Joseph Wright

Joseph Wright (3. syyskuuta 1734 Derby – 29. elokuuta 1797 Derby) oli englantilainen maisema- ja muotokuvamaalari. Hän ystävystyi valistusajan englantilaisen sivistyneistön kanssa ja maalasi useita muotokuvia sen edustajista.
Wrightiä viehätti valon käsittely, ja hän maalasi useita ihmisryhmiä hämärässä tilassa, jota valaisi vain yksittäinen valonlähde kuvan keskiosassa. Wrightin tapa käsitellä valoa ja varjoa on saanut vaikutteita Rembrandtilta, mutta Wrightin aihevalinnat olivat omintakeisia: hän kuvitti valistusajan historiaa maalaten tieteellisiä kokeita, uusia laitteita ja teollisen vallankumouksen kärkinimien muotokuvia. Hän seurasi tieteellisiä luentoja ja maalasi kolme kuuluisaa luonnontieteisiin liittyvää teosta: Filosofi luennoi telluuriosta (" Philosopher giving that Lecture on the Orrery, in which a lamp is put in place of the Sun", 1765), Koe tyhjiöpumpulla ("An Experiment on a Bird in the Air Pump", 1768) ja Alkemisti löytää fosforin ("he Alchemist in Search of the Philosopher's Stone Discovers Phosphorus", 1771).
Wright oli Englannin Midlandsin alueen merkittävin taiteilija 1700-luvulla. Suuri kokoelma hänen teoksiaan on Derbyn kaupunginmuseossa.
Elämä ja tyyli.
Wright syntyi Derbyssä, Englannin Midlandsiksi kutsutussa keskiosassa. Hännen isänsä oli lakimies. Nuori Joseph Wright kiinnostui muotokuvien piirtämisestä ja lähti noin 17-vuotiaana Lontooseen opiskelemaan Thomas Hudsonin johdolla. Palattuaan Derbyyn hän alkoi pian kasvattaa mainetta muotokuvamaalarina, ja sai tilauksia myös kaupungin ulkopuolelta.
Wrightin töitä oli ensimmäisen kerran esillä Lontoon taideseuran näyttelyssä vuonna 1765, kun taiteilija oli 31-vuotias. Yksi niistä oli "Three Persons Viewing the Gladiator by Candlelight", joka kuvaa kolmea ihmistä kynttilänvalossa. Kynttilänvalon käyttäminen oli yhteistä sarjalle Wrightin tuon ajan maalauksia, jotka loivat Wrightille mainetta koko maassa.
Tuon ajan töiden, kuten "Filosofi lampun valossa", tarkoissa yksityiskohdissa näkyy Wrightin hollantilaisilta laatukuvien maalareilta saamat vaikutteet, mutta valonhämyn eli chiaroscuron käsittely on ollut aikanaan radikaalia.
Wrightin teoksia on luokiteltu moneen tyylisuuntaan: hänen muotokuvansa edustavat realismia, maisemataulut kuten "Ketunkolon tukkija" romantiikkaa, Filosofi lampun valossa ja "Miravan" uusgoottilaista tyyliä ja eräitä sommitelmia, kuten "Korinttilainen neito" voisi kutsua romanttiseksi uusklassismiksi.
Wrightin aikana Midlands oli yksi teollistumisen keskeisiä alueita, ja hänen tuttavapiiriinsä kuului teollistumisen edelläkävijöitä kuten Richard Arkwright sekä ajan merkittäviä intellektuelleja kuten Darwinin isoisät, keramiikanvalmistusta kehittänyt Josiah Wedgwood ja luonnontutkija-runoilija Erasmus Darwin. Wright maalasi muotokuvia useista Lunar societyn jäsenistä. Heistä erityisen läheisiksi tulivat Darwin ja John Whitehurst, joka oli ammatiltaan kelloseppä mutta tutki geologiaa ja tulivuoria. Tulivuori-innostus tarttui Wrightiin, ja Italian matkansa aikana hän maalasi yli 30 kuvaa Vesuviuksesta. Whitehurstin vaikutus näkyy myös "Telluurio"-teoksessa.
Vuosina 1768–1771 Wright asui Liverpoolissa. Ei ole selvää, miksi hän muutti sinne, mutta on spekuloitu, että hän koki saavansa liian vähän arvostusta niin Lontoon taidepiireissä kuin kotikaupungissaan Derbyssä. Royal Academy oli perustettu vuonna 1768, eivätkä sen 30 perustajajäsentä pitäneet Wrightiä jäsenyyden arvoisena. 
Wright matkusteli ja piirsi luonnoksia Italiassa vuosina 1773–1775. Hän näki Vesuviuksen purkautuvan, ja tutustui antiikin Rooman ja renessanssin rakennuksiin ja taiteeseen. 
Wright lähetti Vergiliuksen hautaa esittävän maalauksensa lahjaksi runoilija William Hayleylle, joka kirjoitti vastalahjaksi ylistävän runon "Oodi Joseph Wrightille Derbystä".
Wright oli naimisissa ja sai kuusi lasta. Hän jäi leskeksi 1790, mutta jatkoi itse maalaamista viimeisiin vuosiinsa asti. Hän kuoli 1797 Derbyssä.
Lontoon Tate-galleriassa vuonna 1958 pidetyssä näyttelyssä Wrightiä nimitettiin maakuntasarjan taiteilijaksi, jonka tuotanto on kuitenkin monipuolinen ja työt omaperäisiä.
Teoksia.
Valistusajan luonnontieteet.
Monet Wrightin kuuluisimmista töistä kuvaavat tieteellisiä kokeita tai luentoja, kuten "Filosofi luennoi telluuriosta", jossa luonnonfilosofi esittelee telluuriota, ja "Koe tyhjiöpumpulla" (1768). Telluurio-maalauksen kuva-aiheena on tieteellinen demonstraatio, jossa planeettakunnan malliin on laitettu lamppu auringon paikalle mahdollisesti auringonpimennyksen havainnollistamiseksi. Lampusta tuleva, osallistujien päälle lankeava valo voidaan käsittää myös valistusajan tapaan tiedon valon symboliksi. Maalauksen luennoija muistuttaa Isaac Newtonia sellaisena kuin Godfrey Kneller hänet maalasi.
Joseph Wrightin mestariteoksiin kuuluvat myös fosforin keksimistä kuvaava "Alkemisti löytää fosforin" sekä "Intiaanin leski", josta nähdään, että päähinettä varten Wrightillä on ollut malli, mutta intiaanin käyttämien vaatteiden tilalle hän on kuvitellut uusklassismille tyypillisen viitan.
Maisemat.
Italian matkallaan Wright keksi, miten hän saattoi yhdistää kiinnostuksensa kuva-alalle sijoittuvasta valonlähteestä maisemamaalaukseen. Vesuvius-sarjan lisäksi hän maalasi kuvia Rooman vuosittaisista suurista ilotulituksista. Englantiin palattuaan hän maalasi yhä enemmän maisemia, tutki kallion muodostumia ja valon käyttäytymistä ilmakehässä ja säilytti tieteellisestä tarkastelusta huolimatta töissään esteettiset arvot.
Muotokuvat.
Wright oli suosittu muotokuvamaalari jo nuorena. Italian matkan jälkeen hänen muotokuvansa paneutuivat syvemmälle niiden mallin luonteeseen, mukana on usein vertauskuvallisia esineitä ja kirjallisia viittauksia, ja väriskaala on hillitty.