tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Hatsuse

Hatsuse () oli keisarillisen Japanin laivaston Shikishima-luokan pre-dreadnought-taistelulaiva. Yhdessä viiden muun taistelulaivan ("Yashima", "Fuji", "Shikishima", "Asahi" ja "Mikasa") kanssa alus muodosti Japanin päätaistelulinjan Venäjän–Japanin sodassa vuosina 1904–1905.
Taustaa.
Kiinan–Japanin sodan jälkimainingeissa Venäjä painosti Japania palauttamaan Liaotungin niemimaan takaisin Kiinalle. Seurauksena Japani alkoi kasvattaa omaa sotilasmahtiaan tulevien uhkien varalta. Japanin aloitti 1986 kymmenvuotisen laivastonrakennusprojektin, valmistaakseen kuusi taistelulaivaa ja kuusi panssaroitua risteilijää.
Suunnittelu ja valmistus.
"Hatsuse" tilattiin vuonna 1897 Britanniasta Armstrong Whitworthilta Elswickistä osana vuoden 1896 kymmenvuotista laajetamissuunnitelmaa, johon kuuluivat "Hatsusen" lisäksi Shikishima-luokan alukset, "Mikasa", kuusi panssariristeilijää sekä joukko pienempiä aluksia. Suunnitelman toteuttamisen mahdollisti Kiinan Shimonosekin sopimuksen nojalla maksama 30 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.
"Hatsuse" muistutti Britannian kuninkaallisen laivaston Formidable-luokan aluksia. Se oli kuitenkin nopeampi, sen aseistukseen oli lisätty kaksi kuuden tuuman tykkiä, panssarointia oli vahvistettu vöiden päästä sekä tuliasemien suojaa lisätty. Uppouman keventämiseksi kuitenkin ylempi vyö oli ainoastaan kuusi tuumaa paksu verrattuna Formidable-luokan yhdeksän tuuman vyöhön. Samoin aluksen hiilivarastojen määrää pienennettiin 560 tonnilla. Japanilaisten vaatimuksesta Philip Wattsin suunnittelema keulaan asennettava torpedoputki poistettiin. Sen köli laskettiin 10. tammikuuta 1898 telakkanumerolla 680 ja alus laskettiin vesille 27. kesäkuuta 1899. Alus valmistui 18. tammikuuta 1901.
Palvelus.
Venäjän ja Japanin välisen sodan alkaessa "Hatsuse" oli päällikkönsä Yu Nakaon alaisuudessa liitetty 1. laivaston 1. divisioonaan. Alus osallistui laivaston mukana Port Arthurin taisteluun 9. helmikuuta 1904. Samoin alus osallistui Port Arthurin tulittamiseen 13. huhtikuuta.
Amiraali Nashiba nosti lippunsa "Hatsuselle" ja lähti 14. toukokuuta merelle osastonaan "Shikishima" ja "Yashima" sekä panssarikansiristeilijä "Kasagi" ja yhteysalus "Tatsuta". Osaston tehtävänä oli vapauttaa Port Arthuria piirittänyt laivasto-osasto. Seuraavana aamuna osasto joutui Venäjän keisarikunnan laivaston miinalaiva "Amurin" laskemaan miinakenttään, jolloin "Hatsuse" osui miinaan ja menetti ohjattavuutensa. Myös "Yashima" osui miinaan pyrkiessään vaurioituneen lippulaivan avuksi. "Hatsuse" osui toiseen miinaan, joka räjäytti samalla aluksen ammusvaraston. Pahoin vaurioitunut alus upposi vieden mukanaan 496 miehistönjäsentä. "Tatsuta" ja "Kasagi" pelastivat amiraalin ja aluksen päällikkö Nakaon sekä 334 miehistönjäsentä.
Wöyh!

