Nestorin malja

Nestorin malja (myös "Nestorin kuppi") voi viitata kolmeen eri esineeseen:
Nestorin malja "Iliaassa".
Homeros kuvaa "Iliaassa" (XI.632–637) hienoa kultaista maljaa, joka kuului Pyloksen kuninkaalle Nestorille, joka oli yksi kreikkalaisten merkittävimmistä sotapäälliköistä Troijan sodassa. Malja oli koristeltu kyyhkysin ja ainoastaan Nestor itse jaksoi nostaa sen täytenä:
Nestorin malja Mykenestä.
Heinrich Schliemann löysi Mykenen hautakehä A:n kaivauksissa vuonna 1876 useita kuiluhautoja, joissa oli merkittäviä hautaesineitä, mukaan lukien kultaisia esineitä. Hauta IV käsitti rikkaimmat löydöt. Niihin lukeutui kultainen pikari, jonka Schliemann yhdisti "Iliaassa" kuvattuun Nestorin maljaan. Schliemann uskoi hautojen olevan peräisin Troijan sodan ajalta, ja saman hautakehän hautaa V hän piti Agamemnonin hautana. Muut arkeologit eivät kuitenkaan ole hyväksyneet Schliemannin päätelmiä. Hautakehän haudat ajoitetaan yleensä noin vuosille 1600–1500 eaa., kun taas Troijan sota (mikäli se oli historiallinen tapahtuma) ajoitetaan yleensä noin vuoteen 1200 eaa. Näin ”Nestorin malja” olisi ollut haudattuna Mykenessä satoja vuosia ennen kuin Nestor käytti sitä Troijassa.
Mykenestä löydetty malja eroaa Homeroksen kuvaamasta monilla tavoilla. Se on pienempi; siinä on vain kaksi kädensijaa, kun taas Homeroksen kuvaamassa maljassa niitä on neljä; siinä on yksi lintu kummassakin kädensijassa, kun taas Homeroksen maljassa on jokaisessa kädensijassa kaksi kyyhkyä; ja kyyhkyjen sijasta linnut ovat haukkoja.
Malja on nykyisin Kansallisessa arkeologisessa museossa Ateenassa.
Nestorin malja Pithekussaista.
Pithekussain Nestorin malja on savinen juoma-astia ("kotyle" tai "skyfos"), jonka Giorgio Buchner löysi vuonna 1954 haudasta Pithekussain antiikin aikaisen kohteen kaivauksissa Ischian saarella Italiassa. Pithekussai oli Euboian Khalkiin siirtokunta ja yksi varhaisimpia kreikkalaisia siirtokuntia lännessä. Malja on ajoitettu geometriselle kaudelle noin ajalle 750–700 eaa. ja se on valmistettu alun perin Rhodoksella.
Maljassa on kolmerivinen piirtokirjoitus, joka on raaputettu siihen myöhemmin. Maljaa käytettiin noin 10-vuotiaan pojan hautalahjana. Piirtokirjoitus on kuuluisa, koska se on varhaisin tunnettu esimerkki kreikkalaisella kirjaimistolla tehdystä kirjoituksesta yhdessä Ateenan Dipylon-piirtokirjoituksen kanssa. Kummatkin kirjoitukset ajoitetaan noin vuosille 740–720 eaa. ja yhdistetään Euboian saarella käytettyyn varhaiseen aakkostoon. Kirjoitus on ilmeisesti levinnyt Pithekussaista muualle Italiaan.
Malja on nykyisin Villa Arbuston museossa Ischian Lacco Amenon kylässä.
Piirtokirjoitus.
Piirtokirjoitus on kolmerivinen ja kirjoitettu varhaisella euboialaisella versiolla arkaaisen kauden läntisestä kreikkalaisesta aakkostosta. Jokainen rivi on kirjoitettu oikealta vasemmalle, mikä on harvinaista. Piirtokirjoitus on katkelmallinen, koska osa maljan sirpaleista on kadonnut. Teksti kuuluu:
Transkriptio klassisen kreikan ortografialla:
Suomennos:
Kirjoitus on varhaisin kreikkalainen runo, joka voidaan ajoittaa arkeologisesti Homeroksen ajalle. Se on pitoruno ja sellaisena erikoinen nuoren pojan hautalahjassa. Runon ensimmäinen rivi on spondeinen trimetrisäe, ja rivit kaksi ja kolme daktyylisiä heksametrisäkeitä. Pitorunona se on mahdollisesti peräisin "skolion"-pelistä, jossa kolme henkilöä on vuorollaan lisännyt runoon yhden rivin.
Perinteisesti runon on yleensä ajateltu alkaneen (”Minä olen Nestorin malja ...”). Nykyisin runo täydennetään usein sillä ajatuksella, että sen on mahdollisesti ollut tarkoitus muodostaa humoristinen kontrasti legendaarisen Nestorin maljan ja kyseessä olevan yksinkertaisen kupin välille; ajatus olisi siis ”Nestorilla oli kyllä hyvä malja, mutta tästä maljasta juovan valtaa heti rakkaudenjumalatar Afroditen kaipuu” — toisin sanoen maljasta juova tulee seksuaalisesti kiihottuneeksi. Tällöin runo olisi voinut alkaa esimerkiksi (”Nestorilla saattoi olla hyvä malja, mutta ...”), (”Jätä jo Nestorin malja ...”) tai (”Pois, Nestorin malja!”).
Näin täydennetty suomennos kuuluisi esimerkiksi:
Viittaus Nestorin maljaan on usein nähty viittauksena Homeroksen "Iliaaseen". Tällaisena kyseessä olisi Barry P. Powellin sanoin ”Euroopan ensimmäinen kirjallinen viittaus”. On kuitenkin mahdollista, että kuvaus Nestorin maljasta kiersi Homeroksen eepoksista riippumattomassa suullisessa perinteessä ja mytologiassa.