Avoin data

Avoin data () on dataa, joka on avoimesti kenen tahansa saatavilla, hyödynnettävissä, muokattavissa ja jaettavissa mihin tahansa käyttötarkoitukseen, myös kaupallisesti. Avoin data lisensoidaan avoimella lisenssillä.
Data on tietoa, joka on koneellisesti käsiteltävässä muodossa. Data voi olla tekstiä, tilastoja, karttoja, kuvia, videotallenteita, musiikkia tai vaikkapa taloustietoja.
Määritelmä.
Avoimuuteen sisältyy kaksi tärkeää elementtiä:
Digitaalisen tiedon määrän kasvaminen räjähdysmäisesti on avannut uusia mahdollisuuksia datan hyödyntämiseen. Avointa dataa voidaan käyttää paitsi organisaation itsensä kehittämiseen, myös lukuisiin yhteisen hyvän projekteihin ja tutkimuksiin. Avoin data voi olla esimerkiksi sää- ja ilmanlaatutietoja, julkisen liikenteen aikatauluja, väestönlaskentatilastoja ja palvelun käyttötilastoja. Avoimen datan hyödyiksi lasketaan muun muassa syvällisemmät analysointi- ja havainnointimahdollisuudet, organisaation käytäntöjen tehostaminen, tehokkaampi kansalaisvaikuttaminen ja tuotteiden kehittäminen.
EU:n alaisen European Data Commissionin tekemän selvityksen mukaan avoimen datan parissa työskentely voi tuoda Euroopan unionin alueelle jopa 100 000 työpaikkaa ja yli 75 miljardin euron tuoton.
Datan avaamisen rajoituksia.
Datan avaamiselle on omat rajoituksensa. Rajoitteita ovat muun muassa oikeudelliset rajoitteet, kuten yleinen tietosuoja-asetus ja tietosuojalaki (1050/2018), jotka määrittelevät, miten henkilötietoja on käsiteltävä. Avattu data ei myöskään saa olla uhka kansalliselle turvallisuudelle. Salassa pidettäviä tietoja voidaan joissakin tapauksissa kuitenkin käsitellä niin, että niistä tulee anonyymejä ja julkaisukelpoisia.
Lisäksi tiedon julkaisemista voivat rajoittaa tekijänoikeudet tai käyttöoikeudet. Tällaisia tapauksia ovat esimerkiksi lähteiden käyttäminen ja tietojärjestelmien käyttöoikeuksien rajallisuus.
Avaamiseen liittyy ongelmia. Ensiksikin ihmisten ymmärrys asiasta voi olla vajavaista, jolloin tarvitaan toimivaa viestintää. Oikeudelliset rajoitteet saatetaan kokea ongelmana. Lisäksi voi herätä pelkoja esimerkiksi avatun datan väärinkäytöatä tai pelätään, että avattu data sisältää virheitä. Voidaan pelätä myös datan avaamisen jälkeistä palautetta. Lisäksi on teknisiä ongelmia. Dataa ei välttämättä saada ulos oikeassa muodossa, data on isokokoista tai ei tiedetä, minne datan voisi sijoittaa julkiseen jakeluun.
Milloin data ei ole avointa?
Datan avoimuus ei toteudu, jos tietoon pääsyä rajataan jollakin mekanismilla, joita ovat esimerkiksi tiedon maksullisuus, rekisteröitymisen vaatiminen ja jäsenkannan mahdollinen valikoiminen, patenttien, salauksien tai tekijänoikeuksien hyödyntäminen informaation käytön estämiseen sekä tietoon pääsyn ja sen käytön määräaikaistaminen.
Avoin data Suomessa.
Suomea pidetään maailman johtavana maana avoimen hallinnon osalta ja avoimen datan edelläkävijänä. Hallinnon avoimuutta maailmanlaajuisesti mittaava Global Open Data Index sijoitti Suomen listallaan viidenneksi.
Suomen julkisuuslain mukaan kaikki julkisen hallinnon tuottamat asiakirjat ovat julkisia, jollei erikseen toisin säädetä. Lain tarkoituksena on toteuttaa avoimuutta muun muassa antamalla yksilöille ja yhteisöille mahdollisuus valvoa julkisen vallan ja varojen käyttöä sekä valvoa oikeuksiaan ja etujaan. Huolimatta avoimuuspyrkimyksistään Suomen hallinto on saanut kritiikkiä muun muassa siitä, että valtion ja kuntien viranomaisten rahankäytöstä ei ole saatavilla dataa.
Suomessa Digi- ja väestötietoviraston ylläpitämässä Avoindata.fi-palvelussa julkaistaan keskitetysti Suomen hallinnon tuottamaa julkista dataa tarkoituksena edistää hallinnon läpinäkyvyyttä ja avoimen datan löydettävyyttä tutkimuksen, liiketoiminnan ja toiminnan kehityksen tueksi. Palvelussa voivat halutessaan julkaista dataansa myös yritykset. Palvelu syntyi vuonna 2014 osana Valtiovarainministeriön avoimen tiedon ohjelmaa.