Petri Honkonen

Petri Erkki Olavi Honkonen (s. 29. heinäkuuta 1987 Pylkönmäki) on suomalainen Suomen Keskustaa edustava poliitikko ja kansanedustaja vuodesta 2015. Ammatiltaan hän on historian ja yhteiskuntaopin aineenopettaja. Hänet valittiin syyskuussa 2019 Suomen Keskustan varapuheenjohtajaksi. Hänet nimitettiin tiede- ja kulttuuriministeriksi 29. huhtikuuta 2022 Antti Kurvisen siirryttyä maa- ja metsätalousministeriksi. Honkonen toimi Suomi–Venäjä-Seuran puheenjohtajana syyskuusta 2020 huhtikuuhun 2022.
Koulutus ja työura.
Honkonen valmistui ylioppilaaksi Saarijärven lukiosta 2006 ja filosofian maisteriksi Jyväskylän yliopistosta 2014. Hän on työskennellyt hankekoordinaattorina, eduskunta-avustajana, aineenopettajana ja maatalouslomittajana.
Poliittinen ura.
Honkosen poliittinen ura alkoi opiskelu-aikana. Vuonna 2012 hän toimi Keskustaopiskelijoiden puheenjohtajana ja keskustan puoluehallituksessa. Samana vuonna hänet valittiin Saarijärven kaupunginvaltuutetuksi. Honkonen haki nostetta vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa. Honkonen valittiin eduskuntaan ensimmäisellä yrittämällä 27-vuotiaana vuoden 2015 eduskuntavaaleissa.
Honkonen aloitti kansanedustajana 22. huhtikuuta 2015. Ensimmäisellä kaudellaan hän toimi sivistysvaliokunnan ja ympäristövaliokunnan jäsenenä sekä työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan varajäsenenä. Hän toimi myös Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan jäsenenä sekä Euroopan neuvoston Suomen valtuuskunnan varajäsenenä. Syyskuussa 2015 hänet valittiin nuorten kansanedustajien verkoston puheenjohtajaksi. 
Syyskuussa 2019 hänet valittiin Suomen Keskustan varapuheenjohtajaksi.
Elokuussa 2020 Honkonen ilmoittautui ehdolle Keskustan puheenjohtajakisaan.
Honkonen valittiin Suomi–Venäjä-Seuran puheenjohtajaksi 26. syyskuuta 2020.
Maaliskuussa 2024 Honkonen ilmoitti asettuvansa ehdolle kesäkuun Euroopan parlamentin vaaleihin. Hän myös kertoi, ettei lähde tavoittelemaan Keskustan puheenjohtajuutta silloisen puheenjohtajan Annika Saarikon jäädessä tehtävästä pois kesän puoluekokouksessa.
Näkemykset.
Arvot.
Honkonen sijoittuu vaalikonevastausten perusteella keskusta-oikeistoon. "Ylen" vaalikoneessa Honkonen sijoittuu arvoasteikolla konservatiiviselle puolelle. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Honkonen sijoittuu keskustaan. HS:n vaalikoneeseen Honkosen antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin mielipiteet koskien maaseudun vahvempaa roolia.
Kulttuuri.
Honkosen mukaan kuntien tulee panostaa kirjasto-, museo- ja kulttuuripalveluihin. Honkosen mielestä kulttuuri- ja museopalvelut rakentavat suomalaista kulttuuria. Honkonen on kannattanut korkeakoulutuksen aloituspaikkojen lisäämistä myös maakuntayliopistoissa.
Honkosen näkemyksen mukaan Suomen ilmapiiri on tunkkainen uskonnonvapauden suhteen. Honkosen mielestä pienellä vähemmistöllä ei ole oikeutta estää toisten perinteiden harjoittamista. Honkosen mielestä kirkkoon kuulumattoman vähemmistön ei tarvitse osallistua joulujuhlaan mutta Opetushallituksen on taattava kristityn enemmistön vapaus viettää perinteistä kristillistä joulujuhlaa kouluissa.
Aluepolitiikka.
Honkosen mukaan sote-uudistus on tarpeellinen, koska muutoin veroprosentteja joudutaan nostamaan. Honkosen mielestä kokoomus pelkää rahojen siirtoa etelän kaupungeista maakuntiin. Honkonen esitti vuonna 2021, että ihmiset ovat omilla päätöksillään valinneet hajauttamisen ja virta vie väljempään Suomeen.
Yksityiselämä.
Honkonen asuu Saarijärvellä Kalmarin kylällä. Hänellä on yksi lapsi.
Suomen lisäksi Honkonen puhuu englantia ja ranskaa. Ranskaksi hän on puhunut muun muassa Euroopan neuvoston parlamentaarisessa yleiskokouksessa Strasbourgissa. 
Uskonto.
Honkonen on kertonut olleensa Pylkönmäellä mukana pienen seurakunnan toiminnassa. Honkonen uskoo Jumalaan ja pitää uskonnollisia elementtejä tärkeinä keskeisissä elämäntapahtumissa. Hän katsoo, että hengellisyyttä voi jossain määrin harjoittaa ilman kirkkoja tai uskonnollisia toimituksia, mutta ei osaa ottaa kantaa uskonnollisten tai hengellisten ihmeiden tapahtumiseen.