tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Häränsilmä (Janakkala)

Häränsilmä on Kanta-Hämeen Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat kokonaan ojitettua suota. Lampi on autio.
Vesistösuhteet.
Häränsilmä kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Siihen laskee oman suon ojat ja viereisen metriä korkeammalla oleva Paha-Valkeen laskuoja. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,6 metriä mpy. Lammen laskuoja on jatkettu kaakkoon, ja se juoksee ilman uomaa jyrkkää rinnettä alas Mustavirtaan, joka laskee vuorostaan Mallinkaistenjärveen.
Outi Walli

Outi Walli (s. 1943) on sarjakuvien suomentaja. Hän on suomentanut enemmistön Asterix-sarjakuvista ja eräitä muita, pääosin ranskankielisiä sarjoja.
Walli on suomentanut 22 Asterix-albumia, alkaen vuonna 1969 julkaistusta albumista "Asterix ja Kleopatra", joka oli ensimmäinen suomennettu Asterix-tarina. Lisäksi hän on suomentanut eräitä muita Asterix-kuvakirjoja, kuten Idefix-kirjat. Toinen aktiivinen Asterix-suomentaja oli Jorma Kapari, joka suomensi 13 albumia. 1980-luvun alkupuolelta saakka Walli oli pitkään Asterixin ainoa suomentaja murrealbumeita lukuun ottamatta. Asterixin ohella hän on suomentanut 1970-luvulta alkaen myös useita Alix- ja Ahmed Ahne -albumeja, Aku Ankka -kokoelmia sekä joitain muita sarjakuvia. Walli oli "Aku Ankka" -lehden toimitussihteeri vuosina 1968–1970.
Wallin isä oli kirjallisuudentutkija Aarre M. Peltonen. "Aku Ankan" päätoimittaja Alli Peltonen oli Wallin täti.
Itsenäinen Suomi 100 vuotta -juhlarahat

 
Itsenäinen Suomi 100 vuotta -juhlarahat on Suomen Rahapajan juhlarahasarja. Siihen kuuluu viisi rahaa.
Rahat julkaistiin uudelleen vuonna 2017, sen jälkeen, kun Suomi 100 -juhlarahat herättivät ennakkomarkkinoinnissa huomiota ja paheksuntaa kuvavalintansa vuoksi. Yhdessä rahassa oleva kuva esittää vuonna 1918 teloitettavaa punaista joukkoa teloitusryhmän edessä. Rahassa lukee teksti:Kansalaissota Suomi FinlandTampereen yliopiston tutkijan Tuomas Hopun mukaan se ei ole kaikkein onnistunein. Valtiovarainministeri Petteri Orpo hyväksyi alun perin asetuksen mutta ei kiinnittänyt kuvaan huomiota ja pitää sitä mauttomana. Kyseinen kolikko vedettiin takaisin. 
Kyseisen kolikon on suunnitellut Ilkka Suppanen.
Sarjasta myös toista rahaa on luonnehdittu kyseenalaiseksi. Rahassa lukee teksti "Globaali oikeudenmukaisuus", ja kuvana on käytetty jo aiemmin huomiota herättänyttä kuvaa, jossa on Välimereen kuolleen lapsen kuva, kun häntä kannetaan pois. Kohua syntyi erityisesti Turkissa ja Syyriassa, ja turkkilaiset mediat valittelivat Suomen vähäistä pakolaiskiintiötä.
Mikko Joensuu

Mikko Joensuu (s. 1986) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Hänet tunnetaan soolouransa ohella Joensuu 1685 -yhtyeestä.
Vuosina 2016–2017 Svart Records julkaisi Joensuun kolmiosaisen "Amen"-albumisarjan. Albumit julkaistiin puolen vuoden sykleissä, joista ensimmäinen osa ilmestyi huhtikuussa 2016, toinen osa marraskuussa 2016 ja kolmas osa julkaistiin kesäkuussa 2017. Sarjan ensimmäinen osa kertoo uskoon tulemisesta ja toinen osa uskosta luopumisesta.
Keväällä 2024 Yleisradio tilasi Joensuulta mahdollisimman unettavan iltalaulun, joka sopisi Pikku Kakkosen iltasatuosion tunnusmusiikiksi. Joensuu teki kappaleesta useita versioita ja käytti koeyleisönä omia 11- ja 5-vuotiaita lapsiaan, joiden avulla lopullinen laulu valikoitui. ”Iltasatu”-laulu sai ensijulkaisunsa Yle Areenassa huhtikuussa 2024 ja siitä tulee tunnusmusiikki lastenohjelman alkuun ja loppuun.
Vuonna 2017 Joensuu sai Teosto-palkinnon sävellyksistään, sanoituksistaan ja sovituksistaan levyillä "Amen 1" ja "Amen 2".
Yksityiselämä.
Joensuu kasvoi karismaattisessa helluntailaisperheessä. Hän oli liikkeessä aktiivinen 10–15-vuotiaana, ja on kertonut puhuneensa kielillä 11-vuotiaana. Hän on sittemmin luopunut uskosta.
Paha-Valkee

Paha-Valkee on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Mallinkaisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on jäänyt pienten mäkien väliseen painanteeseen. Lammen pinta-ala on 6,6 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja lammen ranta on puoliksi suota ja metsämaata. Sen pohjoispuolella kulkee metsäautotie, mutta itse lampi on autio.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,6 metriä mpy. Lampeen ei johda tulo-ojia, mutta se on yhdistetty viereiseen Häränsilmään, joka sijaitsee metrin alempana kuin Paha-Valkee. Lammen vedet virtaavat Häränsilmän ja Mustavirran kautta Mallinkaistenjärveen.
Kahilammi (Janakkala, Veno)

Kahilammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Venon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen matalat rannat ovat autiot. Lammen kaakkoispuolelta kulkee tie sen pohjoispuolelta ohi.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,5 metriä mpy. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Rajalammi (Janakkala)

Rajalammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Venon kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee metsäalueen reunalla maatilan pellonreunassa. Sen pinta-ala on 4,5 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä. Rannat ovat pääasiassa ojitettua suota, mutta pohjoisrannat ovat entistä peltomaata. Lampi on autio, mutta sen lähellä on maatila.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Viereisestä suosta on johdettu kaikki ojat lampeen ja sen laskuoja on luontainen puro, joka lähtee lammen kaakkoisrannasta kaakkoonpäin ja se yhtyy 2,5 kilometrin päässä Mallasjokeen. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. Lammen vedenpinnan korkeus on 124,9 metriä mpy.
Etu-Veno

