Outi Pieski

Outi Pieski eli Čiske-Jovsset Biret Hánsa Outi (s. 1973 Helsinki) on Utsjoella asuva ja työskentelevä saamelainen kuvataiteilija. Pieskin teokset käsittelevät muun muassa saamelaista kulttuuria, alkuperäiskansojen oikeuksia, Saamenmaan dekolonisaatiota, luontosuhdetta ja kestävää kehitystä. Hän käyttää teoksissaan usein saamenkäsityön ("duodji") tekniikoita ja materiaaleja ja nostaa esiin naisten käsityöperinnettä. 
Taiteellinen työskentely.
Pieskin tuotantoon kuuluu maalauksia, valokuvaa, grafiikkaa, kollaaseja ja suurikokoisia installaatioita. Hän ammentaa teoksiinsa usein värejä, menetelmiä ja muotoja saamenkäsityön perinteestä. Esimerkiksi installaatio "Kokoontuminen" (pohjoisaameksi "Čohkiideapmi", 2017) rakentuu saamenpuvun huivin hapsuja muistuttavista muodoista. Pieski on käyttänyt teoksessa huivin solmimistekniikkaa. Teos on saanut innotuksensa saamenpukuisten ihmisten kokoontumisesta. 
Pieski kuuluu kolmanteen saamelaiseen kuvataiteilijasukupolveen. Helsingissä kasvaneen Pieskin lapsuudenkodissa ei puhuttu saamea, vaikka hänen isänsä oli saamelainen. Pieski on halunnut tuoda taiteellaan näkyviin saamelaiskulttuuria. Luonto ja sen säilyttäminen on Pieskin taiteessa keskeistä. Hänen maalauksistaan löytyy viittauksia muun muassa tunturiluontoon. Pieski on kiinnittänyt huomiota myös globaaliin ilmastonmuutosta koskevaan keskusteluun ja alkuperäiskansojen luontosuhteeseen, sen elvyttämiseen ja turvaamiseen.
Ura.
Pieski valmistui vuonna 2000 Taideyliopiston Kuvataideakatemiasta maalaustaiteen linjalta. Hän on opiskellut myös Pohjois-Karjalan AMKK:n kuvataidelinjalla Joensuussa(1992-1994) sekä Saamelaisalueen koulutuskeskuksessa Inarissa. Pieski on käynyt 1990-luvulla Helsingin kuvataidelukion.
Pieskin yksityisnäyttelyitä on ollut esillä Suomessa, muissa Pohjoismaissa ja Englannissa. Hän on osallistunut myös lukuisiin yhteisnäyttelyihin eri puolilla maailmaa. Yhdessä muiden Miracle Workers -kollektiivin jäsenten kanssa Pieski toteutti vuonna 2019 Venetsian biennaalin Suomen Alvar Aalto -paviljongin näyttelyn. Vuonna 2017 Pieski toteutti tilaustyönä suurikokoisen "Kokoontuminen-" installaation lontoolaisen kulttuurikeskus Southbank Centren kuratoimaan Nordic Matters -tapahtumaan. Yhdessä Birit Haarlan ja Katja Haarlan kanssa Pieski valmisti vuoden 2021 Helsinki Biennaaliin maayhteyttä käsittelevän videoinstallaation "Guhte Gullá - Here to Hear". Art Ii Biennaalissa kesällä 2024 oli esillä Pieskin ympäristötaideteos "Edellä kävijät," joka kävi keskustelua luonnon monimuotoisuuden säilyttämisestä. 
Pieski on saanut taiteellisesta työstään useita tunnustuksia. Vuonna 2011 hänen "Maja"-installaationsa palkittiin Mäntän kuvataidepalkinnolla. Vuonna 2017 hänelle myönnettiin Suomen taideakatemian palkinto, johon kuului yksityisnäyttely EMMA - Espoon modernin taiteen museossa. Perusteluissa kiiteltiin Pieskin tapaa ammentaa saamelaiskulttuurista ja nostaa samalla esiin vähemmistökulttuurin asiaa. Vuonna 2024 Pieski sai kuvataiteen alan Suomi-palkinnon. Hän oli myös yksi vuoden 2014 Ars Fennica -palkintoehdokkaista.
Aktivismi.
Pieski arvosteli yhdessä Marja Helanderin kanssa Kiasmaa vuonna 2016 taiteilija Jenni Hiltusen tekemän videoteoksen vuoksi, jossa esiintyi vähäpukeisia naisia tanssimassa saamenpuvussa. Pieski vaati yhdessä muiden aktivistien kanssa Nordeaa vetäytymään alkuperäiskansan maille Yhdysvaltoihin Pohjois-Dakotaan rakennettavan öljyputken rahoituksesta vuonna 2016. Hän on myös vastustanut Tenon kalastussopimusta.