa-ajan asunto.
Karjalammi (Urjala)

Karjalammi on Pirkanmaalla Urjalan Välkkilässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,9 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee 6 metsä- tai suo-ojaa. Huomattavimmat ojat tuovat lampeen ojitetun Kivenkorvensuon kuivatusvesiä. Lammen rantaan on myös kolme lampea, joista on kaivettu yhdyskanavat lampeen. Lammen laskuoja lähtee sen kaakkoispäästä ja se laskee yli 8 metriä pudottuaan läheiseen Kokonjärveen.
Lampi on 500 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 7,0 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja rannoista vain länsipäässä on suota. Rantojen tuntumaan on rakennettu 10 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystieltä 13681.
Hangaslammi (Urjala)

Hangaslammi on Pirkanmaalla Urjalan Välkkilässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,6 metriä meren pinnan yläpuolella ja siihen laskee Lystinkankaalta pienten ojien kuivatusvedet. Lammen laskuoja lähtee sen luoteispäästä ja yhtyy Ämmäojan nimisenä Kolunkulmalla Lammasojaan, joka puolestaan yhtyy Kokonjokeen Urjalan aseman lähellä. Lampi on 850 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja rannoille on rakennettu 8 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Välkkilän suunnalta yhdystieltä 13681.
Luostarinlammi

Luostarinlammi on Pirkanmaalla Urjalan Hakolahdessa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,7 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee loivassa painaumassa. Siihen laskee vain kolme lyhyttä metsäojaa. Laskuoja lähtee lammen eteläpäästä ja yhtyy Kankaistensuon ojaverkkoon, joka on johdettu Lahmajärveen. Lampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Välkkilän ja Lautaportaan yhdistävältä yhdystieltä 2846.
Särki-Tiiri

Särki-Tiiri on Pirkanmaalla Urjalan Hirsijärvenkulmalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee avonaisen kosteikon keskellä. Kosteikon ympärillä on metsäojia, jotka päättyvät kosteikon reunaan. Lampeen asti on kaivettu laskuojalle oja, joka laskee 500 metrin päähän Lahmajärven eteläpään lahdenpohjukkaan. Lampi on 350 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 9,1 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä. Lammen länsipuolelta sen ohittaa muutaman kymmenen metrin päästä Forssan vastainen kunnanraja, joka ylittää lampea ympäröivän kosteikon.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven vierekkäisten järvien nimet kirjoitettiin ”Särkijärvi” ja ”Ahvenjärvi”. Nämä järvet on nykyään kuivatettu Särki-Tiiriksi ja Ahven-Tiiriksi, joka on avosuota. Lahmajärven pohjoispuolella sijaitseva Kankaistenlammin avosuo oli aikaisemmin nimeltään ”Kangastakainenlampi”.
Sammakkolammi (Urjala, Hakolahti)

Sammakkolammi on Pirkanmaalla Urjalan Hirsijärvenkulmalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueella. Valuma-alue on jaettu vielä Kolkanjoen–Kokonjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. 
Lammen vedenpinnan korkeus on 133,7 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee Lahmajärven pohjoispuolella olevan harjun länsipuolella suolla. Suolla sijaitsevat myös Suokullin ja Likolammin lammet, joiden vedet kulkeutuvat samoihin suojiin, johon Sammakkolammen vedet on ohjattu. Ne laskevat lopuksi Lahmajärven kaakkoispäähän Mäyränlahteen. Lampi on 200 metriä pitkä, 50 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen harjunpuolelille rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Ohtisten ja Lautaportaan yhdistävältä yhdystieltä 2846. Hämeenlinnan Kalvolan puoleinen raja ohittaa lammen 200 metrin etäisyydellä idässä.
Fredrik Axberg

