Ähtärin lukio

Ähtärin lukion toiminta alkoi 1961, kun Ähtärin yhteiskoulu sai luvan lukioluokkien perustamiselle. Nykyisessä muodossaan koulu aloitti vuonna 1973, kun se siirtyi kunnan omistukseen.
Koulussa on noin 110 opiskelijaa, joista ulkopaikkakuntalaisten osuus on merkittävä. Sieltä on valmistunut yhteensä yli 2800 ylioppilasta. Lukio on menestynyt hyvin varsinkin lähtötason huomioivissa lukiovertailuissa; vuosina 2016 ja 2024 se oli STT:n pienten lukioiden vertailun paras. Lukion rehtorina toimii Anne Luodeslampi.
Historia.
Perustaminen.
Ähtärin yhteiskoulun oppilasmäärän kasvun seurauksena lukion tarve lisääntyi 1950-luvun ajan. Siksi yhteiskoulun johtokunta alkoi valmistella lukioluokkien saantia. Lupa lukioluokille myönnettiin 3. toukokuuta 1961, ja ensimmäiset oppilaat aloittivat syksyllä.
Kannatusyhdistys.
Vuonna 1945 perustettu Ähtärin yhteiskoulun kannatusyhdistys oli jo ennen lukioluokkia hankalassa taloudellisessa tilanteessa. Kannattajajäsenet, kunta, seurakunta sekä yhdistykset ja liikemiehet tukivat sen toimintaa. Tämän lisäksi varoja hankittiin erilaisilla keräyksillä, kuten hirsitalkoilla. Lukioluokkien perustamisen yhteydessä yhdistys sai tukea valtiolta ja kunnalta yli 10 miljoonaa markkaa, mutta myös useat seurat järjestivät tukitilaisuuksia.
1960-luku.
Vuonna 1961 lukioon valittiin ensimmäiset neljä opettajaa mukaan lukien rehtori Lauri Vesala. Alkuvuosien aikana lukion toimintaa tarkasteltiin tiheään tahtiin: Vuoden 1961 raportin mukaan lukiotoiminta oli alkanut hyvin. Vuotta myöhemmin opettajakunnan toimintaa kutsuttiin ehyeksi ja vuonna 1963 opetuksen laatu arvioitiin kiitettäväksi. Vuoden 1966 yleistarkastuksessa lukiolle myönnettiin pysyvä toimilupa sekä oikeus antaa jatkuvasti päättötodistuksia 25.1.1967.
Kannatusyhdistyksen talousvaikeuksien jatkuessa ehdotettiin lukion siirtämistä kunnan omistukseen, mikä toteutui vuonna 1969. Koulu jatkoi yksityisenä, mutta nimi muuttui Ähtärin yhteislukioksi. Lukion alkuvuosien lukukausimaksu oli 10 000 markkaa, mutta nuoremmat sisarukset selvisivät 5 000 markalla. Tämän lisäksi vähävaraiset saattoivat hakea maksusta vapauttamista.
1970- ja 1980-luvut.
Ähtärin kunta päätti siirtyä jo elokuussa 1973 peruskoulujärjestelmään, minkä seurauksena koulu ei enää jatkanut yksityisenä ja nimeksi vaihdettiin Ähtärin lukio. 1970- ja 1980-luvut olivat myös hallinnon uudistamisen aikaa; vuonna 1971 johtokunnan asiantuntijajäseniksi valittiin edustajat Lehtimäeltä ja Soinista. Edustajista tuli syksystä 1974 lähtien täysivaltaisia. Vuonna 1985 johtokuntaan tuli lukiolain myötä muutoksia; yhdeksästä jäsenestä vähintään yksi oli opettaja, yksi kuului muuhun henkilökuntaan, kaksi oli opiskelijoita ja huoltajia tuli olla kolme. Tämän lisäksi keväästä 1970 alkaen lukiossa toimi kouluneuvosto.
Rakennukset.
Ensimmäinen koulurakennus valmistui Kampinmäelle vuonna 1950 ja sen laajennusosa vuonna 1959. Lukioluokkien saannin seurauksena nämäkään tilat eivät riittäneet, vaan uusia alettiin suunnitella heti vuonna 1961. Rakentaminen alkoi vuotta myöhemmin ja lopputarkastus oli 30. heinäkuuta 1963. Uusi lukiosiipi sisälsi muun muassa liikuntasalit sekä kuvataiteen ja luonnonhistorian luokat. Lisäksi uusien WC-tilojen seurauksena ulkohuusseista voitiin luopua.
