Brics

Brics, BRICS tai BRICS-maat on alun perin viiden kehittyvän talouden, Brasilian, Venäjän, Intian, Kiinan ja Etelä-Afrikan, muodostama liittouma. Lyhenne tulee maiden englanninkielisten nimien alkukirjaimista. Tammikuussa 2024 liittoumaan liittyivät myös Egypti, Etiopia, Iran ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat. Indonesia liittyi Bricsiin vuoden 2025 alussa.
Liittouman päätavoite on lisätä jäsenmaidensa välistä yhteistyötä kaupan, rahoituksen, teknologian ja kestävän kehityksen aloilla. Brics ei ole vapaakauppa-alue.
Historia.
Bricsiin kuuluvien maiden yhteistyötä alettiin viritellä jo 1990-luvulla. Vuonna 1996 Venäjän ulkoministeri Jevgeni Primakov ehdotti Venäjän, Intian ja Kiinan välistä strategista kumppanuutta, koska hän halusi moninapaisen maailmanjärjestyksen Yhdysvaltain vastapainoksi. Tämä oli tuolloin uutta, koska niin Venäjä kuin Kiina ja Intiakin pyrkivät lähentymään lännen kanssa. Vladimir Putinin noustua Venäjällä valtaan vuonna 2000 Yhdysvaltain ja sen liittolaisten sotaisa ulkomaanpolitiikka johti siihen, että Venäjä alkoi tehdä moninapaisuudesta strategisen tavoitteensa. Näin Venäjä, Intia ja Kiina muodostivat RIC-nimisen liittouman. Samaan aikaan Intia, Brasilia ja Etelä-Afrikka muodostivat oman IBSA-liittoumansa. Nämä kaksi liittoumaa loivat pohjan myöhemmälle Bricsille. Ne myös käsittelevät omilla foorumeillaan asioita ennen niiden tuomista Bricsin huippukokouksiin.
Nimityksen "BRIC" lanseerasi investointipankkiiriliike Goldman Sachsin ekonomisti Jim O’Neill vuonna 2001. Hän ennusti tuolloin Brasilian, Venäjän, Intian ja Kiinan nousevan merkittäviksi globaaleiksi talouksiksi.
Bric-nimitystä käytettiin aluksi akateemisissa piireissä ja yliopistoissa. Kun ne alkoivat tarjota Bric-aiheisia valinnaisaineita ja sijoitusfoorumit ryhtyivät laatimaan Bric-portfolioita, Bric-maat näkivät tilaisuuden aloittaa keskinäisen yhteistyön lännen ylivallan vastapainoksi. Kiinan, Intian ja Venäjän johtajat keskustelivat aiheesta Pietarissa Venäjällä vuoden 2008 G8-ryhmän kokouksen yhteydessä.
Bric-liittouma järjesti ensimmäisen huippukokouksensa vuonna 2009 Jekaterinburgissa Venäjällä. Kun Etelä-Afrikka liittyi mukaan virallisesti seuraavana vuonna, liittouman nimeksi tuli Brics. Brics-maat ovat järjestäneet yhteisen huippukokouksen vuoden 2009 jälkeen joka vuosi.
Brics-maat perustivat vuonna 2014 New Development Bank (NDB)-kehityspankin, jonka pääkonttori on Shanghaissa Kiinassa. Pankki rahoittaa Brics-maiden ja muiden kehittyvien talouksien infrastruktuuri- ja kehityshankkeita. Pankin tase on kuitenkin verrattaen pieni sen ollessa 31 miljardia dollaria kesäkuun 2024 lopussa. Samaan aikaan kahdeksan pienen Pohjois-Euroopan maan omistaman Pohjoismaiden investointipankin tase oli 44,5 miljardia dollaria. Samalla maat perustivat 100 miljardin dollarin valuuttavarannon auttamaan maita estämään lyhyen aikavälin maksuvalmiuspaineita. Bricsin toinen organisaatio on Brics Contingent Reserve Arrangement (DRA). Se tukee maksutasevaikeuksissa olevia jäsenmaita, ja sen pääkonttori on Moskovassa.
Yhteenliittymä laajeni 1. tammikuuta 2024, kun Etelä-Afrikan huippukokouksessa 24. elokuuta 2023 kutsutut maat Egypti, Etiopia, Iran ja Yhdistyneet arabiemiirikunnat liittyivät siihen. Lisäksi kutsutuista Argentiina ei liittynyt, ja Saudi-Arabia miettii vielä jäsenyyttään. Tammikuussa 2025 Indonesia liittyi Bricsiin uutena jäsenvaltiona.
Merkitys.
Brics-maat kattavat neljänneksen maailman maapinta-alasta, yli 40 prosenttia maailman väestöstä sekä arviolta kolmanneksen maailman BKT:sta. Niiden taloudet ovat kasvaneet 2000-luvulla nopeasti. Brics-maiden suuren väestön ja niiden talouskasvun takia on odotettavissa, että maiden taloudellinen vaikutusvalta kasvaa tulevaisuudessa huomattavasti, osittain teollisuusmaiden kustannuksella.
Haasteet.
Koko Brics-konseptin hyödyllisyyttä on kyseenalaistettu. Kiinan ja Intian taloudet ovat kasvaneet menestyksekkäästi, mutta Venäjän, Brasilian ja Etelä-Afrikan taloudet puolestaan eivät niinkään. Vuonna 2024 Kiinan bruttokansantuote on suurempi kuin muiden Brics-maiden yhteensä. Bricsin yhtenäisyyttä on epäilty, koska jäsenmaat sijaitsevat eri mantereilla. Vaikka Brics-maiden suhteet toisiinsa ovatkin muuten hyvät, Kiinan ja Intian keskinäiset välit ovat tulehtuneet rajakiistojen vuoksi. Myös Brasilian poliittiset kuohunnat ja maan lähentyminen Yhdysvaltain kanssa ovat koetelleet liittoumaa. Brasilian presidenttinä 2019–2023 toimineen Jair Bolsonaron näkemykset poikkesivat muiden Brics-maiden näkemyksistä. Brasilia tuki voimakkaasti Venezuelassa Juan Guaidón hallintoa, kun taas Venäjä ja Kiina olivat Venezuelassa vallassa olevan Nicolás Maduron vasemmistolaisen hallinnon tärkeimmät ulkomaiset tukijat Kuuban ohella. Bolsonaro väitti myös, että voimakkaalla taloudellisella panoksellaan Kiina ”yrittää ostaa Brasilian”.
Kaikkien Brics-maiden suurin kauppakumppani on Kiina, mutta keskinäistä kauppaa niillä on vähän. Niillä on erilaisia sisäisiä ristiriitoja, ja suurlähettiläs Maria Serenius spekuloikin, että elleivät ne saa toimintaansa enempää sisältöä, ryhmä voi lopahtaa, sillä pelkkä lännen vastaisuus ei riitä toiminnan perusteeksi.