Hamid Karzai

Hamid Karzai (paštoksi: حامد کرزي, dariksi: حامد کرزی; s. 24. joulukuuta 1957) oli Afganistanin presidentti ja Afganistanin ensimmäinen vaaleilla valittu johtaja.
Karzai oli Afganistanin presidentti vuosina 2004–2014. Sitä ennen hän toimi Afganistanin väliaikaishallinnon puhemiehenä joulukuusta 2001 lähtien ja väliaikaisena presidenttinä kesäkuusta 2002 lähtien. Marraskuussa 2004 Karzai julistettiin presidentinvaalien voittajaksi 55,4 prosentin ääniosuudella. Vaaleja syytettiin vilpillisiksi.
Tausta.
Karzai on syntyisin Kandaharista. Hän on etninen pataani eli afgaani ja voimakkaan Populzain klaanin jäsen. Hänen sukunsa oli voimakkaimpia kuningas Mohammed Zahir Shahin tukijoita. Hänen vaimonsa (vuodesta 1998) Zinat Karzai on lääkäri. Hamid Karzain veli Ahmed Wali Karzai oli Kandaharin maakunnan edustaja Afganistanin valtiopäivillä.
Karzai liittyi politiikkaan jo varhain. Hän opiskeli valtiotiedettä Intiassa Himalchalin yliopistossa 1979–1983 ja keräsi sen jälkeen varoja neuvostojoukkojen vastaiseen taisteluun. Neuvostoliiton vetäytymisen jälkeen Karzai oli ministerinä Burhanuddin Rabbanin hallituksessa.
Karzai oli aluksi Talibanin tukija 1990-luvulla mutta vaihtoi puolta talibanien Pakistanin yhteyksien vuoksi. Talibanin syrjäytettyä Rabbanin 1996 Karzai kieltäytyi edustamasta Afganistania YK:ssa. Vuonna 1997 hän siirtyi monien sukunsa jäsenten kanssa Pakistaniin Quettaan, jossa he toimivat Zahir Shahin valtaan palauttamiseksi. Hänen isänsä salamurhattiin 14. heinäkuuta 1999. Murhaajina olivat luultavasti Talibanin agentit.
Useat lähteet, näkyvimpänä dokumentti "Fahrenheit 9/11", ovat raportoineen Karzain työskennelleen yhdysvaltalaisen öljy-yhtiö Unocalin konsulttina. Unocalin ja Karzain edustajat ovat kieltäneet huhut.
Vuonna 2001 syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen Karzai oli yhteydessä Yhdysvaltojen edustajiin tavoitteenaan syrjäyttää Taliban-hallinto ja muodostaa uusi hallitus. Joulukuussa 2001 Afganistanin poliittiset pakolaiset kokoontuivat Bonnissa ja nimesivät Karzain uuden 29-jäsenisen hallintokomitean johtoon ja väliaikaishallituksen johtajaksi.
Karzaita vastaan tehtiin murhayritys 5. syyskuuta 2002 Kandaharissa. Hänen autoaan tulitettiin, mutta hän selvisi tilanteesta vahingoittumattomana. Yhdysvaltojen erikoisjoukot ampuivat afganistanilaisen hyökkääjän iskua seuranneessa tulitaistelussa. Karzain valta pääkaupunki Kabulin ulkopuolella oli tällöin niin rajoitettua, että häntä pilkattiin ”Kabulin pormestariksi”.
Vuoden 2004 presidentinvaalit.
Karzai voitti 22 vastaehdokastaan Afganistanin presidentinvaaleissa 9. lokakuuta 2004 ja sai enemmistön 21 maakunnassa 34:stä. Yhdysvaltojen hallitus tuki Karzain vaalikampanjaa. Vaikka vaalien aikana pelättiin kahakoita, ne sujuivat ilman suurempia väkivaltaisuuksia. Vaaleja syytettiin epärehellisyydestä muun muassa sen takia, että äänestäjiä ei luotettavasti merkitty äänensä antaneiksi. Kansallinen vaalikomissio julisti Karzain voittajaksi 55,4 prosentin ääniosuudella. Hän sai annetuista 8,1 miljoonasta äänestä 4,3 miljoonaa ääntä. Karzai vannoi virkavalan joulukuussa 2004. Seremoniassa olivat mukana entinen kuningas Mohammed Zahir Shah, kolme elossa olevaa entistä Afganistanin presidenttiä ja Yhdysvaltojen varapresidentti Dick Cheney.
