Inhimillisen kehityksen indeksi

Inhimillisen kehityksen indeksi eli HDI () on Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) luoma mittari, joka koostuu odotettavissa olevasta elinajasta, koulutuksesta ja elintasosta. Sen tavoitteena on tarjota vertailukelpoinen inhimillisen kehityksen mittari eri maiden välille ja kuvata, kuinka hyvän elämänlaadun maat pystyvät tarjoamaan asukkailleen.
Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma on julkaissut lähes kaikkien maiden inhimillisen kehityksen indeksiluvun "Human Development Report" -julkaisussaan (HDR) vuodesta 1990 alkaen.
Tarkoitus.
HDI otettiin käyttöön, kun taloustieteilijät halusivat bruttokansantulolle (BKTL) vaihtoehdon eri maiden taloudellisen kehityksen vertailemiseksi. BKTL katsottiin ongelmalliseksi, koska se mittaa vain reaalituloja. Esimerkiksi Nobel-palkittu taloustieteilijä Amartya Sen katsoi, että kehityksen tavoitteena ei pitäisi olla vain kansallisen tulotason kasvattaminen, vaan pikemminkin inhimillisen kapasiteetin ja vapauden edistäminen. HDR:n perustajan Mahbub ul Haqin mukaan kehityksen todellisen tavoitteen tulisi olla ihmisten valintojen laajentaminen kaikilla elämänalueilla, niin taloudessa, politiikassa kuin kulttuurissakin. Ul Haq suunnitteli ensimmäisen inhimillisen kehityksen indeksin yhdessä Senin ja Meghnad Desain sekä muiden merkittävien kehitystaloustieteilijöiden neuvojen pohjalta.
Laskutapa.
HDI:n perusolettamus on, että olennaisinta inhimillisen kehityksen kannalta ovat pitkä ja terve elämä, tiedonsaanti ja riittävä elintaso. Niiden edustajiksi on valittu kolme muuttujaa, joille annetaan kullekin yhtä suuri paino indeksissä. Muuttujat ovat:
Kukin osaindeksi voi saada arvon nollan ja ykkösen väliltä. Eliniänodotteen indeksi saa arvon nolla, jos eliniänodote on 20 tai matalampi, ja arvon yksi, jos eliniänodote on 85 vuotta tai enemmän. Koulutuksessa alimmat raja-arvot ovat nolla vuotta ja ylimmät raja-arvot 18 vuotta odotetulle kouluvuosien määrälle ja 15 toteutuneelle aikuisten kouluvuosien määrälle. BKTL:n raja-arvot ovat 100 dollaria ja 75 000 dollaria vuodessa. HDI on näin laskettujen kolmen osaindeksin keskiarvo.
Nykyiset laskukaavat ovat olleet käytössä vuodesta 2010 alkaen. Tämän seurauksena aiemmat indeksilukemat eivät ole aivan vertailukelpoisia uudemmalla laskentatavalla laskettujen lukemien kanssa.
Rankinglista.
Indeksin pohjalta tehdyssä rankinglistassa terveydenhuollostaan ja koulutuksestaan huolta pitävät maat menestyvät paremmin kuin ne sijoittuvat BKTL-rankingissa. Indeksi suosiikin esimerkiksi eurooppalaisia hyvinvointivaltioita mutta rankaisee esimerkiksi suuria öljyntuottajamaita, joilla on vain korkea BKTL. Vuoden 2019 listalla kärjessä olivat Norja, Sveitsi, Irlanti, Hongkong ja Saksa. Suomi oli sijalla 12.
Vaihtoehtoiset indeksit.
Vuonna 2010 UNDP esitteli 20-vuotisraportissaan kolme uutta inhimillistä kehitystä kuvaavaa mittaria. Nämä olivat epätasa-arvoon suhteutettu inhimillisen kehityksen indeksi (), sukupuolten välisen epätasa-arvon indeksi () ja moniulotteinen köyhyysindeksi ("Multidimensional Poverty Index", MPI).
Epätasa-arvoon suhteutettu inhimillisen kehityksen indeksi (Inequality Adjusted, IHDI) kuvaa kehityksen epätasaista jakautumista valtion sisällä. Mikäli tasa-arvo on täydellinen, HDI ja IHDI ovat samansuuruisia. Vuonna 2010 maailman HDI oli kuitenkin keskimäärin 22 prosenttia heikompi kuin IHDI. Tyypillisesti alhaisen HDI-tason maissa epätasa-arvo on usein laajempaa. Esimerkiksi Namibiassa IHDI oli yhteensä 44 prosenttia ja Mosambikissa 45 prosenttia HDI:tä alempi (2010).