Ammunnan maailmanmestaruuskilpailut

Ammunnan maailmanmestaruuskilpailut on kansainvälisen ISSF-ampumaurheilkujärjestön järjestämä ampumaurheilukilpailu, johon kansalliset ampumaurheiluliitot voivat nimetä maajoukkueen. Mestaruuksista kilpaillaan useilla eri aseilla, joilla ammutaan eri asennoissa.
Ammunnan maailmanmestaruuskilpailuiden historia.
ISSF (International Shooting Sport Federation) järjesti ensimmäiset maailmanmestaruuskilpailut vuonna 1897 ja siitä lähtien vuosittain vuoteen 1931 saakka, lukuun ottamatta vuosia 1915–1920 (ensimmäisen maailmansodan takia) ja 1926. Vuodesta 1933 vuoteen 1949, niitä pidettiin joka toinen vuosi, mutta 1941–1945 kilpailut peruttiin jälleen maailmansodan vuoksi. Nykyinen käytäntö järjestää kilpailut joka neljäs vuosi on ollut käytössä vuodesta 1954.
Alun perin 300 metrin kivääri (eri asennoista) oli ainoa laji ohjelmassa vaikkakin useita muita lajeja ammuttiin olympialaisissa. Vuonna 1900 50 metrin pistooli lisättiin kisaohjelmaan. Ohjelma oli käytössä vuoteen 1929. Ainoa uusi laji vuodesta 1911 oli 300 metrin sotilaskivääri, jossa käytettiin kulloisenkin isäntämaan armeijan käyttämää kivääriä. Vuoden 1929 kisoihin Tukholmassa lisättiin useita lajeja olympialaisten ohjelmasta: 100 metrin juokseva hirvi, 50 metrin kivääri (pienoiskivääri) ja trap. 25 metrin kuvioammunta tuli ohjelmaan 1933.
Välittömästi toisen maailmansodan jälkeen tuli ohjelmaan 300 metrin vakiokivääri, joka korvasi sotilaskiväärin. Ohjelmaan lisättiin myös 25 metrin isopistooli ja skeet. Oli myös yhdistetty 50 ja 100 jaardin kiväärikilpailu. Erityisiä naisten lajeja lisättiin vuodesta 1958, naiset olivat aiemmin, ja ajoittain onnistuneesti, saaneet kilpailla miesten rinnalla. Viimein sotilaskivääri kilpailusta ja 100 metrin juoksevasta hirvestä luovuttiin vuonna 1966, jälkimmäinen korvattiin 50 metrin riistamaaliammunnalla. 50 metrin vakiokivääri lisättiin myös sekä miehille että naisille, mutta poistettiin pian miehiltä samankaltaisuuden takia 50 metrin kivääriin. Vuoden 1970 MM-kisoihin Phoenixissa tuli mukaan ilmakivääri, 25 metrin vakiopistooli ja yhdistetty riistamaali kilpailu. 10 metrin liikkuva maali lisättiin vuonna 1981.
Vuoden 1994 kilpailuissa Milanossa tehtiin joitakin perustavanlaatuisia muutoksia. Ensinnäkin juniorikilpailut lisättiin. Erillisiä mitaleita ei enää jaettu 300 metrin ja 50 metrin kiväärin eri asennoista, paitsi makuulta, josta järjestettiin erillinen kilpailu. Kolmanneksi, kaksoistrap oli otettu käyttöön viisi vuotta aikaisemmin Montecatinissa haulikkolajien maailmanmestaruuskilpailuissa ja lisättiin nyt kaikkien lajien mestaruuskilpailujen ohjelmaan. Vuoden 1994 ohjelma on edelleen käytössä vähäisin muutoksin.
Erilliset haulikko, riistamaalilajien ja ilma-aseiden maailmanmestaruuskilpailut.
Ensimmäiset erilliset haulikko mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1934 ja vuodesta 1959 ne pidetään joka toinen vuosi maailmanmestaruuskisojen ja olympialaisten välivuosina. Alkujaan ainoa laji oli trap, skeet lisättiin vuonna 1950 ja kaksoistrap vuonna 1989.
Ensimmäinen nainen voitti MM-mitalin ammunnan henkilökohtaisessa kilpailuissa juuri haulikkolajien mestaruuskilpailuissa: Carola Mandel (USA) vuonna 1950. Naiset saivat oman kilpailunsa vuonna 1967.
Riistamaalilajeja on ollut satunnaisesti mukana haulikkolajien kisoissa, viimeksi 1983. Koska lajit menettivät paikan olympialaisissa 2005 on riistamaalilajeissa alettu järjestää erillisiä maailmanmestaruuskilpailuja vuodesta 2008 alkaen.
Vuosina 1979–1991 järjestettiin seitsemät erilliset maailmanmestaruuskilpailut ilma-aseille.
Elävien kyyhkysten ammunta.
ISSF:n lajeihin kuului myös kyyhkysammunta 1930–1940 Laji oli myös olympiakisojen ohjelmassa Pariisissa 1900. Kyyhkysammunnassa kilpaillaan nykyisin erillisissä kilpailuissa..