Fredrik Axberg (1747 Helsingin pitäjä – 15. heinäkuuta 1820 Pernaja) oli suomalainen Helsingin pitäjän Veromiehenkylän Nygrenin talosta kotoisin ollut maallikkosaarnaaja, joka kierteli mm. Etelä-Suomen alueilla pitämässä valistus- ja hartaushetkiä. Axberg kohosi 1770-luvulla Uudenmaan herätysliikkeen johtohahmoksi. Naimattomana koko elämänsä elänyt Axberg muutti 1800-luvun alussa Helsingin pitäjästä Pernajan Liljendaliin.
Toiminta maallikkosaarnaajana.
Axberg toimi räätälinä kunnes ryhtyi n. 20-vuotiaana saarnaajaksi. Omakohtaisen herätyksen Axberg oli kokenut ahkeran raamatuntutkimuksen jälkeen. Axberg noudatti pietismiläistä oppia ja pyrki hillitsemään kannattajiaan ns. "hurmosilmiöiltä", jotka saivat usein jopa kansanliikemäisiä piirteitä. Eräiden aikalaisten mukaan Axberg edusti "raitista kristillisyyttä," joka oli lähellä herrnhutilaisuutta. Hänen johtamansa herätysliike sai kannatuksensa sääty-yhteiskunnassa osattomiksi jääneiltä ihmisiltä, vaikka se ei ollutkaan varsinainen protestiliike. Samalla Axberg loi pohjaa myöhemmälle evankeliselle liikkeelle.
Saarnamatkoillaan Axberg joutui usein vaikeuksiin epäluuloisen esivallan kanssa. Hänet määrättiin oikeuden eteen ja tuomiokapitulin kuulusteluihin. Hänen kokouksiaan myös kiellettiin konventikkeliplakaatin nojalla. Axberg oli luotettu henkilö mm. papiston ja säätyläisten keskuudessa, joten hänen toimintaansa ei koskaan kokonaan kielletty. Axbergin suojelijoihin kuuluivat Porvoon piispa Gabriel Fortelius, maaherra Anders de Bruce ja Helsingin pitäjän kirkkoherra Fredrik Collin.
Mustilammi (Akaa)

Mustilammi tai myös Mustalammi on Pirkanmaalla Akaan Poutalassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee mäen rinteen notkelmassa, johon laskee kaksi ojaa. Lammen kaakkoispäähän laskee Ylisen Mertajärven ja Alisen Mertajärven yhteinen laskuoja ja koillisrantaan laskee Ahveniston laskuoja. Mustilammen laskuoja putoaa yli 5 metriä noin 400 metrin matkallaan Lumijärveen, johon se laskee. Lampi on 300 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja rannat ovat itärannoilla soistunutta metsää. Rantaan on rakennettu yli 5 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tie Lumijärven länsipuolelta yhdystieltä 13721.
Ahvenisto (Akaa)

Ahvenisto tai myös Ahvenistenlammi on Pirkanmaalla Akaan Poutalassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,5 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee Kolkankallion taakse jäävälle Iisakinkorpeen. Siihen laskee neljä ojitettujen soiden kuivatusojaa. Lammen laskuoja on myös kaivettu oja, joka on johdettu 25 metriä alempana sijaitsevaan Mustilammiin. Lampi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja rantaan on rakennettu vain kolme vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Viialasta ja Kylmäkoskelta tulevilta teiltä.
Alinen Mertajärvi

Alinen Mertajärvi on Pirkanmaalla Akaan Savikoskella ja Poutalassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,3 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee Golgatanvuoren koillispuolella ylängöllä. Siihen laskee neljä metsäojaa, joista lännestä tuleva on Ylisen Mertajärven laskuoja. Alisen järven laskuoja lähtee kaakkoispäästä ja se putoaa 23 metriä 1,6 kilometrin matkalla Mustilammiin, josta se jatkaa vielä Lumijärveen. Järvi on 600 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 8,4 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja rannoille on kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Poutalasta.
Ylinen Mertajärvi

Ylinen Mertajärvi on Pirkanmaalla Akaan Savikoskella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee kapeassa soistuneessa painanteessa. Järveen laskee vain yksi oja, joka tuo pienen Kaakkolammin kautta ojitetun Kaakkolamminkorven suolta kuivatusvesiä. Laskuoja lähtee järven kakkoispäästä ja laskee 50 metrin jälkeen Aliseen Mertajärveen. Vedet päättyvät lopuksi Lumijärveen. Järvi on 700 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja rannat ovat autiot ja soistunutta metsää. Järvelle ei johda teitä.
Mustalammi (Vesilahti)

Mustalammi on Pirkanmaalla Vesilahdella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,1 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee Mustalamminkorven itäreunassa. Siihen laskee ojitetun suon viisi ojaa, mutta selkeää laskuojaa sillä ei näy olevan. Luontainen valumissuunta on lounaaseen, missä Riehun kylän pelto-ojat keräävät suodosvedet ojiinsa ja laskevat ne Riehunojaan Riehun peltoaukealla. Lampi on 400 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 4,4 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on kilometrin pituinen. Rannoista puolet ovat suota ja rantojen kuivalla osuudella sijaitsee maja.
Kyynärälammi