Etu-Veno on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Venon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on syntynyt Ellanharjun pohjoispuolella olevaan painanteeseen ja se muodostaa nykyään kaksi erillistä järviallasta. Läntinen järviallas, joka kantaa kartoissa järven nimeä, on pinta-alaltaan 9,5 hehtaaria suuri ja sen pituus 650 metriä pitkä ja leveys on 300 metriä. Itäinen allas, jolla ei kartoissa ole nimeä, on pinta-alaltaan 5,4 hehtaaria suuri ja sen pituus 390 metriä pitkä ja leveys on 200 metriä. Rantaviivan pituus on länsialtaalla 1,7 ja itäaltaalla 1,1 kilometriä. Niiden rannat ovat harjurinteitä lukuun ottamatta soistunutta metsämaata. Järven länsialtaassa on yksi saari.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven länsipään suo on ojitettu ja sen kuivatusojat laskevat järveen. Pohjoisesta laskee järveen lyhyt metsä- ja pelto-oja. Järvialtaiden vedenpinnan korkeudet ovat molemmat 139,6 metriä mpy. Altaat on yhdistetty toisiinsa leveällä ojalla, joka kulkee järviä erottavalla Katkelma nimisellä kannaksella. Järven laskuoja lähtee järven itäisestä altaasta kohti itää ja se yhtyy Lapinjokeen Perinkään kylässä. Lapinjoki laskee etelässä Luhdanjoen nimisenä Mommilanjärveen, josta vedet jatkavat Ansionjärvestä Puujokeen ja sitten Hiidenjoen kautta Vanajaveteen. Laskennallinen veden keskiviipymä järvessä on 367 vuorokautta.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli ”Iso Wenonjärvi”. Silloin järvi oli venytetyn ”S”-kirjaimen muotoinen eli se käsitti alueet, jotka kuuluvat nykyään läntiseen- ja itäiseen järvialtaisiin. Tämän vuoksi voidaan otaksua, että järven vedenpintaa on laskettu. Keski-Venon nimi oli ”Wähä Wenonjärvi”.
Vuoden 1964 peruskartassa Katkelmassa oli vielä viljeltävä peltotilkku. Järvien pohjoisrannat olivat tuolloin autiot, mutta vuoden 1979 kartassa siellä oli jo yksi mökki.
Kakarilammi (Janakkala, Saloinen)

Kakarilammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Saloisten kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Kakarilamminsuolla ja on siten suolampi. Sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja sen rannat ovat ojitettua suota. Lammelle ei johda teitä ja se on autio.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Mallasjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,2 metriä mpy. Vedet jatkavat Mallasjoesta Puujokeen Puujaan kohdalla ja laskevat Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Majolammi

Majolammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Oitin ja kirkonkylän välissä. Sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat soistunutta suota. Lampea kiertää metsäautotie, mutta lampi itse on autio.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Hausjoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Ympäristön ojietulta metsämaalta tulee viisi kuivatusojaa lampeen. Lammen vedenpinnan korkeus on 122 metriä mpy. Lammella ei kartan mukaan ole laskuojaa, mutta korkeuskäyrien perusteella veden suotuvat lounaaseen päin, missä ne valuvat Naurisojaan vietäviksi. Naurisoja yhtyy kuivatetun Hausjärven laskujokeen Hausjokeen, joka vuorostaan yhtyy Puujokeen Puujaan kylässä.
Historiaa.
Vuoden 1964 peruskartassa lammelle oli piirretty laskuoja, joka vastaa nykykarttojen Naurisojaa. Metsäautotiet on rakennetti vuoden 1988 kartan julkaisemisen jälkeen.
Piirilammi

Piirilammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Pikkukylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Salpausselän Someronvuorelta Kirkonkylälle kulkevan syöttöharjun lounaispuolella. Vieressä kohoaa 60 metrin korkeuteen Piirivuori, joka on harjujakson eräs erillinen harjanne. Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Harjulla, lammen yläpuolella, kulkee seututie 290. Tien varressa on kyllä asutusta, mutta rinteen alapuolella lampi on autio.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Puujoen alueeseen. Se jaetaan vielä Helijoen valuma-alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen läpi virtaa Myllysenoja, jolla on laajahko valuma-alue. Oja jatkaa matkaansa Helijokena, joka yhtyy Puujokeen Ryttylän edustalla. Lammen vedenpinnan korkeus on 80,8 metriä mpy.
Merrasjärvi (Kärkölä)

Merrasjärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä ja Hollolassa Saapaskylän lähellä sijaitseva laskettu järvi.
Maantietoa.
Järvi on jäänne kuivatetusta järvestä, jonka rantaviiva ylitti nykyisten kuntien välisen rajan. Järven pinta-ala on 8,9 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta rantakosteikkoa. Suon laitaan tulee tie, mutta järvi on autio. Pohjoista suon osaa kutsutaan Merrasjärvensuoksi ja eteläistä osaa Merrasojankorveksi. Peltomaat ympäröivät suota joka puolelta.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen alaosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Muutamat pelto-ojat jatkuvat suolla ulottuen joko lähes järvenrantaan tai järveä kiertävään keräilyojaan asti. Järven vedenpinnan korkeus on 82,8 metriä mpy. Sen vedet laskevat pois itäreunassa kulkevaa reunaojaa myöten. Sen jatkeena on etelään virtaava Merrasoja, joka yhtyy Teuronjokeen. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Merrasjärvi oli piirretty pitkänä pikkujärvenä, johon laski pari suo-ojaa. Järven luoteispuolella sijaitsi usean talon kylä ”Saapas”.
Vuoden 1964 peruskartassa oli Merrasoja piirretty leveäksi johto-ojaksi. Järven rantoja reunusti luhta-alue, johon maanomistusrajat päättyivät. Alue on todennäköisesti järvenlaskun vesijättömaan reuna-alue, joka paalutettiin aina yhteisen hankkeen rajaksi.
Likolampi (Kärkölä)

