Policarpa Salavarrieta

Policarpa Salavarrieta Ríos (k. 14. marraskuuta 1817 Bogotá, Kolumbia) Ríos oli kolumbialainen itsenäisyystaistelija, ompelija, vakooja ja marttyyri. Hänen syntymäajastaan ei ole tarkkaa tietoa. On arveltu, että hän olisi syntynyt vuonna 1793, 1794 tai 1795. Espanjalaiset tiettävästi ampuivat hänet 14. marraskuuta 1817. Myöskään hänen syntymäpaikastaan ei ole täyttä varmuutta. Hänen sanotaan syntyneen Guaduasissa, jossa hänen tiedetään viettäneen joitakin vuosia. Muiden teorioiden mukaan hän olisi syntynyt Mariquitassa tai Bogotássa.
Nuoruus.
Salavarrieta muutti lapsena perheensä kanssa Bogotáan, jossa hänen vanhempansa Joaquín Salavarrieta ja Mariana Ríos kuolivat vuonna 1802 isorokkoepidemian aikana Policarpa Salavarrietan ollessa alle kymmenvuotias. Vanhempiensa kuoleman jälkeen Salavarrieta palasi nuoremman sisarensa kanssa Bogotán ja Magdalenajoen väliseen kauttakulkupaikkaan Guaduasiin. Siellä hän asui nuoremman sisarensa kummitädin Margarita Beltránin luona. Joidenkin lähteiden mukaan hän olisi toiminut opettajana, jota ei tuohon aikaan pidetty kovin tavallisena naisten ammattina. Beltránin perheenjäsenet olivat osallistuneet kapinaan espanjalaisvaltaa vastaan vuonna 1781. Saatuaan isänmaallisia vaikutteita Salavarrieta alkoi myöhemmin työskennellä ompelijana ja liittyi pian espanjalaisvaltaa vastustavaan liikkeeseen.
Vakoojana.
Espanjalaisjoukot oli vuonna 1810 saatu väliaikaisesti häädetyksi Kolumbiasta, ja Kolumbia itsenäistyi lyhyeksi aikaa. Itsenäisyys päättyi pian rojalistien (Ferdinandia kannattavien) ja tasavaltaa kannattavien välisiin kiistoihin ja espanjalaisjoukkojen takaisinvalloitukseen sen jälkeen, kun Napoleon I oli syrjäytetty valtaistuimelta ja karkotettu Elballe. Espanjalaisjoukot etenivät Kolumbiassa kenraali Pablo Morillon johdolla ja vangitsivat useita kapinallisia ja terrorisoivat siviiliväestöä. Niihin aikoihin Salavarrieta alkoi vakoilla espanjalaisvaltaa vastustavien kapinallisten hyväksi. Ompelijana hän pääsi helposti kreoliylimystön koteihin, joissa hän selvitti, ketkä olivat rojalisteja ja ketkä tasavaltalaisia. Vakoilutyössään hän kuuli uutisia, jotka olivat hyödyllisiä tasavaltalaiskapinallisille ja sai selville tietoja vihollisjoukoista ja heidän liikkeistään. Hän myös toimitti esimerkiksi ruokaa vangiksi jääneille kapinallisille. Salavarrietan tavoitteena oli myös saada rojalisteja kääntymään tasavaltalaisten puolelle espanjalaisvaltaa vastaan.
Kuolema.
Espanjalaisjoukot vangitsivat Salavarrietan Bogotássa 1817. Hänet tuomittiin kuolemaan kruununvastaisesta toiminnasta. Teloituspaikalla seistessään hän kirosi espanjalaiset kieltäytyen polvistumasta teloittajien edessä. Hänen sanotaan myös julistaneen seuraavaa ennen teloittajien ampumia laukauksia:
Merkitys.
Salavarrieta oli ensimmäinen Bogotássa teloitettu nainen. Kun Salavarrieta ja muita vallankumouksellisia naisia oli teloitettu, itsenäisyystaistelijoiden keskuudessa suhtautuminen naisiin muuttui. Naisia alettiin arvostaa enemmän vallankumouksellisina, kun heitä ennen arvostettiin lähinnä ulkonäön ja naiseuteen liitettyjen ominaisuuksien perusteella. On sanottu, että ilman Salavarrietan ja muiden kapinallisia auttaneiden vallankumouksellisten naisten panosta esimerkiksi Simón Bolívar ei olisi saanut itsenäisyystaistelun kannalta tärkeitä tietoja vihollisjoukoista ja heidän liikkeistään. Salavarrietan kuva on 10 000 Kolumbian peson setelissä.
Populaarikulttuurissa.
Kolumbialainen RCN Televisión -kanava on esittänyt "La Pola" -nimistä telenovelaa, joka perustuu Policarpa Salavarrietan elämään.