Antti Lindtman

Antti Ilmari Lindtman (s. 11. elokuuta 1982 Vantaa) on suomalainen poliitikko ja sosiaalidemokraattien puheenjohtaja vuodesta 2023 lähtien. Hän on neljännen kauden kansanedustaja Uudenmaan vaalipiiristä.
Lindtman on suorittanut valtiotieteiden kandidaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa vuonna 2016. Hän tuli valituksi eduskuntaan vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Aikaisemmin Lindtman on toiminut SDP:n varapuheenjohtajana vuosina 2012–2017 sekä Vantaan kaupunginvaltuuston puheenjohtajana vuosina 2009–2023.
Lindtman on SAK:n kasvatti ja hänellä on ollut vahva asema Vantaan kunnallispolitiikassa. Lindtmania on pidetty erityisesti Eero Heinäluoman luotettuna ja oppipoikana. Eduskuntaryhmän puheenjohtajana Lindtman herätti kohua toimitettuaan puhemiehelle listoja, joilla pyrittiin vaikuttamaan siihen ketkä kansanedustajat saavat kyselytunnilla puheenvuoroja.
Varhainen elämä ja koulutus.
Lindtman valmistui ylioppilaaksi Koivukylän lukiosta vuonna 2002. Vuosina 2000–2001 Lindtman toimi Vantaan nuorisovaltuuston puheenjohtajana, vuodesta 2000 Demarinuorten hallituksessa, vuosina 2002–2003 Varusmiesliiton varapuheenjohtajana ja vuosina 2002–2006 Uudenmaan Sosiaalidemokraatit ry:n piirihallituksessa. Ennen valintaansa kansanedustajaksi hän työskenteli betoniauton kuljettajana, SAK:ssa projektisihteerinä (2003–2007) ja nuorisosihteerinä (2007–2011). Vuodesta 2008 hän on toiminut Koivukylän Sosiaalidemokraatit ry:n puheenjohtajana. Kansanedustajan työnsä ohella hän valmistui valtiotieteiden kandidaatiksi Helsingin yliopistossa vuonna 2016.
Poliittinen ura.
Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Lindtman valittiin kolmannella yrittämällään eduskuntaan. Toukokuussa 2012 Lindtman valittiin SDP:n toiseksi varapuheenjohtajaksi ja toukokuussa 2014 ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi. Hän luopui puolueen johtotehtävistä sen jälkeen, kun tuli eduskuntavaalien 2015 jälkeen valituksi sosialidemokraattisen eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi. Hän on ollut eduskunnassa muun muassa hallintovaliokunnan ja lakivaliokunnan jäsen.
Lindtmanin muihin luottamustehtäviin kuuluvat muun muassa Kuntaliiton hallituksen puheenjohtajuus 2013–2015 ja Nuorisoasiain neuvottelukunta Nuoran puheenjohtajuus.
Lindtman ei vastoin odotuksia haastanut Antti Rinnettä SDP:n puheenjohtajan paikasta helmikuun 2017 puoluekokouksessa, mihin syksyn 2016 listakohu lienee vaikuttanut. Rinteen pyydettyä eroa pääministerin virasta 3. joulukuuta 2019 Lindtman ilmoittautui ehdolle SDP:n uudeksi pääministeriehdokkaaksi. Puolueen pääministeriehdokkaan päätti SDP:n puoluevaltuusto 8. joulukuuta 2019. Lindtmanin lisäksi ehdolla oli Sanna Marin, joka voitti niukasti äänestystuloksen oltua 32−29. 
Marinin ilmoitettua vuoden 2023 eduskuntavaalien jälkeen, ettei hän aio asettua ehdolle SDP:n puheenjohtajaksi syyskuun 2023 puoluekokouksessa, Lindtman päätti lähteä mukaan puheenjohtajakisaan. Helsingin Sanomien huhtikuussa tekemässä gallupissa Lindtman oli ylivoimainen suosikki puheenjohtajaksi 33 prosentin kannatuksella sekä myös SDP:tä kannattavien keskuudessa. Lindtman valittiin SDP:n puheenjohtajaksi Jyväskylän puoluekokouksessa äänin 12 546 – 3 587. Hänen vastaehdokkaansa oli Krista Kiuru.
Syyskuussa 2023 Lindtman ilmoitti eroavansa Vantaan kaupunginvaltuuston puheenjohtajan tehtävästä tultuaan valituksi SDP:n puheenjohtajaksi.
Kohuja.
Syksyllä 2016 SDP:n eduskuntaryhmä sai selville, että Lindtman oli toimittanut eduskunnan puhemiehille listoja, joissa suositeltiin puheenvuorojen jakamista kulloistakin asiaa parhaiten tunteville kansanedustajille. Osa kansanedustajista oli jo ehtinyt ihmetellä puheenvuorojen omituista jakautumista.
Heinäkuussa 2023 Lindtmanista jaettiin netissä kuvia, jossa hän on mukana miesporukassa, jonka jäsenet ilman vaatteita, joulupukin myssyä lukuun ottamatta, tekevät natsitervehdyksiä ja Lindtman ja toinen jäsen pitelevät aseelta näyttävää esinettä. Lindtman myönsi Iltalehdelle olleensa kuvassa muoviaseen kanssa, mutta kieltää että hänellä olisi natsisympatioita. Kuvat on otettu kun Lindtman oli 18-vuotias. Natsitervehdyskohu ylitti uutiskynnyksen ulkomailla muun muassa Ruotsissa, Britanniassa ja Saksassa.
Näkemykset.
Arvot.