Likolampi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Sopukan kylän lähellä ja Kärkölän kirkosta 1,5 kilometriä etelään sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Hiidenmäen itäpuolella rinteen alla peltoalueen reunalla. Sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Etelpuolella sijaitsee kaksi maatilaa ja niiden vapaa-ajan asunnot on rakennettu lammen etelärantaan. Pohjoisrannalla on kartassa laavun paikka.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen alaosan alueeseen, johon lampi kuuluu. Lampeen ei laske tulo-ojia, mutta viereinen 40 metriä korkea mäki antaa lammelle pohjavettä. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,5 metriä mpy. Pohjoisrannasta lähtevä laskuoja yhtyy koillisesta tuleviin pelto-ojiin, jotka laskevat kahden lammikon kautta Lähdeojaa myöten Teuronjokeen Myllykylän eteläpuolella. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi on piirretty nimettämänä Hevonojan kylään, mutta laskuojan varrella olevia lampia ei silloisessa kartassa näkynyt.
Vuoden 1964 peruskartassa lampi oli autio. pellot ulottuivat myös lammen pohjois ja luoteispuolelle. Koillisesta tuleva pelto-oja näkyi vielä vuoden 1988 kartassa. Vuonna 1979 kartassa itärannassa näkyi mökki, mutta uusimpia mökkejä ei näy vielä 1988 kartassa.
Iinijärvi

Iinijärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Mylykylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä. Järven vedenpinnan korkeus on yli 130 metriä mpy.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu.
Anttilanjärvi (Hollola)

Anttilanjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Töykkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja rannat ovat metsämaata. Lammen rannoilla sijaitsee neljä vapa-ajan asuntoa ja lähistöllä on kiinteää asutusta. Hämeenkoskelta tulee tie lammen rannan ohitse.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,7 metriä mpy. Sen etelärantaan laskee oja Valtinsuolta ja lammen laskuoja on kaivettu pohjoisesta eteenpäin Pitkäsuon pohjoispäähän. Vedet ohjautuvat kohti Kylmäoja, joka yhtyy Teuronjokeen. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Suklammi

Suklammi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Hämeenkosken pohjoispuolella kohoavan Kukonharjun etelärinteessä. Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja se on avosuota, jota reunustaa kangasmetsä. Vaikka lampea kiertää polut, on se autio.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,7 metriä mpy.
Valkjärvi (Hollola)

Valkjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman reunalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi jää taajaman ja korkeiden Ilolanharjun ja Kukonharjun väliin. Järven pinta-ala on 74 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä ja rannat ovat joko jyrkkiä mäenrinteitä tai taajama-aluetta. Rannalla sijaitsee yleinen uimaranta.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,3 metriä mpy. Siihen laskee Kukonharjun takaa metsäoja ja sen laskuoja lähtee järven kaakkoisrannasta ja se yhtyy Teuronjokeen yhteisellä Kellolanlähteen laskuojalta tulevan ojan kanssa. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Valkiajärvi” ja siihen laski metsäoja koillisesta. Tulo-ojan varret oli raivattu niityiksi. Järven lähellä sijaitsi neljä torppaa ja Ilolon pieni talo ja lounaisrannan ohitti postitie. Järven rannalle perustettiin 1890 hautausmaa. Järven pohjalla makaa kaksi yksipuista ruuhta, joiden pituus on 3,5 metriä. Ruuhien vieressä sijaitsee liisteistä rakennetun metrin levyisen katiskan jäänteet.
Ahvenainen (Hollola)

Ahvenainen , tai yhdessä Pikku-Ahvenaisen kanssa Ahvenaiset , on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee Ahvenaistenharjun suppamuodostumien keskellä noin 1,3 kilometriä länteen Hämeenkosken kirkolta ja se on itsekin suppamuosotuma. Sen pinta-ala on 7,4 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Viereinen Pikku-Ahvenainen on samaa muosotumaa. Rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet Hämeenkosken taajamasta.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy. Järvellä ei ole laskuojaa, mutta se on yhdistetty Pikku-Ahvenaiseen kaivetulla ojalla, joka tasoittaa niiden vedenpinnat.
Pikku-Ahvenainen (Hollola)

Pikku-Ahvenainen on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi kuuluu Ahvenaistenharjun suppamuodostelmiin yhdessä sen viereisen Ahvenaisen kanssa. Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Teuronjoen keskiosan alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy.
Iso-Lano

Iso-Lano on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 19,8 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata tai taajama-aluetta. Järvellä on yksi laajentuma, mutta muuten se on 150 metriä leveä. Itäpuolelta Ilolanharju työntyy järveen kiinni. Eteläosan kapeikossa, joka erottaa pääaltaasta erilleen Pikku-Lanon, sijaitsee kolme saarta. Järven länsirannalla on vain vapaa-ajan asutusta, mutta itärannalla ulottuvat taajaman asuinalueet rantaan asti. Yhdystie 3171 kulkee paikoin rantaa viistäen.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,8 metriä mpy. Pääjärvestä alkaa kahden järven ketju, josta ylimmäinen Leppälammi laskee alimmalineen Iso-Lanoon Viianportaan kautta. Järvien vedenpinnan korkeusero on vain 10 senttimetriä. Iso-Lanon kanssa samaan järvialtaaseen voidaan lukea alempana oleva laajentuma Pikku-Lano. Se kapenee Teuronjoeksi ennen Hämeenkosken vanhainkotia. Alueen vedet virtaavat Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi oli ”Puolimatkajärvi”. Sen eteläpäässä sijaitsi kaksi vesimyllyä, joita varten on saatettu padota joen luusua. Kartassa on järvi piirretty leveämä luusuaan asti. Myllyjen kohdalla joen ylitti postitie.
Vuoden 1979 peruskartassa Pikku-Lanon etelään työntyvä lahti on nykyistä pitempi. Se on patoamalla lyhennetty ennen vuoden 1988 kartan julkaisua.
Leppälammi (Hollola)

Leppälammi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Hämeenkosken taajaman pohjoispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 38 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 900 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Itärannoilla aukeaa järvelle peltoaukealta näkymät.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järveen laskee kaksi pelto-ojaa Etolan peltoaukealta. Järven vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy, mikä on sama korkeus kuin yläpuolella sijaitsevalla Pääjärvellä. Pääjärvi laskee Leppälammiin 500 metristä Kotajokea myöten, joka haarautuu alajuoksulla. Vedet jatkavat eteenpäin Viianportaan kautta Iso-Lanoon, josta Teuronjoki saa alkunsa. Alueen vedet johdetaan Teuronjoesta Mommilanjärven ja Ansionjärven kautta Puujokeen, josta ne päätyvät Hiidenjoen kautta Vanajaveteen.
Työjärvi (Hollola)

Työjärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Ojastenmäen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee ojitetun Laavionsuon koillisreunalla valtatien 12 eteläpuolella. Sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat kokonaan suota. Lampi on autio.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,2 metriä mpy. Monet suon johto-ojista on johdettu lampeen. Sen laskuoja lähtee kohti koillista ja se alittaa valtatien 12 ennen kuin se putoaa harjun reunaa alas pelloille. Se laskee Pääjärven etelärantaan. Saman laskuojan puoliväliin yhtyy etelästä Kalliolammin oja.
Kahtlammi

Kahtlammi eli Kahilammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Hampaanmaan kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi sijaitsee Reväsvuoren vieressä jyrkän harjun eteläpuolella. Harjun mäki kohoaa 35 metrin korkeuteen. Sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Saaria on yksi ja länsirannassa sijaitsee laaja avosuon tai kosteikon alue. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja lammen pohjoisrannat ovat metsää ja etelärannat peltomaata. Etelärannassa sijaitsee maatila ja vapaa-ajan asunto. Niille johtaa tiet Lammilta.
Vesistösuhteet.
Lampi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pääjärven alueeseen, johon lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,7 metriä mpy. Sen länsipään lahdenpohjukkaan laskee yksi lyhyt pelto-oja ja sen laskuoja lähtee vastarannalta ja laskee kilometrin päässä Pääjärveen.
Historiaa.
Lammelle on ilmestynyt saari vuoden 1965 peruskartan julkaisun jälkeen.
Oriharonjärvi

Oriharonjärvi on Päijät-Hämeessä Kärkölässä Oriharon kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee 5,5 kilometriä Kärkölän taajamasta länteen. Järven pitkä lounaisranta on paikoin jyrkkää, mutta vastaranta on matalaa metsämaata tai peltomaata. Sen pinta-ala on 47 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä. Järven lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa, leirikeskus ja sen rannoille on rakennettu lähes 50 vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pällinkäistenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,6 metriä mpy. Siihen laskee kaksi pelto-ojaa ja sen laskuoja Pällinkäistenoja lähtee järven kaakkoispäästä. Se yhtyy Teuronjokeen 2,3 kilometrin päässä. Laskuojan luusuassa on pato, jolla säännöstellään järven vedenkorkeutta.
Historiaa.
Vuoden 1964 peruskartassa etelärannassa sijaitsi tanssilava. Leirikeskus ilmestyi rannalle vuoden 1979 peruskartan jälkeen.
Särkijärvi (Hollola)

Särkijärvi on Päijät-Hämeessä Hollolassa Saapaskylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi sijaitsee ojitetulla suolla Hausjärven rajan tuntumassa. Sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja lampi on autio.
Vesistösuhteet.
Järvi kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan vielä Pällinkäistenojan valuma-alueeseen, johon järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,3 metriä mpy. Siihen on johdettu suolle kaivetut ojat ja sen laskuoja lähtee aluksi koilliseen, mutta se kääntyy Oriharonjärven pohjoispuolella etelään laskien siihen.
Routasydän

Routasydän on suomalaisen metalliyhtye Sentencedin kappale, joka tehtiin tilaustyönä jääkiekkojoukkue Oulun Kärppien kannatuslauluksi. Se ilmestyi singlenä 14. lokakuuta 2003.
Kappale aiheutti pian ilmestymisensä jälkeen kohun, koska sen kertosäkeessä lauletaan ”veri ja kunnia”, joka saksaksi ("Blut und Ehre") on myös natsi-Saksan Hitlerjugend-järjestön käyttämä tunnuslause. Sanoitusta paheksui muun muassa Oulun rovastikunnan tuomiorovasti. Syntyneen keskustelun seurauksena Kärpät päätti nopeasti luopua kappaleen soittamisesta seuran otteluissa. Laulun sanoittaneen Sami Lopakan mukaan tekstillä ei ollut natsiyhteyksiä, vaan hänen sanoitustaan oli tulkittu kuin ”piru Raamattua”.
Heiligerlee-luokka

Heiligerlee-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston kolmen vuonna 1868 vesillelasketun monitorin muodostama alusluokka. 
Suunnittelu.
Alusten pituus oli 57 metriä ja niiden leveys oli 13,46 ja syväys 3,05 metriä paitsi "Tijgerillä" 2,79 metriä. Lairdin valmistamien alusten uppouma oli 1 520 tonnia ja Napierin 1 427 tonnia. Niiden miehistöksi tarvittiin 117 miestä.
Propulsiojärjestelmä oli suunniteltu tuottamaan 630-680 ihp:tä, mikä mahdollistaisi 8,25-9 solmun maksiminopeuden. Lairdin valmistamien alusten varastoihin sopi 131 tonnia hiiltä ja Napierin 80 tonnia. Suojana oli kyljissä 5,5 tuuman valurautapanssari ja torneissa 11-8 tuuman panssarointi.
Alusten aseistuksena oli aluksi kaksi Armstrongin valmistamaa yhdeksän tuuman rihlattua tykkiä. Lopulta aseistus oli yksi yksitoista tuumainen 22 pituuskaliiperin, kaksi yhden naulan ja kaksi yhden naulan revolveritykkiä.
Bloedhond-luokka

Bloedhond-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston kahden vuonna 1869 vesillelasketun aluksen muodostama monitoriluokka. 
Suunnittelu.
"Hr. Ms. Bloedhondin" pituus oli 55,70 metriä ja sen leveys oli 14,15 ja syväys 3,15 metriä. Sen uppouma oli 1 656 tonnia. Sisaralus "Hr. Ms. Cerberus" oli hieman pienempi. Kummankin aluksen miehistöksi tarvittiin 117 miestä.
"Bloedhondin" propulsiojärjestelmä oli suunniteltu tuottamaan 680 ihp:tä, mikä mahdollisti 7,7 solmun maksiminopeuden. "Cerberuksen" järjestelmä tuotti 534 ihp:tä mahdollistaen tasan seitsemän solmun maksiminopeuden. "Bloedhondin" varastoihin sopi 128 tonnia hiiltä ja "Cerberuksen" 98 tonnia. Suojana oli kyljissä 5,5 tuuman valurautapanssari ja torneissa 11-8 tuuman panssarointi.
Alusten aseistuksena oli aluksi kaksi Armstrongin valmistamaa yhdeksän tuuman rihlattua tykkiä. Lopulta aseistus oli yksi yksitoista tuumainen 22 pituuskaliiperin, kaksi yhden naulan ja kaksi yhden naulan revolveritykkiä.
Adder-luokka