 
Wöyh! on suomalainen yhtye, jonka musiikkia on kuvailtu muun muassa avantgardistiseksi rockiksi. Yhtye henkilöityy veljeksiin Antti ja Jussi Hyyrynen, joiden lisäksi siihen kuuluvat Anssi Nykänen ja Antti Pitkäjärvi. Wöyh! on julkaissut viisi albumia.
Historia.
Wöyh! perustettiin vuonna 2011. Hyyrysen veljeksistä Antti oli tätä ennen tullut tunnetuksi Stam1nan laulaja-kitaristina ja Jussi YUP:n kitaristina. Yhtye julkaisi vuosina 2011–2012 musiikkivideot ja digisinglet kappaleista ”Lokki” ja ”Hieho", joiden aihioita kaksikko oli tosin tapaillut jo vuosia aikaisemmin. Antti Hyyrynen esimerkiksi esitti ”Lokin” jo kesällä 2005 Yle TV2:n "Summerissa" ohjelman houseyhtyeen Trio Mäihän ja Pekka Olkkosen kanssa. Wöyh!:n ensiesiintyminen oli elokuussa 2012 Jurassic Rock -festivaalilla Mikkelissä.
Yhtyeen esikoisalbumi "Ikkillyk" ilmestyi 8. maaliskuuta 2013 Hyyrysten omalla Kaskelotti Records -levymerkillä, jota jakelee Playground Music. Kappaleet olivat pääosin Antti Hyyrysen säveltämiä ja Jussi Hyyrysen sanoittamia. Albumi sijoittui seitsemänneksi Suomen albumilistalla. Kaksi päivää ennen albumia julkaistiin vielä kolmas digisingle ja musiikkivideo kappaleesta ”Kaskelotti”. Videolla nähtiin balettia, jonka koreografian loi Ulpu Puhakka. Wöyh! ja Puhakan Pieni suomalainen balettiseurue tekivät yhteisesiintymisen Helsingin Korjaamolla tammikuussa 2014.
Wöyh!:n toinen albumi "Dwzyrek" julkaistiin 17. huhtikuuta 2015. Se sijoittui neljänneksi Suomen albumilistalla. Musiikkivideona ja digisinglenä julkaistiin kappaleet ”Kamppailu merellä”, joka nousi latauslistan 12:nneksi, ja ”Aarteenryöstäjä”. Kesäkuu–heinäkuussa 2015 yhtye julkaisi YouTubessa livetallenteen Tavastia-klubilla 16. toukokuuta 2015 soitetusta keikasta.
Helmikuun 2016 kiertueensa Wöyh! aloitti Espoon Sellosalissa yhteisesiintymisellä Ulpu Dance Companyn kanssa. Samana päivänä, 3. helmikuuta 2016, yhtye julkaisi "Kivi sakset paperi" -värityskirjan, jonka kuvitukset on tehnyt Laura Olli "Dwzyrek"-albumin kappaleiden pohjalta.
Viittatie keväällä

Viittatie keväällä eli Sulava talvitie on Einar Reuterin öljyvärimaalaus kankaalle, 67,5×77,5 cm, vuodelta 1952. Maalaus kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, Ester ja Jalo Sihtolan lahjoituskokoelmaan. 
Einar Reuter oli metsänhoitaja ja kirjailija, joka taiteilijana oli itseoppinut. "Viittatie keväällä" on karun syntetistinen maisemakuvaus, jossa väreinä hallitsevat harmaa, vihreä ja musta. Maalaus kuuluu Reuterin 1950-luvun maalauksiin, jotka olivat maalaustavaltaan samantyylisiä. Muita tämän ajan maalauksia Ateneumin taidemuseolla ovat "Tuulta vaaralta" (1954) ja "Veneet odottavat" (1955).
Pyykki kuivaa

Pyykki kuivaa on graafikko Tuomas von Boehmin linopiirros, 10,8 × 21,3 cm. Se on valmistunut vuonna 1941 ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin.
Tuomas von Boehm piti ensimmäisen näyttelynsä vuonna 1945. Tämä Pyykki kuivaa -piirros oli kotoisine aiheineen hänen ensimmäisiä tunnettuja linopiirroksiaan. Von Boehm nousi nopeasti yhdeksi suomalaisen grafiikan voimahahmoiksi, jonka yleisimpiä aiheita töissään olivat asetelmat ja aiheet Espanjasta. Hän työskenteli Espanjan Fuengirolassa talvikaudet 38 vuoden ajan.
Lauri Hirvensalo

Lauri Adolf Hirvensalo (sukunimi vuoteen 1906 "Lagus"; 22. marraskuuta 1892 Sääminki – 26. tammikuuta 1965) oli suomalainen kirjallisuuden suomentaja ja sanakirjojen tekijä.
Henkilöhistoria.
Lauri Hirvensalon vanhemmat olivat Savonlinnan lyseon uskonnon ja ruotsin kielen lehtori Selim Johan Evert Hirvensalo, vuoteen 1906 Lagus (1852–1915) ja Lydia Alexandra Dahlström. Hirvensalo pääsi ylioppilaaksi 1910 ja hän opiskeli 1914 Freiburgin yliopistossa. Hirvensalo oli SOK:n palveluksessa 1920–1927 sekä Kustannus Oy Kirjan palveluksessa 1928–1931 ja Werner Söderström Oy:n palveluksessa vuodesta 1931. Hän sai kanslianeuvoksen arvonimen vuonna 1948. Kirjailija Auni Nuolivaara oli hänen sisarensa.
Kirjallinen tuotanto.
Hirvensalo suomensi ruotsalaista, norjalaista, saksalaista ja ranskalaista kirjallisuutta, laati sanakirjoja ja toimitti eläinkuvaston.
Talvinen rinne