Lindtman sijoittuu vaalikonevastausten perusteella polittiseen keskustaan. "Ylen" vaalikoneessa Lindtman ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Lindtmanin näkemykset ovat kallellaan liberaalivihreyteen (GAL).
Työelämä ja palkansaajien oikeudet.
Lindtman on vastustanut Orpon hallituksen suunnittelemia työelämän heikennyksiä, kuten sairausajan karenssia, perusteettomien määräaikaisten työsuhteiden sallimista ja lakko-oikeuden rajoittamista. Lindtman on korostanut, että nämä toimet eivät edistä julkisen talouden tasapainottamista ja heikentävät työntekijöiden asemaa. Syksyllä 2024 Lindtman arvosteli myös hallituksen esitystä niin sanotusta vientimallista, jonka hän katsoo heikentävän erityisesti naisvaltaisten alojen palkkakehitystä.
Talouspolitiikka.
Syksyllä 2022 Lindtman kertoi kannattavansa julkisen talouden tasapainottamista, mutta painotti, että sopeutustoimien taakka tulee jakaa oikeudenmukaisesti. Hän kertoi vastustavansa leikkauksia, jotka kohdistuvat pienituloisiin tai tulevaisuuden kannalta tärkeisiin kohteisiin, kuten sosiaali- ja terveyspalveluihin. Keväällä 2024 Lindtman totesi, että hallituksen olisi pitänyt panostaa enemmän kasvua edistäviin toimiin, kuten rakennusalan elvyttämiseen ja työmarkkinoiden vakauttamiseen, jotta julkisen talouden sopeutustarve ei olisi paisunut entisestään. Lindtman esitti vaihtoehtoisia säästökohteita, kuten yritystuet sekä suurituloisten veronkevennyksiä. 
Sosiaali- ja terveyspolitiikka.
Lindtman on arvostellut Orpon hallituksen päätöstä korottaa yksityislääkärikäyntien Kela-korvauksia, pitäen sitä epäoikeudenmukaisena ja tehottomana ratkaisuna hoitojonojen lyhentämiseksi. Hän on korostanut, että päätös hyödyttää ensisijaisesti varakkaampia kansalaisia, samalla kun julkisen terveydenhuollon resurssit ja hoitojonot pahenevat. Lindtman on vaatinut panostuksia julkiseen terveydenhuoltoon, jotta palveluiden saatavuus voidaan turvata kaikille kansalaisille tulotasosta riippumatta. 
Lindtman on puolustanut kahden viikon hoitotakuuta ja on pitänyt Orpon hallituksen suunnitelmaa hoitotakuun pidentämisestä kolmeen kuukauteen terveydenhuollon heikentämisenä. Lindtmanin mukaan hoitotakuun pidentäminen ei tuo säästöjä, vaan voi johtaa lisääntyviin terveydenhuollon kustannuksiin ja hoitoon pääsyn vaikeutumiseen. Lindtman on esittänyt vaihtoehtoisia säästökeinoja, kuten vuokratyövoiman ja ostopalveluiden käytön rajoittamista.
Ilmasto- ja ympäristöpolitiikka.
Lindtman on ilmaissut tukensa kunnianhimoiselle ilmastopolitiikalle ja vihreälle siirtymälle. Hän on korostanut, että ilmastotoimet ja työllisyys eivät ole ristiriidassa keskenään, vaan on sitä mieltä, että määrätietoiset ilmastotoimet voivat luoda uusia työpaikkoja ja hyvinvointia. Lindtman on myös painottanut, että ilmastotoimet on toteutettava sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla, jotta niiden kustannukset eivät kaadu pienituloisten niskaan. Kesällä 2023 Lindtman esitti säädettäväksi luonnon monimuotoisuuden turvaamiseksi luontolain.
Koulutuspolitiikka.
Lindtman on kannattanut oppivelvollisuuden laajentamista ja toisen asteen koulutuksen muuttamista maksuttomaksi. Hän on perustellut uudistusta sekä koulutuksellisella oikeudenmukaisuudella että sen positiivisilla vaikutuksilla työllisyysasteeseen ja nuorten hyvinvointiin.
Yksityiselämä.
Lindtman kasvoi lapsuutensa ja nuoruutensa yksinhuoltajaisänsä kanssa. Lindtman on harrastanut nuorena jalkapalloa Koivukylän Palloseurassa (KoiPS). Lindtman avioitui vuonna 2011 viestinnän suunnittelija Kaija Stormbomin kanssa, ja marraskuussa 2017 he saivat tyttären.
Lindtmanin sotilasarvo on tykkimies.
Vaalit.
Vaalirahoitus.
Lindtmanin tukiryhmä on nimeltään Uusmaalaisten puolesta ry. Lindtmanin vaalikampanjoiden budjetti oli vuoden 2019 eduskuntavaaleissa noin 64 000 euroa ja vuoden 2023 eduskuntavaaleissa yli 65 000 euroa. Lindtmanin vaalikampanjoita ovat rahoittaneet muun muassa Tikkurilan Työväenyhdistys (2019; 30 000 euroa, 2023; 17 178 euroa), Matkailu- ja Ravintolapalvelut MaRa (2023; 3 000 euroa) Rekolan Työväentalo Säätiö (2019; 2 000 euroa), Kuljetusalan edunvalvojat (2019; 2 000 euroa), Versowood (2023; 1 900 euroa), Kemppi (2023; 1 900 euroa), Metallityöväen Sosialidemokraattinen Opintoyhdistys (2019; 1 750 euroa), Palvelualojen ammattiliitto Pam (2019; 1 500 eroa, 2023; 2 000 euroa), Sähköalojen ammattiliitto (2023; 1 500 euroa), Palkansaajien Opintoyhdistys (2019; 1 500 euroa).