Adder-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston kuuden vuosina 1870–1876 vesillelasketun monitorin muodostama alusluokka. 
Suunnittelu.
Luokan alusten pituus oli 58,60–59,56, leveys 13,41 ja syväys 2,97 metriä. Niiden uppouma oli 1 555 tonnia paitsi "Hr. Ms. Luipaardin" 1 585 tonnia. Alusten miehistöksi tarvittiin 117 miestä.
Propulsiojärjestelmä oli suunniteltu tuottamaan 560–740 ihp:tä, mikä mahdollisti seitsemästä kahdeksaan solmun maksiminopeuden. Niiden varastoihin sopi 93 tonnia hiiltä. Suojana oli kyljissä 5,5 tuuman valurautapanssari ja torneissa 11-8 tuuman panssarointi.
Alusten aseistuksena oli aluksi kaksi Armstrongin valmistamaa yhdeksän tuuman rihlattua tykkiä paitsi "Luipaardilla", jolle asennettiin yksi yhdentoista tuuman 22 pituuskaliiperin tykki. Lopulta kaikkien lukuun ottamatta varhain tuhoutunutta "Hr. Ms. Adderia" aseistus oli yksi yksitoistatuumainen 22 pituuskaliiperin, kaksi yhden naulan ja kaksi yhden naulan revolveritykkiä.
Amen 1

Amen 1 on Mikko Joensuun esikoisalbumi sekä kolmiosaisen "Amen"-albumisarjan ensimmäinen osa. Se julkaistiin 29. huhtikuuta 2016 levymerkillä Svart Records. Joensuu on ollut albumia tehdessään uskossa, mikä on osa albumin tematiikkaa. Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 14.
Huhtikuussa 2017 Joensuulle myönnettiin albumista sekä sen seuraajasta Teosto-palkinto.
Vastaanotto.
Albumi sai erinomaisen vastaanoton. "Helsingin Sanomien" Mervi Vuorela antoi albumille täydet viisi tähteä, ja sanoo Joensuun erottuvan muista uskottavan, hengellisen populaarimusiikin tekijänä. Hän piti albumia jylhyydestään huolimatta kauniina ja riisuttuna levynä. Rumban Jean Ramsay ylisti albumia ja piti sitä suurimpana perinnemusiikkia mitä maassa on tehty. Hän kehui erityisesti levyn alkupuolen orkestraatioita sekä Joensuun lahjakkuuden korostumista perusasioissa, ja sanoi hänen henkilöhistoriansa kuuluvan kappaleiden lävitse. Soundin Pekka Laine antoi albumille neljä tähteä viidestä. Hän piti Joensuuta kiinnostavampana musiikillisten kokonaisuuksien sekä tulkintojen tekijänä kuin lauluntekijänä, ja piti riisuttuja kappaleita sekä suoraa ilmaisua jopa uhkarohkeana vetona.
Kappaleet.
Kaikki kappaleet kirjoittanut Mikko Joensuu.
Läykkälä

Läykkälä on kylä sekä nykyisin Ikaalisten 7. kaupunginosa. 
Läykkälä tunnetaan kylänä jo vuoden 1540 maakirjassa. Tällöin kylässä oli neljä taloa: Kamrat eli Lankinen, Läykki, Palomäki sekä Suppa eli Riihikoi. Viimeksi mainittu yhdistettiin Läykkiin viimeistään 1590-luvulla.
Marko Junkkari

Marko Junkkari (s. 13. toukokuuta 1969) on Helsingin Sanomien politiikkaan ja talouteen keskittynyt toimittaja. Hän toimi vuoteen 2015 lehden politiikan ja talouden toimituksen esimiehenä ja sen jälkeen pääkirjoitustoimittajana. Nykyisin Junkkari toimii HS:n politiikan ja talouden toimittajana. Hän on mukana vakiojäsenenä viikoittain ilmestyvässä Helsingin Sanomien Uutisraportti-podcastissa yhdessä Tuomas Peltomäen kanssa.
Junkkari voitti toukokuussa 2022 yhdessä toimittaja Tommi Niemisen ja valokuvaaja Sami Keron kanssa vuoden 2021 Suuren journalistipalkinnon Vuoden juttu -kategoriassa Helsingin Sanomissa julkaistusta "Oletko sinä Perttu Nousiainen?" -artikkelista.
Junkkari toimi Ylioppilaslehden toimittajana 1996–1997. Hän aloitti Helsingin Sanomissa 1997. Hän julkaisi esikoisteoksensa "Vallan linnakkeen viimeinen taisto – Kertomus vakuutusjätti Pohjolan lopusta" vuonna 2024.
Amen 2

Amen 2 on Mikko Joensuun toinen studioalbumi sekä kolmiosaisen "Amen"-albumisarjan toinen osa. Se julkaistiin 11. marraskuuta 2016 levymerkillä Svart Records. Albumi käsittelee uskosta luopumista ja musiikillista sekä sanoituksellista vapautumista. Albumi on edeltäjäänsä suurempi ja musiikillisesti elektronisempi. Joensuu itse on luonnehtinut albumia poplevyksi.
Huhtikuussa 2017 Joensuulle myönnettiin albumista sekä sen edeltäjästä Teosto-palkinto.
Vastaanotto.
Albumi sai erinomaisen vastaanoton. Helsingin Sanomien Ilkka Mattila antoi albumille neljä tähteä viidestä, eikä pitänyt albumia vaikeasta teemastaan huolimatta raskaana. Infernon Mikko Malm luonnehti teosta koskettavaksi, ”täydeksi napakympiksi”. Savon Sanomien Arttu Seppänen antoi albumille neljä tähteä viidestä. Hän sanoi albumin olevan edeltäjäänsä vahvempi kokonaisuus, joka yhdistelee onnistuneesti countrya, folkmusiikkia, gospelia ja indie rockia. Soundin Antti Granlund antoi albumille täydet viisi tähteä, ja sanoi albumisarjaa suomalaisessa musiikissa verrattomana kokonaisuutena, ja piti useita genrejä yhdistelevää ja meluisaa albumia pohjimmiltaan tarttuvana ja melodisena poplevynä.
Amen 3

Amen 3 on Mikko Joensuun kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 2. kesäkuuta 2017 levymerkillä Svart Records. Se on artistin "Amen"-trilogian kolmas ja viimeinen osa.
Rockmusiikkilehti Soundin toimittajat valitsivat albumin vuoden 2017 toiseksi parhaaksi kotimaiseksi albumiksi.
Land of Darkness

