Li Andersson

Li Sigrid Andersson (s. 13. toukokuuta 1987 Turku) on suomalainen poliitikko, joka on toiminut vasemmistoliiton kansanedustajana vuodesta 2015 lähtien. Vuosina 2019–2023 Andersson oli Rinteen ja Marinin hallitusten opetusministeri. Vuonna 2024 hänet valittiin Euroopan parlamenttiin. Andersson toimi vasemmistoliiton puheenjohtajana vuosina 2016–2024.
Tausta.
Andersson kirjoitti ylioppilaaksi usealla laudaturilla Turun Katedralskolanista vuonna 2006. Hän valmistui valtiotieteiden kandidaatiksi vuonna 2010 Åbo Akademista. Hän on opiskellut pääaineenaan kansainvälistä oikeutta erikoistuen kansainväliseen ihmisoikeuslainsäädäntöön ja pakolaisuuteen sekä sivuaineena venäjän kieltä ja kulttuuria.
Andersson on työskennellyt muun muassa Finlands Svenska Skolungdomsförbund (FSS) -opiskelijajärjestön pääsihteerinä, Varsinais-Suomen Vasemmistonuorten piirisihteerin sijaisena ja Civil Rights Defenders -ihmisoikeusjärjestön harjoittelijana. Hän on myös toiminut puheenjohtajana Åbo Gröna Vänster -yhdistyksessä, joka on punavihreä opiskelijayhdistys Åbo Akademissa opiskeleville ja vasemmistoliiton alla toimiva ruotsinkielinen paikallisosasto Turussa.
Politiikka.
Toukokuussa 2011 Andersson valittiin Vasemmistonuorten puheenjohtajaksi Oulun liittokokouksessa. Eduskuntavaaleissa 2011 hän oli vasemmistoliiton ehdokas ja sai 2 170 ääntä, joilla ylsi varasijalle. Kunnallisvaaleissa 2012 hän oli 2 422 äänellä Turun ääniharava. 
Europarlamenttivaaleissa 2014 Andersson sai yli 47 000 ääntä ja sijoittui varasijalle. Kevään 2015 eduskuntavaaleissa hänet valittiin kansanedustajaksi Varsinais-Suomen vaalipiiristä 15 071 äänellä. Vaalien jälkeen Andersson valittiin vasemmistoliiton eduskuntaryhmän ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi. Hän oli sivistysvaliokunnan jäsen vuosina 2015–2019.
Helmikuussa 2016 Andersson ilmoitti tavoittelevansa vasemmistoliiton puheenjohtajuutta kesän 2016 puoluekokouksessa. 6. kesäkuuta hän voitti selvästi neuvoa-antavan puheenjohtajaäänestyksen, ja hänet valittiin puolueen puheenjohtajaksi 11. kesäkuuta Oulun puoluekokouksessa hänen kilpailijoidensa luovuttua ehdokkuudesta.
Eduskuntavaaleissa 2019 Andersson sai koko maan toiseksi eniten ääniä yhteensä 24 542 ääntä Varsinais-Suomen vaalipiirissä. Ainoastaan perussuomalaisten Jussi Halla-aho sai enemmän ääniä, 30 596. Syyskuussa 2019 Andersson ilmoitti haluavansa jatkaa puolueensa puheenjohtajana myös marraskuun puoluekokouksen jälkeen.
Aluevaaleissa 2022 Andersson sai vaaleissa eniten ääniä saatuaan 7 761 ääntä Varsinais-Suomen hyvinvointialueella. Maaliskuussa 2022 hän ilmoitti jättävänsä vasemmistoliiton puheenjohtajuuden eduskuntavaalien 2023 jälkeen.
Andersson valittiin lokakuussa 2023 vasemmistoliiton presidenttiehdokkaaksi vuoden 2024 presidentinvaalissa. Hän sai vaalissa 4,9 prosenttia äänistä ja sijottui viidenneksi.
Vuoden 2024 eurovaaleissa Anderssonista tuli ylivoimainen äänikuningatar. Hän rikkoi Suomen eurovaalien ääniennätyksen keräämällä yli 247 600 ääntä eli 13,5 prosenttia kaikista Suomen äänistä, ylittäen siten Paavo Väyrysen nimissä olleen aiemman ennätyksen lähes 90 000 äänellä.
EU-parlamentin työllisyys- ja sosiaaliasioiden valiokunnan puheenjohtajuus vuonna 2024 alkavaksi 2,5-vuotiskaudeksi varmistui vasemmistoryhmälle, joka ehdotti Anderssonia tehtävään. Hänet nimitettiin valiokunnan puheenjohtajaksi heinäkuussa 2024. Nimityksen on kuvattu olevan "...merkittävä. Ei ole yleistä, että puheenjohtajapestiin valitaan suomalainen poliitikko. Esimerkiksi päättyvällä kaudella Suomella ei ollut yhtään puheenjohtajapestiä." Andersson ei luopunut paikoistaan Turun kaupunginvaltuustossa ja Varsinais-Suomen aluevaltuustossa, ja ei ole syksyn 2024 aikana osallistunut yhteenkään toimielimien kokoukseen.
Poliittisia näkemyksiä.
Arvot.