Talvinen rinne on puupiirtäjänä ja kirjankuvittajana tunnetuksi tulleen Kalle Carlstedtin vanhin Ateneumin taidemuseon hallussa oleva puupiirros, 24,9×29,3 cm. Talvinen rinne on vuodelta 1932 ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon Ester ja Jalo Sihtolan kokoelmiin.
"Talvinen rinne" -puupiirros kuvaa kaukana olevia maalaistaloja ja pilviä niiden takana seesteisesti ruskealla, kellertävällä ja vaalealla vihertävän harmaalla värillä. Etualalla näkyy muutama heinänkorsi lumivaipan keskeltä. Kalle Carlstedt kirjasi työhön vasempaan alalaitaan signeerauksensa kuin oranssiin kangaspalaan valkoisin kirjaimin KC.
Tjusterbyn kartano

Tjusterbyn kartano (ruots. "Tjusterby herrgård") on keskiaikainen kartano Pernajanlahden länsirannalla Loviisassa itäisellä Uudellamaalla. Yhdessä Sjögårdin ja Tervikin kartanoiden kanssa se on eräs Suomen valtakunnallisesti merkittävistä rakennetuista kulttuuriympäristöistä. Tjusterbyn 1860-luvulla valmistunutta päärakennusta kutsutaan myös Tjusterbyn tiililinnaksi. Tjusterby on ollut muun muassa Djäknien ja Flemingien omistuksessa. Nykyisin kartanoa hallitsee Antellin suku, joka osakeyhtiöitti sen vuonna 1913.
Historia.
Tjusterbyn kartanon ensimmäinen tiedossa oleva omistaja on 1400-luvun alkupuolella elänyt Björn Pedersson Diekn. Muita omistajia 1400–1600-luvuilla olivat linnanvouti Björn Pedersson, linnanvouti Erengisle Björnsson ja Märta Erengislesdotter, joka avioitui asemies Johan Flemingin kanssa. Kartanon peri heidän tyttärensä Anna Fleming, jonka puoliso oli linnanvouti Olof Pedersson Lille (Wildeman). Heidän poikansa Tönne Olofsson Wildeman hallitsi kartanoa puolisonsa Brita Risbitin kanssa 1500-luvun jälkipuoliskolla. Tjusterbyn peri Arvid Tönnenpoika Wildeman ja kartano siirtyi aikanaan hänen jälkeläisilleen.
1700-luvun lopulta 1800-luvun puoliväliin Tjusterbyn omisti de Geerin suku. 1800-luvulla Tjusterbyhyn liitettiin kymmenen rälssitilaa. Nykyiselle omistajasuvulleen Tjusterby on kuulunut vuodesta 1872, jolloin silloisen omistajasuvun tytär Emilie de la Chapelle avioitui majuri Per Antellin kanssa.
Arkkitehtuuri.
Tjusterbyn nykyinen päärakennus rakennettiin 1863–1867 arkkitehtina ruotsalainen C. J. von Heideken. Kaksikerroksisessa rakennuksessa on nähtävissä vaikutteita englantilaisesta myöhäisgotiikasta. Sen kahdeksankulmainen, nelikerroksinen torniosa on sijoitettu epäsymmetrisesti. Myös puisto on rakennettu vapaamuotoiseen englantilaistyyliin. Kartanolla oli oma tiilitehdas 1700-luvulta vuoteen 1910; sen valmistamista tiilistä puistoon rakennettiin 1880-luvulla viljamakasiini. Tilan sydämessä sijaitsee myös vanhempi, vuonna 1765 valmistunut hirsinen päärakennus.
Linnanpäällikkö Tönne Olofson Wildeman rakennutti kivisen päärakennuksen, Tjusterbyn kartanolinnan, 1500-luvun puolivälissä. Venäläiset tuhosivat rakennuksen vuonna 1571, mutta se rakennettiin pian uudelleen. Lopullisesti venäläiset tuhosivat kartanolinnan isonvihan aikana. Jäljelle jäi harmaakivinen perustus ja kellarikerros. Kartanolinnan rauniot sijaitsevat nykyisen päärakennuksen lähistöllä ja ne ovat kiinteä muinaisjäännös.
Aiheesta muualla.
Ylen Elävä arkisto - Kartanokeitoksia Tjusterbyssä.
Ahvenanmaan maakuntalaki