Kyynärälammi eli myös Kyynärölammi on Pirkanmaalla Vesilahden Krääkkiössä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Se sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajaveden–Pyhäjärven alueen Tarpianjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueesta erotetaan vielä Lumijoen valuma-alue, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,2 metriä meren pinnan yläpuolella ja se sijaitsee avosuon keskellä. Suon itäreunaa kiertää kaivettu oja, joka kerää aiemmin suolle johdettujen ojien vettä ja ohjaa ne laskuojaan. Kiertävää ojaa ei ole koko suon ympärillä, vaan neljä ojaa on edelleen ohjattu suon reunaan. Lammen laskuoja on koneellisesti suoraksi kaivettuna ja se laskee Ammeenjärven pohjoiseen työntyvän Rotanlahden pohjukkaan. Rannat ovat voimakkaasti kasvillisuuden ja sammaleen peittämät, mutta lammessa on vielä avovettä jäljellä. Lampi on 200 metriä pitkä, 150 metriä leveä ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja lampi on autio. Lammen pohjoispuolella sijaitsee maatila, jonne johtaa tiet Krääkkiön suunnalta.
Pengerkosken harkkohytti

Pengerkosken harkkohytti sijaitsi Petäjävedellä Jämsänveteen laskevan Pengerjoen Ruukkimutkassa eli Pengerkoskessa. Harkkohytti oli toiminnassa vuosina 1841–1847.
Harkkohytin perustajat Carl Henrik John ja Elis Walles saivat hytin perustamisluvan Vaasan läänin kuvernööriltä vuonna 1841. Toimiluvan mukaan laitoksessa oli kaksi kankirautavasaraa ja kaksi ahjoa. Harkkohytin toiminta päättyi lyhyeen sillä tulipalo ja tulva tuhosivat sen vuonna 1847 eikä sitä enää rakennettu uudelleen. Myöhemmin Pengerkoskella toimi 1860-luvulla lyhyen aikaa tervatehdas. 1940-luvulla kosken itärannalle rakennettiin pientä kotitarvevoimalaitosta varten voimakanava. 
Harkkohytin padon kerrotaan sijainneen joen nykyisin ylittävän sillan alapuolella paikassa jossa matalan veden aikana on nähty hirsiä näkyvissä. Padon paikan alapuolella on jäljellä matala maakumpu jossa harkkohytti on mahdollisesti sijainnut ja sen vieressä on hirsisalvoksinen kaivo tai lähde.
UnixWare

UnixWare oli AT&amp;T:n Unix System Laboratoriesin ja Novellin yhteisyrityksen Univelin Unix-käyttöjärjestelmä. 
Historia.
UnixWare siirtyi myöhemmin kokonaan Novellin omistukseen. 
Novell myi UnixWare-liiketoimintansa Santa Cruz Operationille vuonna 1995.
Santa Cruz Operation yhdisti OpenServer tuotteensa UnixWare:een. 
Tämä siirtyi Caldera Systemsin omistukseen, joka nimesi itsensä uudelleen Caldera International ja jälleen The SCO Group. SCO Group aloitti useita oikeustoimia ja päätyi lopulta konkurssiin.
Xinuos (ent. UnXis) osti SCO Groupin jäänteet ja hankki oikeudet UnixWareen ja OpenServeriin.
Tekniikka.
Käyttöjärjestelmä perustui Unix System V ytimeen. 
Eritystarkoitukseen tehty Boot File System (BFS) käytettiin kernelin lataamiseen.
UFS-tiedostojärjestelmä korvattiin Veritas VxFS tiedostojärjestelmällä.
Käyttöjärjestelmässä oli tukea sekä Unix-järjestelmissä käytetylle TCP/IP-protokollalle että Novellin IPX/SPX-protokollalle, jota käytettiin Novell Netwaren yhteydessä.
Trollshovdan ruukki

Trollshovdan ruukki toimi Tammisaaressa Trollshovdan kylässä Trollshovdavikenin pohjukkaan laskeneen puron varrella vuosina 1840–1915. 
Trollshovdan ruukin ja masuunin perusti vuorineuvos John Julin, joka sai ruukille privilegion vuonna 1840. Ruukin masuuni käytti aluksi Julinin omista kaivoksista saatua rautamalmia sekä Itä-Suomesta kuljetettuja järvi- ja suomalmeja. 1870-luvulla masuuni siirtyi käyttämään yksinomaan Ruotsista tuotua rautamalmia. Ruukki oli 1900-luvun alussa käynyt vanhanaikaiseksi, ja kun ensimmäisen maailmansodan puhkeaminen vuonna 1914 lopetti malmintuonnin Ruotsista, ruukin malmivarastot käytettiin loppuun ja sen toiminta päättyi kesällä 1915.
Ruukkialueella on jälkellä rakennusten pohjia ja jäännöksiä voimakanavista. Kallioiden välissä Degergårdsträsket-järven ja merenlahden puolivälissä sijainneen masuunin lähellä on säilynyt malmikasa ja kalkkikiveä. Merenlahden pohjukassa ja länsirannalla oli aikoinaan 12–13 slagitiilistä hiiliuunia, joista 1980-luvulla oli jäljellä neljä ja yksi oli muutettu kappelirakennukseksi.
McKinsey-palkinto