Land of Darkness on Mikko Joensuun single, joka julkaistiin 7. maaliskuuta 2014 levymerkillä Fullsteam Records. Siitä painettiin rajoitettu 300:n kappaleen 12” vinyylipainos.
Joensuu on kertonut kappaleiden syntyneen nopeasti, mutta lojuneen valmiina kaksi vuotta ennen julkaisua.
Laurie Lee

Laurie Lee (26. kesäkuuta 1914 Stroud, Gloucestershire – 13. toukokuuta 1997 Slad, Gloucestershire) oli englantilainen runoilija ja prosaisti, jonka tunnetuimpia teoksia ovat lapsuusmuistoihin perustuva "Siideriä Rosien kanssa" ("Cider with Rosie", 1959) ja nuoruusmuistoihin perustuva "Niin minä lähdin maailmalle keskikesän aamuna" ("As I Walked Out One Midsummer Morning", 1969).
Leen tunnetuimmasta teoksesta "Cider with Rosie" on tehty televisioelokuvia, muun muassa 1998.
Laskukynnys

Laskukynnys on hydrologiassa järven rannan, tai vastaavasti valuma-alueen vedenjakajan, matalin kohta. Järvissä on yleensä vain yksi laskukynnys, sillä vesi juoksee järvestä pois aina sen matalimmasta kohdasta, mikä samalla määrittää järven vedenpinnan korkeuden. Järven laskukynnyksessä sijaitsee järven lasku-ojaan tai laskujokeen johtava luusua. On harvinaista, että järvellä on kaksi tai useampia lasku-uomia ja silloin järveä kutsutaan bifurkaatiojärveksi.
Laskukynnyksen eroosio.
Järven laskukynnyksen yli virtaa vesi, jonka eroosio siirtää pois maa-ainesta syventäen laskukynnyksen pohjaa. Kuvattu tapahtuma on nopea uusilla järvillä, jolloin vesi vie aluksi helposti irtoavat maalajit mennessään ja tämä vaihe kestää tavallisesti vain vuosia. Sitä mukaa, kun eroosio syventää laskukynnyksen pohjaa, laskee myös järven vedenpinta. Seuraava eroosion vaihe kestää satoja tai tuhansia vuosia, jonka vuoksi järven vedenpinta alenee myös hitaasti. Silloin vastustuskykyisimmät rakenteet, kuten suuret kivenlohkareet tai halkeileva kallio murtuu pala palalta. Vasta ehjä peruskallio on laskukynnyksenä pitkään kestävä pohja.
Laskukynnyksen vaihtuminen.
Järven laskukynnys voi vaihtua toiseen. Suomessa tunnetaan monia tapauksia, jossa suuren järven alueella tapahtuva epätasainen maankohoaminen kallistaa järven allasta. Siinä kohtaa järven rannasta, missä maa kohoaa hitaimmin, vedenpinta nousee nopeimmin ja vesi kiipeää, yleensä vuosisatojen aikana hitaasti, ylemmäksi. Kun vesi on kohonnut järven valuma-alueen vedenjakajalle, murtaa se itsensä siitä läpi ja virtaavien vesien eroosio voi kuluttaa vedenjakajalle uoman. Yleensä järven aikaisempi lasku-uoma kuivuu tapahtuman aikana ja uusi laskukynnys määrittää järvelle uuden vedenpinnan korkeuden. Uuteen laskukynnykseen voi kehittyä järven uusi virtavesi. Uusi laskukynnys voi syntyä myös kevättulvan tai ihmisen kaivaustoiminnan seurauksena.
Järven säännöstely.
Järven vedenpinnan korkeutta voi säädellä patoamalla luusuassa olevaa laskukynnystä tai kaivamalla laskukynnystä matalamman. Viimeksi mainitulla tavalla toimitaan järvenlaskussa, kun halutaan laskea järven vedenpintaa alemmaksi. Säännösteltävän järven luusuassa on patolaite, jolla voidaan hallitusti nostaa tai laskea vedenpintaa.
Deus Ex (pelisarja)

Deus Ex on Eidos Interactiven julkaisema, nykyisin Square Enixin julkaisema videopelisarja.
Pelisarja on tunnettu muun muassa kyberpunk-aiheestaan.
Jatko-osat.
Ensimmäiselle pelille on olemassa useampi jatko-osa, joista ensimmäinen kantaa nimeä '. Sarjan kolmas osa ' julkaistiin 26. elokuuta 2011, ja sarjan neljäs osa "" 26. elokuuta 2016. Juonellisesti "Human Revolution" sijoittuu aikaan ennen alkuperäisen "Deus Exin" tapahtumia, kun taas ensimmäisen jatko-osan "Invisible War"in tapahtumat sen jälkeiseen. Pelit muodostavat yhden yhtenäisen tarinan, vaikka niissä pelataan eri henkilöillä. Neljäs pelisarjan osa sijoittuu ajallisesti kaksi vuotta edeltäjänsä tapahtumien jälkeiseen lähitulevaisuuden cyberpunk-henkiseen Prahaan ja samalla siis aikaan ennen alkuperäisen pelin tapahtumia.
Oskari Koivula