Vuonna 1976 valmistui uusi rakennus, joka sisälsi esimerkiksi biologian ja musiikin luokat, kirjaston sekä kansliatilat. Lisätila mahdollisti myös kielistudion.
Kampinmäen kaikki rakennukset peruskorjattiin vuonna 2002 niissä ilmenneiden kosteusvaurioiden ja ilmastoinnin puutteiden takia. Samasta syystä rakennuksista jouduttiin kokonaan luopumaan lukuvuoden 2018–2019 jälkeen, minkä jälkeen lukio siirtyi väistötiloihin. Lukuvuodesta 2019–2020 alkaen koulu on toiminut Tuomarniemellä.
Koulutuskeskus Sedu on tehnyt suuntaa antavan päätöksen uuden kampuksen rakentamisesta elokuuksi 2023 Tuomarniemen metsäoppilaitoksen yhteyteen. Mikäli kampus rakennetaan, Ähtärin kaupunki vuokraa sieltä tilat lukiolle.
Opiskelijat.
Lukion opiskelijoiden määrä kasvoi perustamisvuodesta 1961 aina vuoteen 1969 asti, jolloin heitä oli 181. Tämän jälkeen kasvu tasoittui ja opiskelijamäärä pysyi vakaana 1970-luvun ajan.
Koulun opiskelijamäärä on korkeimmillaan ollut yli 200. Esimerkiksi lukuvuoden 2000–2001 syksynä opiskelijoita oli yhteensä noin 213, mikä oli koulun suurin opiskelijamäärä 2000-luvulla.
Vaikka suurin osa lukion opiskelijoista on tullut Ähtäristä, ulkopaikkakuntalaisten osuus on ollut merkittävä. Erityisesti soinilaisten, lehtimäkeläisten ja töysäläisten opiskelijoiden määrä on ollut huomattava. Esimerkiksi kevätlukukauden 1969 opiskelijoista vieraspaikkakuntalaisia oli yli 36 %, joista soinilaisia noin 18 prosenttiyksikköä, lehtimäkeläisiä 10 prosenttiyksikköä ja töysäläisiä 5 prosenttiyksikköä. Millään edellä mainituista paikkakunnista ei ole omaa lukiota.
Vuosien varrella merkittävä määrä opiskelijoista on saapunut myös muista Ähtärin naapurikunnista eli Keuruulta, Virroilta, Alavudelta, Multialta ja Saarijärveltä sekä entiseltä Pihlajavedeltä. Tämän lisäksi yksittäisiä opiskelijoita on tullut monilta muilta paikkakunnilta.
Opiskelijakunta.
Ähtärin lukion opiskelijakunta on saanut alkunsa yhteiskoulun keskiluokkien puolelta teinikunnasta, joka toimi jo ennen lukioluokkien perustamista. Lukion teinikunta irtautui siitä syyskuussa 1963 pidetyssä perustamiskokouksessa. Syksyllä 1980 perustettiin Ähtärin lukion iloinen oppilaskunta (lyhenne Älli OK), minkä seurauksena teinikunta lakkautettiin seuraavana keväänä (vuonna 1981).
Kerhot ja yhdistykset.
Ähtärin lukiossa on toiminut opiskelijakunnan lisäksi kaksi yhdistystä: raittiusseura Piri ja urheiluseura Kiri. Raittiusseura järjesti esimerkiksi käytös- ja piirustuskilpailuja, urheiluseura liikuntakerhoja ja kilpavalmennusta. Lisäksi seurat toteuttivat yhteistyössä illanviettoja. Yhdistykset toimivat lukion perustamisesta lähtien kunnes Piri lakkautettiin vuonna 1969 ja Kiri vuonna 1972.
Yhdistysten järjestämien kerhojen lisäksi lukiolaiset pääsivät osallistumaan esimerkiksi kirjallisuus-, matematiikka-, kamera-, shakki- ja keskustelukerhoihin.
Mesikit-kuoro.
Ähtärin lukion teinikuoro lukiolaistytöille perustettiin vuonna 1968. Myöhemmin kuoro laajeni yläkoulun puolelle, minkä seurauksena uudeksi nimeksi tuli ensin Yläasteen ja lukion nuorisokuoro ja myöhemmin Mesikit. Kuoroon kuului vuodesta riippuen noin 20–30 lukiolaista, mutta enimmillään 80 oppilasta, kun yläkoululaisetkin lasketaan kokonaismäärään.
