Engelbert Dollfuss

Engelbert Dollfuss tai Dollfuß (4. lokakuuta 1892 Texingtal, Itävalta-Unkari – 25. heinäkuuta 1934 Wien, Itävalta) oli itävaltalainen poliitikko ja vuodesta 1932 Itävallan liittokansleri. Vuosina 1933–1934 hän lakkautti parlamentaarisen järjestelmän, kielsi oppositiopuolueet ja perusti Itävaltaan diktatorisen hallinnon, jota on kutsuttu austrofasismiksi. Dollfuss surmattiin pienen natsiryhmän epäonnistuneen kaappausyrityksen yhteydessä.
Varhaiset vaiheet.
Dollfuss syntyi Itävalta-Unkarin Texingtalissa. Hän opiskeli pappiseminaarissa ennen kuin alkoi lukea lakitiedettä Wienin yliopistossa ja taloustiedettä Berliinissä. Ensimmäisessä maailmansodassa Dollfussia ei aluksi hyväksytty asepalvelukseen hänen lyhytkasvuisuutensa vuoksi. Viimein hänet komennettiin Alppien rintamalle, jossa hän joutui lyhyeksi aikaa vangiksi 1918.
Ura.
Sodan jälkeen Dollfuss työskenteli maatalousministeriössä talonpoikien liiton sihteerinä. Hänestä tuli Ala-Itävallan maatalouskamarin johtaja 1927, ja kristillissosiaalisen puolueen ("Christlichsoziale Partei", CS) edustajana hän pääsi vuonna 1930 johtamaan liittovaltion rautateitä. Seuraavana vuonna hänet nimitettiin maa- ja metsätalousministeriksi ja vuonna 1932 puolueen puheenjohtajaksi.
Dollfussista tuli 20. toukokuuta 1932 Itävallan liittokansleri ja oikeistokoalitiohallituksen johtaja. Hänen tavoitteenaan oli johtaa maa suuren laman yli. Hallituksen enemmistö oli kuitenkin niukka, ja sen harjoittama deflaatiopolitiikka aiheutti vastustusta sosiaalidemokraattisessa puolueessa (SDAPÖ) ja parlamentissa. Dollfuss hajotti parlamentin määräämättömäksi ajaksi maaliskuussa 1933 ja hallitsi diktaattorin valtuuksin. Toinen syy demokratian lakkauttamiseen oli kansallissosialistisen puolueen Saksassa saama valta-asema: Itävallan olemassaolo itsenäisenä valtiona näytti uhatulta natsien vaatiessa liittoa Saksan kanssa. Dollfuss kielsi natsipuolueen kesäkuussa 1933. Tammikuussa 1934 syntyneiden veristen mielenosoitusten jälkeen SDAPÖ kiellettiin helmikuussa.
Syyskuussa 1933 Dollfuss muodosti politiikkansa tueksi sateenvarjoryhmän, "Vaterländische Front" (Isänmaan rintama) ja liitti kristillissosiaalisen puolueen puolisotilaalliseen nationalistiseen suojeluskuntaan Heimwehriin.
Kuolema vallankaappausyrityksen yhteydessä.
Saksan natsipuolue tuki itävaltalaista veljespuoluettaan esimerkiksi asettamalla vuonna 1933 talouspakotteita Itävallalle. Tarkoitus oli, että Itävalta liittyisi natsivallankumouksen jälkeen Saksaan. Kahdeksan aseistettua itävaltalaista natsia tunkeutui 25. heinäkuuta 1934 kanslerinvirastoon yrittäen vallankaappausta. Yritys epäonnistui, ja natsit vangittiin ja teloitettiin. 
Dollfuss kuoli kaappausyrityksen yhteydessä tapahtuneessa taistelussa, ja hänen seuraajakseen Itävallan diktaattoriksi nousi Kurt Schuschnigg.
Adolf Hitler vaikuttaa tienneen vallankaappaussuunnitelmasta, mutta epäselvää on, kuinka tarkkaa tietoa hänellä siitä oli. Aloitteen olivat joka tapauksessa tehneet itävaltalaiset natsit. Epäonnistuneesta kaappausyrityksestä koitui Hitlerille suurta häpeää, ja Saksan kansallissosialistinen puolue teki kaikkensa irtautuakseen osallisuudestaan kappausyritykseen. 
Dollfussia seuranneen Kurt Schuschniggin valta päättyi maaliskuussa 1938, kun Saksan armeija vyöryi rajan yli ja Itävalta liitettiin Hitlerin johtamaan Saksaan. Schuschnigg vangittiin, ja vangittuna hän pysyi toisen maailmansodan päättymiseen vuoteen 1945 asti.