Mercedes-Benz A-sarja (W168)

Mercedes-Benz W168 on Mercedes-Benz A-sarjan ensimmäinen sukupolvi, jota valmistettiin vuosina 1997–2004. Ensimmäisen sukupolven A-sarjan Mercedes-Benz esiteltiin loppuvuodesta 1996 ja tuotanto alkoi syyskuussa 1997. Se oli samalla ensimmäinen Mercedes-Benzin valmistama etuvetoinen henkilöauto. Autosta ei valmistettu lainkaan kolmiovista mallia, vaan kaikki autot olivat viisiovisia. Mallistoon kuului myös pidemmällä akselivälillä varustettu Lang-malli. Vuonna 2001 esiteltiin facelift-malli.
Vuoden 1999 Euro NCAP -kolaritestistä W168 sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
A-sarjan kaatumiskriisi.
A-sarja sai median huomiota myös siitä, että autotoimittaja Robert Collin sai sen hirvenväistökokeessa kaatumaan 60 km/h:n tuntinopeudella. Tosin tämän ilmiön arvellaan olleen ollut mahdollinen myös monilla muilla korkeilla autoilla, esimerkiksi maastoautoilla. Toisaalta kaatumisen vähättelystä seurasi, että kyseinen koerata ajettiin läpi DDR:n autoteollisuuden valmistamalla Trabant-henkilöautolla virheittä 70 km/h:n nopeudella. Vaikka Trabant ei ollut tunnettu hyvistä ajo-ominaisuuksistaan, se selvitti radan 10 km/h suuremmalla nopeudella kuin millä A-sarjan Mercedes-Benz kaatui. 
Suunnitteluvirheen kiistäminen kolaus A-tyypin maineelle.
Kun Mercedes-Benz A-sarjan auto kaatui ruotsalaisen Robert Collinin suorittamassa koeajossa, Daimler-Benz kiisti heti suunnitteluvirheen ja vetosi kokemukseensa autonvalmistajana ja hyvään maineeseensa. Daimler-Benz jopa syytti A-sarjan auton kaatumisesta rengasvalmistajaa ja ruotsalaisen tahon tarkoituksellista kilpailijan mustamaalauskampanjaa. Samalla Daimler-Benz jatkoi A-sarjan mainontakampanjaansa. Myöhemmin kävi ilmi, että A-sarjan auto oli jo kuukautta aikaisemmin melkein kaatunut toisessa koeajossa. Tässä tapauksessa A-sarjan auto oli noussut kahdelle pyörälle, mutta välttänyt kuitenkin kaatumisen. Tämä testi oli arvostettu tanskalainen Vuoden Auto -valintatesti. A-mallin epävakaus ei siis voinut olla auton suunnittelijoille yllätys.
Yhtiön johdon lausunto, jossa vähäteltiin sattunutta onnettomuutta oli sitten sangen epäonnistunutta kriisiviestintää. Suunnitteluvirhe viimein myönnettiin kolme viikkoa kaatumistapahtuman jälkeen. A-sarjan saaman imagokolauksen vuoksi Daimler-Benz joutui käyttämään arviolta 600 miljoonaa Suomen markkaa A-sarjansa maineenpalautuskampanjaan. Oletetaan, että Daimler-Benz-konsernilla oli kiire saada A-sarja markkinoille ennen kilpailijoita ja ajo-ominaisuuksien vaarallisuus ja tyypin keskeneräisyys olisi ollut tiedossa ollut riski, joka lauettua ensin kiellettiin.
Vaikka Daimler-Benz-yhtiö yrittikin sovitella suhteitaan A-sarjan vakavuusongelman paljastaneeseen toimittaja Robert Colliniin, se boikotoi häntä Smart-kääpiöauton esittelyssä. Tämä johti Collinin autojournalistikollegoiden Daimler-Benzille lähettämään avoimeen kirjeeseen jossa he pahoittelivat tilannetta. Daimler-Benz suostui tällaisen kielteisen mediajulkisuuden jälkeen kutsumaan myös Collinin konsernin uusien mallien esittelyyn.
Tehtaan korjaavat toimenpiteet.
Tehdas reagoi kuitenkin nopeasti. 17 000 A-Mersua kutsuttiin takaisin tehtaalle. ESP-ajonhallintajärjestelmä rakennettiin kokonaan uudelleen.
Autoihin tehtiin ainakin seuraavat muutokset vakauden parantamiseksi: ESP tuli vakiovarusteeksi (ensimmäisenä maailmassa), rengasprofiilia madallettiin 50-profiiliin, A-sarjan uudeksi rengaskooksi valittiin 195/50/15 ja myös jousitusta tukevoitettiin.
Daimler-Benz myös pystytti imagokampanjan, jossa tennistähti Boris Becker totesi oppineensa enemmän virheistään kuin menestyksestään.
Turvallisuustekijät olivat keskeisiä asioita A-mallia suunnitellessa, ja jo W168-korisarjan A-Mercedeksellä saavutettiin Euro NCAP:n törmäystesteissä neljä tähteä aikuismatkustajien osalta. Erityisesti auton kokoonpainuvien rakenteiden suunnitteluun oli paneuduttu, ja myös moottori sijoitettiin hyvin alas viistoon, jolloin se törmäyksen sattuessa liukuu auton alle matkustamon sijaan. Jo ensimmäiset A-sarjalaiset olivat lisäksi varustettuja kaksin turvatyynyin, mikä auton esittelyajankohtana ei ollut itsestäänselvyys autojen turvavarustelussa. Myös lisävarusteina saadut sivuturvatyynyt muuttuivat myöhemmin vakiovarusteiksi.
Kaatumisen syy.
20 vuoden kuluttua Mercedes-Benzin historian suurimmasta imagotappiosta Daimlerin entinen johtaja listasi näkemyksensä kaatumisen syistä: A-sarjalainen oli suunniteltu puutteellisen tiedon pohjalta; sen painopiste oli liian korkealla; sen renkaiden seinämä oli liian pehmeä; sen jousitus oli väärin säädetty; ja lisäksi elektroninen ajonvakautus toimi yllättävällä tavalla. Ääritilanteessa onnettomuuden aiheutti näiden tekijöiden yhteisvaikutus.
Saksan lisäksi A-sarjaa on valmistettu Brasiliassa. Vuonna 2003 Sao Bernando do Campossa valmistettiin yhteensä 6 989 autoa.