McKinsey-palkinto jaettiin vuosittain yhdelle Teknillisestä korkeakoulusta ja yhdelle Helsingin kauppakorkeakoulusta valmistuneelle, opinnoissaan parhaiten menestyneelle henkilölle. Palkinto oli rahalliselta arvoltaan aluksi 10 000 markkaa, sitten 15 000 markkaa ja lopulta 2 500 euroa.
McKinsey &amp; Company perusti vuonna 1995 nimeään kantavan palkinnon kannustaakseen opiskelijoita hyviin opintosuorituksiin. Palkinnonsaajan valitsivat Teknillinen korkeakoulu ja McKinsey &amp; Company yhdessä. Palkinnon jakoperusteina olivat opintomenestys, opintojen kesto, aktiivisuus opiskelijatoiminnassa ja kansainvälinen kokemus.
Ricky Waxlax

Ricky Waxlax (s. 2. joulukuuta 1999) on suomalainen koripalloilija.
Ura.
Seurajoukkueet.
Malmin Super-Koriksen kasvatti Waxlax pelasi kasvattajaseuransa juniorijoukkueissa. Kaudella 2014–2015 hän oli B-poikien SM-sarjassa koko kauden kolmen parhaan tilastokärjessä pisteissä, levypalloissa, pallonriistoissa ja heitontorjunnoissa. MaSu saavutti tuolla kaudella ikäluokan SM-hopeaa. Elokuussa 2016 Waxlax teki kolmivuotisen pelaajasopimuksen Korisliigassa pelanneen Helsinki Seagullsin kanssa. Hän pelasi kauden aikana hajaminuutteja ja ylsi ajoittain pisteille. Vuoden 2016 lopussa hänet kutsuttiin Basketball Without Borders -maailmanleirille. Seagulls voitti kauden 2016–2017 päätteeksi SM-pronssia.
Kaudella 2017–2018 Waxlaxin peliaika ja tilastolukemat kasvoivat edelliskaudesta.
Maajoukkue.
Waxlax on pelannut kymmeniä maaotteluita Suomen nuorisomaajoukkueissa. Hän kuului Suomen kokoonpanoihin vuonna 2016 U17-ikäluokan MM- ja U18-ikäluokan EM-kilpailuissa sekä U15-ikäluokan EM-kilpailuissa 2015.
Miesten maajoukkueessa Waxlax pelasi ensimmäisen kerran Latviaa vastaan 31. elokuuta 2018 tehden kaksi pistettä.
Yksityiselämä.
Waxlaxilla on kaksoisveli, myös nuorisomaajoukkueissa pelannut koripalloilija Erik Waxlax. Kaksoset ovat syntyneet harvinaislaatuisesti eri päivinä, ja Erik on veljeään selvästi lyhyempi.
Kirjavaleskorpionit

Kirjavaleskorpionit eli kirjaskorpionit (Cheliferidae) on valeskorpioneihin kuuluva hämähäkkieläinten heimo. Siihen kuuluu 64 sukua ja 312 lajia. Suomessa on tavattu kaksi heimoon kuuluvaa lajia: kirjavaleskorpioni ("Chelifer cancroides") ja rantavaleskorpioni ("Dactylochelifer latreillii").
Sammalvaleskorpioneista poiketen kirjavaleskorpioneilla on saaliin lamauttavaa myrkkyä tuottavat rauhaset saksiensa molemmissa terissä. Saksien sisäpinnalla ei ole hammastusta. Kirjavaleskorpionit ovat 1,5–5 millimetrin pituisia ja niillä on yleensä kaksi silmää. Niiden usein puna- tai oliivinruskeasävyinen väritys vaihtelee vaaleasta tummanruskeaan tai mustaan ja siinä on tummia kuvioita. Kirjavaleskorpionien kosiomenot voivat olla hyvin monimutkaisia, kuten monilla muillakin hämähäkkieläimillä. Koiras ja naaras tanssivat pitäen kiinni toistensa pedipalpeista.