Mesikit-kuoro on esiintynyt Ähtärin lisäksi muilla paikkakunnilla ja myös ulkomailla, minkä lisäksi se on osallistunut moniin kilpailuihin. Ähtärissä kuoro kuultiin esimerkiksi jouluaattona kirkossa, kevätkonserteissa sekä koululla järjestetyissä joulu- ja ylioppilasjuhlissa. Tämän lisäksi Mesikit esiintyi kotikunnassaan Mauno Koivistolle. Mesikit on voittanut useita koulukuorojen kilpailuja Vaasan läänissä, minkä seurauksena se on päässyt esiintymään muun muassa valtakunnallisilla Koulun suurjuhlilla ja muissa nuorten taidetapahtumissa. Vuonna 2000 Mesikkien lauluja esitettiin MTV3-kanavalla ohjelmassa "Gaala 2000 suurkuoro". Suomen lisäksi kuoro on esiintynyt Unkarissa, Ruotsissa, Virossa ja Britanniassa. Merkittävin edustustehtävä oli vuonna 2000, jolloin kuoro edusti Suomea Llangollenin kansainvälisillä kuorofestivaaleilla. Kuoro on esiintynyt myös Lyckselessä Ruotsin kuningasparille.
Mesikit-kuorolle on myönnetty monia palkintoja, kuten Merenkurkun neuvoston stipendi (1996), Kerhokeskus - koulutyön tuki ryn kulttuuripalkinto (1998), Etelä-Pohjanmaan kulttuurirahaston stipendi (1998) ja Etelä-Pohjanmaan kehittämisrahaston apuraha (1999).
Mesikit esiintyi viimeisen kerran vuonna 2009, mutta toiminta oli alkanut hiipumaan jo vuodesta 2001 lähtien.
Ylioppilaat.
Lukiosta on vuosien 1964–2020 aikana valmistunut keskimäärin lähes 50 ylioppilasta vuosittain. Valmistuneiden määrä oli alhaisimmillaan vuonna 1964, jolloin lakitettiin 17 ylioppilasta, ja korkeimmillaan vuosina 1982 ja 2001, jolloin lakin painoi päähänsä 75 ylioppilasta. Yhteensä lukiosta on valmistunut yli 2 800 oppilasta.
Vuosien 1964–2011 ylioppilaista hieman alle 39 % on ollut poikia ja loput – noin 61 % – tyttöjä.
Juhlat ja perinteet.
Juhlat.
Ähtärin lukiossa järjestetään juhla- ja kulttuuritapahtumia, jotka toimivat tapakasvatuksena. Järjestettäviä juhlia ovat muun muassa itsenäisyyspäivä-, joulu-, ylioppilas- ja puurojuhlat. Tämän lisäksi on juhlittu pääsiäistä, järjestetty potkiaisia ja penkinpainajaisia sekä osallistuttu opiskelijakunnan tilaisuuksiin, kuten vanhaintansseihin.
Itsenäisyyspäiväjuhlat ovat itsenäisyyspäivää edeltävänä koulupäivänä. Ohjelmaan on kuulunut esimerkiksi lipunnosto, aamuhartaus sekä tanssi- ja musiikkiesitys. Myös kynttilöin ja valkoisin liinoin koristellussa ruokasalissa järjestetty juhlalounas on kuulunut ohjelmaan. 1990-luvulta alkaen syksyn ylioppilaat on lakitettu itsenäisyyspäiväjuhlan yhteydessä.
Lukio on järjestänyt joulujuhlat yhteistyössä yläkoulun kanssa vuoteen 1992 asti, jonka jälkeen kummatkin järjestivät omat juhlansa. Tilaisuuksiin on kuulunut muun muassa musiikkinäytelmiä, jouluevankeliumin lukeminen, tonttuleikki ja yhteislaulu. Vuodesta 1995 alkaen joulujuhlaa on kutsuttu puurojuhlaksi. Samalla juhla siirrettiin päivää aikaisemmaksi ja sen kestoa pidennettiin keskiyön yli, jotta joululomaa edeltävä koulupäivä saataisiin virallisesti suoritetuksi. Lisäksi puurojuhlan ohjelma siirtyi opiskelijakunnan vastuulle ja ensimmäisen vuoden opiskelijoiden esityksiin lisättiin tiernapojat.