Ahvenanmaan maakuntalaki () on Ahvenanmaan maakuntapäivien säätämä laki maakuntaa varten. Maakuntalakeja on ollut mahdollista säätää vuodesta 1920 lähtien. Maakuntapäivien päätös maakuntalain hyväksymisestä on toimitettava Suomen oikeusministeriölle ja Ahvenanmaan valtuuskunnalle, joka antaa asiasta lausunnon ministeriölle. Seuraavaksi maakuntalaista hankitaan korkeimman oikeuden lausunto ja asia esitellään tasavallan presidentille. Hänellä on oikeus määrätä maakuntalaki raukeamaan kokonaan tai osittain, jos hän on sitä mieltä, että maakuntapäivät on ylittänyt lainsäädäntövaltansa tai maakuntalaki koskee koko Suomen sisäistä tai ulkoista turvallisuutta. Presidentin on päätettävä asiasta neljän kuukauden kuluessa siitä, kun oikeusministeriö sai tiedon asiasta.
Jos presidentti määrää maakuntalain raukeamaan tai jos hän ei käytä veto-oikeuttaan eli myöntyy maakuntalain voimaansaattamiseen, on päätöksestä ilmoitettava maakunnan hallitukselle. Jos presidentti määrää maakuntalain joltain osin raukeamaan, on maakunnan hallituksen ratkaistava, tuleeko maakuntalaki hyväksytyiltä osin voimaan vai raukeaako se kokonaan. Maakunnan hallitus julkaisee hyväksytyn maakuntalain Ahvenanmaan säädöskokoelmassa (Ålands författningssamling, ÅFS). Maakuntalain voimaantulosta määrää maakuntapäivät tai maakunnan hallitus silloin, kun ajankohdasta ei ole säädetty maakuntalaissa. Jos maakuntalakia ei ole julkaistu voimaantuloajankohtana, se tulee voimaan julkaisupäivänä.
Ahvenanmaan itsehallintolakiin sisältyy myös mahdollisuus nopeutetusta menettelystä silloin, kun maakunnan talousarvioon otettu määräraha edellyttää maakuntalain säätämistä ja nopealle voimaantulolle on hyvät perusteet. Tällöin maakuntapäivät voi antaa maakunnan hallitukselle luvan määrätä, että maakuntalaki tulee kokonaan tai osittain voimaan ennen kuin tasavallan presidentti on saanut päättää maakuntalain kohtalosta. Jos presidentti kuitenkin aikanaan päättää, että maakuntalaki osittain tai kokonaan raukeaa, on maakunnan hallituksen heti ilmoitettava, että maakuntalaki lakkaa olemasta voimassa osittain tai kokonaan ilmoituksen julkaisemisesta lähtien.
Tönne Olavinpoika Wildeman

Tönne Olavinpoika Wildeman (5. helmikuuta 1510 Pernaja – 2. toukokuuta 1584 Pernaja) oli Viipurin linnan käskynhaltija ja itäuusmaalaisen Tjusterbyn kartanon omistaja 1500-luvun jälkipuoliskolla.
Elämä.
Sukunimen Wildeman ottivat käyttöön vasta Tönnen pojanpojat. Tönne Olavinpojan suku oli ikivanhaa suomalaista rälssisukua aikana, jolloin aateluus oli karskia ja käytännöllistä, kuninkaan palvelemista ratsain. Tuolloin aatelin kulttuuri ja valta perustuivat elossa oleville sukuverkostoille, eikä esi-isiä ja verenperintöä pidetty tärkeinä. Wildemanin suku oli karkeita sotilaita vailla muodollista koulutusta. Heidän tehtävinään olivat erilaiset virat etelän ja idän linnoituksissa.
Tönne Wildemanin vanhemmat olivat Olof Pedersson Lille (1489–1535) ja Anna Fleming (1491 – ennen vuotta 1546). Hänen äidinisänsä oli valtaneuvos Johan Henriksson Fleming (1465–1517) ja äidinäitinsä Märta Diekn (1465–1500).
Tönne Wildeman avioitui Brita Risbitin (1520–1592) kanssa 9. huhtikuuta 1554. Pariskunnalle syntyi viisi lasta: Arvid Tönnenpoika Wildeman (1560–1617), Anna (Brita) Wildeman (?–1608), Erik Wildeman (?–1599), Carin Creutzhammar (?–1628) ja Henrik Wildeman (?–1612).
Tönne Wildeman rakennutti Tjusterbyhyn kivisen kartanolinnan, jonka venäläiset tuhosivat isonvihan aikana 1700-luvulla. Kartanolinnan rauniot ovat nykyisin kiinteä muinaisjäännös. Tönne kuoli keväällä 1584 ja hänet haudattiin Pernajan Pyhän Mikaelin kirkkoon.
Kirsti Salomies

