Keitelejazz

Keitelejazz oli vuosittain Äänekoskella järjestettävä musiikkitapahtuma. Kesällä 2017 sitä ei järjestetty, mutta tapahtuma teki paluun vuoden tauon jälkeen 28.6.–1.7.2018. Musiikkipaikkoja ovat muun muassa Kaupungintalo, Painotalo ja Kaupungintalon lähellä Rantapuistossa sijaitsevat jazzteltat. 
Keitelejazzissa on esiintynyt tunnettuja yhtyeitä, esimerkiksi Jethro Tull, Colosseum (yhtye), Procol Harum ja Uriah Heep. Vuoden 2013 tapahtuma oli 29:s Keitelejazz ja se onnistui kävijätavoitteessaan. Kävijämäärän perusteella sen suosituimpia ohjelmia olivat pop-keikat, jotka myytiin loppuun. Molempina iltoina yleisöä oli lähes 2 500 henkeä. Blues- ja jazz-keikoilla yleisöä oli noin tuhat. Hyvien kävijämäärien johdosta tapahtumalle edellisenä vuonna syntyneet taloudelliset tappiot saatiin katettua. Sen sijaan vuoden 2012 tapahtuman yleisömäärä oli järjestäjille pettymys, kun painopiste oli tapahtuman nimen mukaisesti jazzissa. Rockiin ja bluesiin keskittyneet illat keräsivät myös vuonna 2012 hyvin yleisöä, mutta nimekkäistä esiintyjistä huolimatta varsinaisten jazz-iltojen sanoma ei saavuttanut kohdeyleisöään toivotulla tavalla.
Keitelejazz lopetettiin 2020 kannattamattomana. Vuonna 2021 sen seuraajaksi perustettiin Ääniä Festivaali.
Historia.
Keitelejazz-festivaalia järjestettiin Äänekoskella vuosina 1985-2019, tosin vuonna 2017 festivaali piti välivuoden. Tapahtuman järjestäjä oli vuonna 1984 perustettu Äänekoski Jazz ry. Festivaali syntyi aikana, jolloin muutaman vuoden sisällä käynnistettiin monta muutakin jazztapahtumaa: Espoon April Jazz, Imatra Big Band Festival, Kainun Jazzkevät Kajaanissa, Tornion ja Haaparannan yhteinen Kalottjazz &amp; Blues sekä Raahen Rantajatsit.
Keitelejazzin alkuvuodet sujuivat pienimuotoisissa puitteissa, kun valtaosa konserteista järjestettiin paikallisissa ravintoloissa ja esiintyjät olivat lähinnä kotimaisia jazzyhtyeitä. Vuonna 1996 konsepti muuttui ulkoilma- ja telttafestivaaliksi kun tapahtuma siirtyi Äänekosken Rantapuistoon. Samalla yleisökapasiteetti kasvoi niin, että oli mahdollista palkata tapahtumaan huomattavasti kalliimpia esiintyjiä. Festivaali kansainvälistyi, ja Äänekoskelle tuotettiin lukuisia yhtyeitä amerikkalaisen ja eurooppalaisen jazzin huipulta.
Rantapuisto-kautena myös festivaalin tyylillinen kirjo laveni. Alkuvuosien puhdas jazz- ja bluestarjonta sai rinnalleen etnomusiikkia sekä laajan rock- ja popkattauksen. Festivaalin viimeisten vuosien erityisjuonteena progressiivinen rock alkoi saada merkittävää roolia fuusiojazzin vierellä.
Vastaanotto.
Alkuvuosinaan festivaali sai lähinnä paikallista ja maakunnallista näkyvyyttä. Festivaalin muuttaminen Rantapuistoon vuonna 1996 ja kansainväliseksi laajentunut ohjelmisto herätti jo valtakunnallista huomiota. Heti ensimmäinen telttafestivaali osoitti muodonmuutoksen onnistuneen. Keskisuomalaisen Mikko Voutilaisen mukaan Betty Carterin konsertti vuonna 1996 oli unohtumaton kokemus kuulijoille, ja parasta mahdollista peeärrää Keitelejazzille. Helsingin Sanomien Jukka Haurun mukaan Keitelejazz uudistui ja nousi parhaiden jazzfestivaalien joukoon. Hauru vieraili festivaaleilla myöhemminkin, ja totesi esimerkiksi vuoden 2005 raportissaan Keitelejazzin nousseen telttafestivaalien musiikilliseksi ykköseksi. Erityistä huomiota Hauru kiinnitti esiintyjien ja yleisön kontaktiin, toteamalla että Keitelejazzin yleisö on poikkeuksellisen vastaanottavaista, ennakkoluulotonta ja asiantuntevaa.
Keskisuomalaisen kriitikot Mikko Voutilainen ja Jarmo Valkola seurasivat kumpainenkin festivaalin kehittymistä pitkään, ja antoivat jatkuvasti hyviä arvosanoja. Esimerkiksi vuonna 1999 Voutilainen kiitti festivaalia rohkeudesta ja ennakkoluulottomuudesta, ja totesi ohjelmistopolitiikan tuottaneen komean taiteellisen voiton. Valkola onnitteli järjestäjiä vuoden 2005 ohjelmistovalinnoista ja laski Keitelejazzin Suomen johtavien jazzfestivaalien joukkoon. Vuonna 2006 Valkola totesi festivaalin taiteellisen tason äärimmäisen korkeaksi ja totesi Keitelejazzin kestävän vertailun merkittävien kansainvälisten tapahtumien kanssa. Edelleen vuonna 2007 Valkola korosti tapahtuman ainutlaatuisuutta ja originaalia luonnetta. Vuonna 2012 Valkola kiitteli jälleen festivaalia maailmanluokan musiikista ja vihdoin vuonna 2013 Valkola koki kuulleensa kaikkien aikojen Keitelejazz-keikan, kun rumpali Jon Hisemanin johtama Colosseum-yhtye valloitti Keitelejazzin lavan.
Kansan Uutisten Jarkko Mänttäri kiitti vuoden 2005 arviossaan festivaalia upeasta paikasta, sopivankokoisista puitteista, erinomaisista järjestelyistä ja mielenkiintoisesta ohjelmasta. Mänttäri myös summasi muiden näkemyksiä kertomalla että monien eri arvioijien mukaan Keitelejazz on vakiinnuttanut asemansa yhtenä Suomen parhaista jazzfestivaaleista.
Salon Seudun Sanomien Veli-Matti Henttusen mukaan Keitelejazzeilla koettiin vuonna 2013 rytmimusiikin kannalta historiallinen ilta, kun rumpalit Ginger Baker ja Billy Cobham soittivat peräkkäiset keikat päälavalla. Vuonna 2015 Henttonen summasi kokemuksensa toteamalla Keitelejazzin olleen kesän paras festivaali, jälleen kerran.