Ylioppilasjuhlat ovat pysyneet rakenteeltaan samankaltaisina; ohjelmaan kuuluu esimerkiksi esityksiä, puheita sekä lauluja, kuten Gaudeamus, Maamme ja suvivirsi. Lisäksi juhlille on valittu vuosittainen teema 1970-luvun alusta alkaen. Paikkana vuoteen 1996 asti oli koulun juhlasali, minkä jälkeen juhlat siirrettiin Ähtäri-hallille.
Potkiaiset ja penkinpainajaiset on järjestetty peräkkäisinä päivinä. Toisen vuoden opiskelijat suunnittelevat abiturienteille keskiviikkoillaksi potkiaisjuhlat. Tämän jälkeen abiturientit siirtyvät valmistelemaan torstaina pidettäviä penkinpainajaisia, jotka koostuvat aamunavauksesta, sitä seuraavasta tilaisuudesta, jossa opettajia muistetaan sekä penkinpainajaisajelusta, jota varten pukeudutaan vuosittain valittavan teeman mukaisesti. Tämän lisäksi on järjestetty esimerkiksi abiradio ja tehty abitauluja.
Vanhaintanssit on esitetty yleisölle vuodesta 1987 lähtien, mutta jo ennen sitä, vuonna 1964, toisen vuoden opiskelijat juhlistivat tanssien abiturienttien poistumista. Vuoteen 1995 asti tanssit järjestettiin liikuntasalissa, minkä jälkeen ne siirtyivät Ähtäri-hallille. Tämän lisäksi tanssit on esitetty päiväkodeissa, alakouluissa ja ikäihmisten hoitolaitoksissa. Lukiolaisten lisäksi tansseihin on osallistunut Sedu Koulutien poikia.
Muut perinteet.
Juhlien lisäksi lukion perinteisiin kuuluvat esimerkiksi teemaviikot, Itu-lehden tekeminen, kulttuurimatkat, videomatinea, Ällistock ja urheilutapahtumia, kuten Sport Weekend, Himoksen lasketteluretki sekä Ouluveden ja Hauskanmaan lenkit.
Lukio järjesti vuosina 1996–2007 teemaviikot yhteistyössä ammattikoulun ja Tuomarniemen metsäoppilaitoksen kanssa, minkä jälkeen ne korvattiin yhteistoimintakursseilla. Teemaviikoilla opiskelijat saivat valita yhden kurssin noin 20 järjestetyn joukosta. Tarjontaan kuuluivat muun muassa liikennekasvatus-, kuvataide-, elokuva-, radio-, kieli-, lastenkaitsija-, palloilu- ja kalastuskurssit.
Sekä lukiossa että yhteiskoulussa on järjestetty Ouluveden lenkki, jonka pituus on lähteestä riippuen 14,6–14,7 km. Lukiossa lenkki on juostu ainakin vuodesta 1981 alkaen, mutta mahdollisesti jo 1970-luvulla. Lukion ennätys on Tero Heikkilän 51.08. Ouluveden lenkin rinnalla on ollut vuodesta 1999 lähtien Hauskanmaan lenkki, jonka pituus on 6,8 km ja jonka ennätys 27.46 on Laura Huhtiniemen hallussa.
Menestyminen lukiovertailuissa.
Ähtärin lukio on pärjännyt vertailuissa jo 1970-luvulta lähtien, sillä vuoden 1980 yleistarkastuksessa todettiin lukion ylioppilaskirjoitustulosten tason olleen keskiarvoa parempi sekä valtakunnallisesti että Vaasan läänin suomenkielisten lukioiden joukossa.
Tämän lisäksi lukio on sijoittunut lähes jokaisessa 2000-luvulla tehdyssä lukiovertailussa, joissa huomioidaan vain ylioppilastutkintotulokset, reilusti paremmin kuin Suomen lukiot keskimäärin. Tämä siitä huolimatta, että lukiossa ei ole keskiarvorajaa. Tätäkin paremmille sijoituksille koulu on päässyt STT:n vertailuissa, joissa huomioidaan tutkintotulosten lisäksi oppilaiden sisääntulokeskiarvot; vuonna 2016 Ähtärin lukio oli vertailun paras sekä vuosina 2013 ja 2015 10. paras.