Karzai kieltäytyi Yhdysvaltojen vaatimuksista tuhota unikkosatoja lentoruiskutuksilla
Vuoden 2009 presidentinvaalit.
Karzai voitti myös vuoden 2009 presidentinvaalit, mutta YK:n mukaan hän sai väärennetyissä vaaleissa vain alle puolet äänistä. Elokuussa 2009 pidetyissä vaaleissa katsottiin esiintyneen laajaa vilppiä. Oli olemattomia äänestyspaikkoja, ja satojatuhansia äänestyslipukkeita väärennettiin Karzain hyväksi. Äänet hylättiin lopulta 80 äänestyspaikalla. Vastaehdokkaan, entisen ulkoministeri Abdullah Abdullahin mukaan keskusvaalilautakunta tuki istuvaa presidentti Karzaita. Vilppiepäilyt hyödyttivät uudelleen aktivoitunutta ja voimistuvaa Talibania ja synnyttivät epäluottamusta heikkona pidettyä hallitusta kohtaan. Samaan aikaan Talibanin iskut maassa olevia ulkomaisia joukkoja vastaan kiihtyivät. Vaalikomissio ilmoitti syyskuussa 2009, että Karzai on voittanut vaalit. Vaalivalituskomission mukaan vaalivilppi oli törkeää ja laajaa. EU:n vaalitarkkailijoiden mukaan myös vastaehdokkaan ääniä oli väärennetty. Karzain mielestä EU:n tarkkailijoiden puheet olivat puolueellisia ja vastuuttomia.
Karzai valittiin jatkokaudelle, kun vastaehdokas Abdullah Abdullah vetäytyi toiselta kierrokselta marraskuussa 2009. Valinnan suoritti Afganistanin vaalilautakunta, koska Karzai olisi ollut ainoa ehdokas uusintakierroksella. Myöhemmin Karzai syytti länsimaita vaalien ongelmista. Hän myös uhkasi liittyä talibaneihin, jos häntä painostetaan ulkopuolelta.
Yhdysvaltojen hankala liittolainen.
Karzain valta perustui liittolaisuuksiin entisten sotapäälliköiden ja muiden vallanpitäjien kanssa. Heitä olivat esimerkiksi 1992 Afsharin verilöylyyn syyllistynyt Muhammed Qasim Fahim ja veriteoista tunnettu Abdul Rashid Dostum. Merkittäviä Karzain tukijoita ovat myös hänen veljensä: isoveli Mahmud Karzai nousi pikkukauppiaasta maan menestyneimmäksi liikemieheksi ja pikkuveljen Ahmed Wali Karzain uskotaan sotkeutuneen huumekauppaan. Yhdysvallat yritti turhaan puhdistaa tukemansa Karzain hallintoa häpeäpilkuista, mutta toisaalta kyse oli reaalipolitiikasta. Talibanin kukistuminen vuonna 2002 ei olisi ollut mahdollinen ilman pohjoisen suurten sotapäälliköiden tukea. 
Vuoden 2009 vaalien jälkeen USA:n presidentti Barack Obama aloitti "ankarat keskustelut" Karzain kanssa muun muassa korruption kitkemiseksi. Yhdysvaltojen keskustiedustelupalvelu CIA tuki silti Karzain hallintoa kymmenillä miljoonilla euroilla vuosikymmenen ajan. Rahat toimitettiin noin kerran kuukaudessa matkalaukuissa, repuissa ja muovikasseissa. CIA tuki rahalähetyksillään paitsi Karzain lähipiiriä, myös suoraan Karzaita. Seurauksena oli korruption kiihtyminen. Rahaa virtasi presidentinhallinnosta myös asejoukkioille ja jopa Talibanille.