Johan Oskar Koivula oli suomalainen metsätyönjohtaja, joka vuoden 1918 sisällissodan aikana toimi Hyvinkään punakaartin päällikkönä. 19.–21. huhtikuuta käydyn Hyvinkään taistelun aikana hän johti paikkakunnan puolustusta yhdessä Viialasta saapuneen Topias Harjun kanssa.
Toiminta sisällissodassa.
Hyvinkään punakaarti järjestäytyi sisällissodan käynnistyessä 27. tammikuuta 1918, jolloin Koivula valittiin sen päälliköksi. Avustajakseen hän sai Lopelta kotoisin olleen työmiehen August Pihlajiston (1882–1918). Helmi–maaliskuun aikana Koivula osallistui pataljoonapäällikkönä taisteluihin Satakunnan ja Hämeen rintamilla muun muassa Laviassa. Hyvinkäälle palattuaan hän ryhtyi 18. huhtikuuta organisoimaan paikkakunnan puolustusta Helsingin muutamaa päivää aikaisemmin vallanneita saksalaisia vastaan. Koivula tiedusteli Viipuriin paenneelta punakaartin esikunnalta, ryhdytäänkö Hyvinkäätä puolustamaan vai peräännytääkö paikkakunnalta. Antautuminen ei hänen mukaansa tullut kyseeseen. Esikunnan vastausta ei tunneta, mutta Koivula johti Harjun kanssa punaisten joukkoja kolme päivää kestäneen puolustustaistelun aikana. Koivulan toiminnasta taistelussa ei myöskään ole tarkkaa tietoa, mutta hän johti mahdollisesti asemanseutua puolustaneita punaisia Harjun vastatessa Hevosmäestä. 
Taistelujen jälkeen punaiset perääntyivät Riihimäen kautta kohti Lahtea. Osa hyvinkääläisistä, kuten Lauri Kara, onnistui pakenemaan Neuvosto-Venäjälle, mutta Koivulan kohtalo on epäselvä. Pidetään mahdollisena, että hän kuoli Lahdessa huhti-toukokuun aikana. Koivulan nimi kuitenkin löytyy pääesikunnan tiedusteluosaston 29. toukokuuta 1918 julkaisemasta etsittävien punakaartilaisten listasta.
Oskari Koivulan mukaan on nimetty Hyvinkään Nummenkärjen kaupunginosassa kulkeva "Koivulankatu".
Millennium 2.2

Millennium 2.2 on vuonna julkaistu strategia/resurssienhallintapeli. Peli on julkaistu myös nimellä "Millennium: Return to Earth" ja se on edeltäjä Deuteros-pelille.
Pelin on kehittänyt Software Studios ja julkaissut Electric Dreams Amigalle, Atari ST:lle ja DOS:lle.
Vastaanotto.
Peli on saanut 84% "CU Commodore User Amiga-64" -lehden arvostelussa.
Peli on saanut 90% "Zzap" -lehden arvostelussa.
Bolognan metropolikaupunki

Bolognan metropolikaupunki () on yksi Italian metropolikaupungeista. Bolognan maakunta muutettiin 1.1.2015 alkaen metropolikaupungiksi. 
Metropolikaupungin pääkaupunki on Bologna. Maakunta sijaitsee Emilia-Romagnan alueella Italian pohjoisosissa ja se koostuu 55 kunnasta. 
Bolognan maakunnan pinta-ala on 3 702 neliökilometriä. Asukkaita siellä on miljoona.
K-luokka (sluuppi)

K-luokka oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston suunnittelema viiden aluksen muodostama tykkiveneluokka. Luokan aluksista valmistui kolme, jotka kaikki Saksa valtasi keskeneräisinä Alankomaat vallatessaan. Kahden tilaus peruutettiin ennen töiden aloittamista.
Kolme ensimmäistä alusta tilattiin osana vuoden 1938 laivastosuunnitelmaa korvaamaan vanhentuneet Gruno-luokan tykkiveneet. Alusten suoja ja raskas ilmatorjunta-aseistus olisivat tehneet niistä hyvin satamien ja rannikon puolustukseen sopivia. Lisäksi ne olisivat soveltuneet saattueiden suojaamiseen ja sukellusveneidentorjuntaan.
Vuoden 1939 hankintasuunnitelma sisälsi neljä uutta alusta, joista ainoastaan K4 ja K5 tilattiin. Saksan aloittaessa hyökkäyksensä länteen 10. toukokuuta 1940 kolme ensimmäistä olivat vielä keskeneräisinä telakoilla. Saksalaiset saivat alukset vahingoittumina haltuunsa. Alankomaiden laivastoesikunta peruutti K4 ja K5 tilaukset.
Saksan laivasto tilasi kolmen keskeneräisen aluksen valmistamisen. Niihin lisättiin miinakiskot ja alkuperäiset ilma- ja merimaaliammuntaan sopivat 120 millimetrin pääaseet korvattiin vain merimaaliammuntaan sopivilla No.8 -tykeillä. 40 millimetrin tykit korvattiin Saksan laivaston standardi 37 millimetrin tykein ja konekiväärit kahdellatoista 20 millimetrin tykillä. Sodan aikana alukset olivat Norjassa ja Saksan kotivesillä. Sotatoimien päättyessä ainoastaan K3 liitettiin kunnostettuna Alankomaiden laivastoon.
Treoniinisyntaasi

Treoniinisyntaasi on lyaaseihin kuuluva entsyymi. Entsyymi katalysoi fosfohomoseriinin ja veden välistä reaktiota, ja tuotteena reaktiossa muodostuu treoniinia ja fosfaatti-ioneja. Entsyymiä esiintyy arkeissa, bakteereissa, kasveissa ja sienissä mutta ei eläimissä, ja se osallistuu treoniinin ja isoleusiinin biosynteesiin. Treoniinisyntaasin EC-numero on EC 4.2.3.1.
Rakenne ja toiminta.
Treoniinisyntaasi on rakenteeltaan kahdesta samanlaisesta alayksiköstä koostuva dimeeri. Kasvien treoniinisyntaasi on molekyylimassaltaan tyypillisesti noin 110 kDa. Treoniinisyntaasi vaatii toimiakseen koentsyymikseen pyridoksaalifosfaatin. Tämän lisäksi kasveilla on sienistä ja bakteereista poikkeava säätelymekanismi. S-adenosyylimetioniini toimii entsyymin allosteerisena aktivoijana. Fosfohomoseriini on myös metioniinin synteesissä tarvittavan entsyymin kystationiinisyntaasin substraatti ja nämä kaksi entsyymiä kilpailevat siitä. S-adenosyylimetioniinia muodostuu metioniinista, kun sitä on runsaasti. Metioniinin tarpeen ollessa vähäinen S-adenosyylimetioniini aktivoi treoniinisyntaasia ja sitä kautta suuntaa fosfohomoseriinin metabolian kohti treoniinin muodostumista.
Treoniinisyntaasin katalysoiman reaktion reaktiomekanismin ensimmäisessä vaiheessa fosfohomoseriini muodostaa imiinin eli Schiffin emäksen koentsyyminä toimivan pyridoksaalifosfaatin kanssa. Seuraavassa vaiheessa tämä imiini toisiintuu ja molekyylistä eliminoituu fosfaatti-ioni. Eliminaation seurauksena muodostuu aminokrotonihapon ja pyridoksaalifosfaatin imiini, joka hydrolysoituu treoniiniksi. Aminokrotonihappo voi myös irrota entsyymistä ja hydrolysoitua ei-entsymaattisesti solulimassa treoniiniksi.
Cesc Gay