Andersson sijoittuu vaalikonevastausten perusteella vasemmistoon. "Ylen" vaalikoneessa Andersson sijoittuu arvoasteikolla vahvasti liberaalille ja vasemmalle puolelle. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Anderssonin näkemykset ilmentävät liberaalivihreyttä (GAL). HS:n vaalikoneeseen Anderssonin antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin vasemmistolaiset ja liberaalivihreät mielipiteet.
Talous- ja työmarkkinapolitiikka.
Anderssonin mielestä työ ja pääoma ovat vastakkain. Hänen mukaansa kapitalismi ei ole ikinä valmis, koska se ajoittain kriisiytyy. Andersson on kertonut tavoittelevansa perustuloa, jonka tarkoitus on vapauttaa ihmiset jatkuvasta työstä. Anderssonin mukaan hän suhtautuu ay-liikkeeseen ”terveen kriittisesti”. Anderssonin mukaan yhteiskunnallisessa tulonjaossa on tärkeää puhua talouden isoista rakenteista. Hänen mukaansa puolue ei voi typistää itseään sosiaaliseksi omaksitunnoksi, punavihreiden vaihtoehtoliikkeiden keskittymäksi tai maailmaa parantaviksi kukkahattutädeiksi.
Vuonna 2018 Andersson ehdotti nelipäiväistä työviikkoa tai kuusituntista työpäivää.
Ulko- ja turvallisuuspolitiikka.
Anderssonin mukaan Suomessa pitää panostaa siihen, että on kansallinen puolustus. Hän on kertonut kannattavansa sukupuoletonta asevelvollisuutta. Anderssonin mukaan puolustusvoimien kriisitehtäviä tulisi lisätä. Reserviä ei tulisi tuplata ilman sisällöllistä uudistusta.
Andersson kertoi vuonna 2014 olevansa huolestunut Venäjän autoritaarisesta kehityksestä. Länsimaiden asettamat pakotteet kuitenkin tarkoittavat Anderssonin mielestä, että Venäjä tulee eristäytymään yhä enemmän. Andersson kertoi tuolloin kannattavansa viisumivapautta ja kaikkia toimia, joilla Venäjän keskiluokka saadaan matkustamaan.
Maahanmuuttopolitiikka.
Li Anderssonin mukaan Suomeen tarvitaan maahanmuuttoa lisää. Anderssonin mielestä ihmisiä ei saa arvottaa sen mukaan, millä tarkoituksilla maahan tulee. Lisäksi alaikäisten turvapaikanhakijoiden iänmäärittelyyn liittyy hänen mielestään ongelmia ja määrittelyyn ei saisi käyttää luuston ja hampaiden tutkimista röntgensäteilyllä. Puhtaasti ulkonäön perusteella tapahtuva arviointi on hänen mukaansa vielä epävarmempaa ja loukkaa lapsen oikeutta saada ikä tutkittua muilla keinoin. Anderssonin kanta on, että Iänmäärittely voi myös olla yksin tulleelle alaikäiselle turvapaikanhakijalle hyvin stressaava ja henkistä rasitusta lisäävä prosessi.
Seksuaali- ja sukupuolipolitiikka.
Andersson on allekirjoittanut Setan ehdokasitoumuksen eduskuntavaaleissa 2019 ja 2023 sekä eurovaaleissa 2024. Ehdokassitoumuksen allekirjoittajana Andersson on sitoutunut tukemaan sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen tavoitteita eduskuntatyössään, vastustamaan syrjintää ja vihapuhetta sekä edistämään näiden ryhmien osallistumista päätöksentekoon. Eurovaaliehdokkaana hän on lisäksi sitoutunut ILGA:n eurovaalisitoumukseen.
Arvopolitiikka.
Andersson on sanonut olevansa sosialisti, jonka mielestä työ ja pääoma ovat edelleen vastakkain. Hän on myös sanonut olevansa marxilainen, jonka tärkein arvo on vapaus, sekä vasemman laidan vasemmistolainen. Anderssonin mukaan valtion ja evankelisluterilaisen kirkon institutionaalinen suhde tulisi purkaa. Anderssonin mukaan uskonnonopetuksen uudistaminen on osa suhteen purkamista. Andersson on esittänyt uskonnonopetuksen korvaamista joko yhteisellä katsomusaineella tai kaikille valinnaista uskonnonopetusta.
Anderssonin mielestä eläimillä on identiteetti, ja hän pyrkii vegaaniuteen. Andersson kannattaa myös kannabiksen dekriminalisointia. Andersson suhtautuu myönteisesti ruotsin kielen pakollisuuteen kouluopetuksessa.
Andersson on kertonut ymmärtävänsä kansalaistottelemattomuutta. Hän on kertonut ymmärtävänsä Greenpeacen operaatioita ja iskuja turkistarhoihin. Anderssonin mielestä politiikan tulee olla lähtöisin parlamentaaristen rakenteiden ulkopuolelta. Andersson on kirjoittanut esipuheen Nadežda Tolokonnikovan kirjaan "Pussy Riotin opas aktivismiin" (Bazar Books, 2019).
Yksityiselämä.
Andersson asuu Turussa. Hänen avopuolisonsa on urheilu-uransa päättänyt jääkiekkoilija Juha Pursiainen (s. 1982). Heille syntyi tytär tammikuussa 2021.
Andersson on suomenruotsalaisesta perheestä ja hänen äidinkielensä on ruotsi. Hänen isänsä on taiteilija Jan-Erik Andersson ja äitinsä toimittaja Siv Skogman. 
Andersson ei kuulu kirkkoon.