Francesc ”Cesc” Gay i Puig (s. 1967 Barcelona) on espanjalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hänen ohjaamansa espanjalais–argentiinalainen draamaelokuva "Paras ystäväni Truman" sai vuonna 2015 viisi Goya-palkintoa.
Gay ohjasi esikoiselokuvansa "Hotel Roomin" (1998) yhdessä argentiinalaisen Daniel Gimelbergin kanssa.
H-luokka (sukellusvene, Britannia)

H-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston 42 sukellusveneen muodostama alusluokka ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa. Alukset valmistettiin kolmessa erässä (alaluokassa).
Kyöstilä

Kyöstilä on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Riitta Resch

Riitta Hannele Resch (o.s. Niemi, s. 2. syyskuuta 1954 Rauma) on suomalainen virkamies ja diplomaatti. Hän on toiminut Suomen Belgian-suurlähettiläänä Brysselissä syyskuusta 2018.
Aiemmin Resch työskenteli ulkoministeriön kehityspoliittisella osastolla globaaliin siirtolaisuuteen liittyvien kysymysten parissa. Hän on ollut myös johtava asiantuntija ulkoministeriön humanitaarisen avun ja politiikan yksikössä. Resch on työskennellyt suurlähettiläänä Manilassa 2004–2008. Hän aloitti ulkoministeriön palveluksessa vuonna 1982.
Resch työskenteli 2008–2012 suurlähettiläänä Kyproksella Nikosiassa ja ollut Suomen YK-valtuuskunnan johtaja. Resch on palvellut myös Pariisin ja New Delhin suurlähetystöissä sekä Geneven edustustossa ja YK-edustustossa New Yorkissa. Kotimaassa ulkoministeriössä hän on työskennellyt oikeudellisella, kauppapoliittisella ja poliittisella osastolla YK-yksikön päällikkönä ja ennen Manilaan siirtymistä globaaliasiain osastolla yleisten globaaliasiain yksikön päällikkönä.
Koulutukseltaan Resch on kauppatieteiden maisteri (MBA) Turun kauppakorkeakoulusta.
2. kaupunginosa

2. kaupunginosa tai II kaupunginosa tarkoittaa jonkin kaupungin kaupunginosaa, jolle on kaupunginosia numeroitaessa annettu järjestysnumeroksi "2." eli roomalaisilla numeroilla "II". Joissakin kaupungeissa toiselle kaupunginosalle on annettu järjestysnumeron lisäksi myös nimi.
Exercises in Futility

Exercises in Futility on puolalaisen black metal -yhtye Mgłan kolmas studioalbumi. Se julkaistiin.
Kuuden päivän luomistyö

Kuuden päivän luomistyö eli Heksaemeron (, ”Yhdeksän saarnaa [luomisen] kuudesta päivästä”) on Basileios Suuren saarnojen kokoelma, joka käsittelee Ensimmäisen Mooseksen kirjan luomiskertomusta kirjaimellisen tulkinnan kautta.
Historia.
Basileios Suuri eli ja kirjoitti 300-luvulla. Hän toimi Kesarean piispana ja kirjoitti useita teologisia teoksia sekä saarnoja. Noin vuonna 370 pitämissään saarnoissa, joista myöhemmin on koottu teos "Kuuden päivän luomistyö", hän halusi esittää kirjaimellisen tulkinnan Raamatun Vanhan testamentin aloittavasta luomiskertomuksesta, siinä missä monet häntä edeltäneet varhaiskristilliset teologit olivat suosineet allegorista eli vertauskuvallista lukutapaa. Saarnat on pidetty pääsiäistä edeltäneenä paastonaikana ja ainakin osa niistä on ilmeisesti pidetty Basileiokselle tyypilliseen tyyliin "ex tempore".
Basileioksen lähestymistapa liittyi tuon ajan kiistoihin harhaopeista, mikä oli syynä myös ajan suurten kirkolliskokousten järjestämiseen. Vaikka allegorista lukutapaa olivat suosineet myös monet apostolisen kirkon teologit, se oli erityisen suosittu gnostilaisten ja muiden harhaoppisiksi tuomittujen parissa. Tämä johtui siitä, että gnostilaisen käsityksen mukaan luotu aineellinen maailma oli paha, ja näin sen luojaksi täytyi olettaa erillinen korkeimmasta, hyvästä Jumalasta erotettu paha demiurgi. Tämä ei sopinut yhteen Vanhan testamentin luomiskertomuksen kanssa, ja siksi gnostilaiset tulkitsivat luomiskertomuksen vertauskuvallisesti tai jopa esittivät siitä kokonaan omia versioitaan, kuten esimerkiksi "Johanneksen salaisessa kirjassa" esiintyvä luomismyytti. Basileios halusi teoksellaan osoittaa, että luomiskertomuksen kirjaimellinen lukutapa on täysin mahdollinen. Samalla hän halusi muistuttaa, että luotu maailma on hyvä ja hyvän Jumalan tekoa.
"Kuuden päivän luomistyö" oli varsinkin varhaisen kirkon aikana Basileioksen arvostetuin teos. Sillä oli suuri vaikutus erityisesti lännen kirkossa. Ambrosius kirjoitti samannimisen teoksen "Heksaemeron" Basileioksen teoksen jäljitelmänä. Basileioksen ohella kirjaimellisen tulkinnan luomiskertomuksesta esitti muun muassa Augustinus teoksissaan "De Genesi in litteram" sekä "De Genesi adversus Manichaeos". Eustathius Afer käänsi Basileioksen teoksen latinaksi noin vuonna 440. Dionysius Exiguus teki toisen käännöksen 500-luvulla.
Sisältö.
Basileioksen teos koostuu yhdeksästä saarnasta, joissa hän käy läpi luomiskertomuksen kuusi päivää. Hän tulkitsee kertomusta sillä periaatteella, että Raamattu tarkoittaa jokaisessa kohdassa juuri sitä, mitä se sanookin. Samalla Basileios käsittelee kaikkeutta, luontoa, kasveja ja eläimiä oman aikansa tieteen valossa, ja osoittaa oppineisuutensa monin tavoin. Samalla Basileios arvostelee antiikin kreikkalaisia tieteilijöitä ja filosofeja siitä, että nämä ovat kyllä tutkineet monin tavoin kaikkeuden yksityiskohtia, mutta eivät silti ole nähneet kaiken olevan Jumalan luoma.