Helfrid Kirsti Elisabet Salomies, o. s. "Hildén" (8. marraskuuta 1894 Helsinki – 13. tammikuuta 1965) oli suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija.
Salomies pääsi ylioppilaaksi 1912 Helsingin suomalaisesta yhteiskoulusta ja valmistui kansakoulun opettajaksi Heinolan opettajaseminaarista 1913 sekä opiskeli myös Helsingin yliopistossa.
Salomies toimi opettajana helsinkiläisissä kouluissa ja oli myös Lasten Lähetyslehden toimittajana.
Kirsti Salomies oli naimisissa vuodesta 1920 arkkipiispa Ilmari Salomiehen kanssa. Heillä oli kolme lasta, joista vanhin poika kaatui jatkosodassa.
Uudenmaan esikaupunki

Uudenmaan esikaupunki () oli 1800-luvulla käytetty nimitys siitä osasta Helsinkiä, joka Johan Albrecht Ehrenströmin vuonna 1817 laatiman asema­kaavan mukaisesti rakennettiin Viron­niemellä sijainneen vanhan kaupungin­osan eli "varsinaisen kaupungin" etelä- ja länsi­puolelle. Se käsitti silloiset 3., 4. ja 5. kaupungin­osat eli nykyisen Kaartin­kaupungin, etelä­osan nykyistä Kamppia sekä nykyisen Puna­vuoren pohjoisimman osan.
Ehrenströmin alkuperäisen suunnitelman mukaan täytettävän Kluuvin­lahden paikalle olisi rakennettu kanava, joka olisi yhdistänyt Töölön­lahden ja Eteläsataman ja muodostanut samalla rajan varsinaisen kaupungin ja Uuden­maan esi­kaupungin välille. Kanava­suunnitelmasta kuitenkin luovuttiin pian, ja esi­kaupungin rajana alettiin pitää Esplanadia ja Henrikin­katuja eli nykyisen Manner­heimin­tien eteläisintä osaa. Erottaja sai nimensä sijainnistaan varsinaisen kaupungin ja Uudenmaan esi­kaupungin rajalla.
Uudenmaan esi­kaupungin kaavoitetun alueen rajoina olivat etelässä Tähtitorninvuori sekä Pieni ja Iso Roobertinkatu, pohjoisessa aluksi Vladimirin­katu (nyk. Kalevankatu) myöhemmin Eerikinkatu ja Simonkatu. Kaupungin­osan keskuksena oli Esi­kaupungin­tori () eli nykyinen Kasarmitori. Sen etelä­reunalle suunniteltiin aluksi teatteria, mutta myöhemmin paikalle päätettiinkin rakentaa Kaartin kasarmi.
Suuri osa Uudenmaan esi­kaupunkia ja varsinkin Vanhankirkon seutu muodostui 1800-luvulla tyypilliseksi säätyläisten asuma-alueeksi. Sinne asettui asumaan monia korkeimpia virkamiehiä sekä, sen jälkeen kun yli­opisto vuonna 1827 oli siirretty Turusta Helsinkiin, myös yli­opiston professoreja. Monet heistä asuivat laajoille tonteille rakennuttamissaan yksikerroksisissa puutaloissa. Nykyisin alueella ei ole jäljellä enää juurikaan puutaloja, sillä 1800-luvun lopulla tai 1900-luvun alussa ne joutuivat vähitellen lähes kaikki väistymään kerrostalojen tieltä.
Nimiä Kamppi ja Punavuori käytettiin 1800-luvulla, kuten käytännössä usein vieläkin, vain niistä nykyisin tämän­nimisiin kaupungin­osiin kuuluvista alueista, jotka jäivät Ehrenströmin alkuperäisen asemakaavan ulkopuolelle ja kaavoitettiin vasta vuosisadan loppupuolella. Päinvastoin kuin alku­peräinen Uudenmaan esikaupunki, ne muodostuivat pää­asiassa köyhälistön ja työ­väestön asunto­alueeksi. Myöhemmin Uusimaa on kuitenkin jäänyt kaupungin­osien nimistöstä pois, ja niinpä Kamppiin ja Punavuoreen nykyisin luetaan virallisesti kuuluvaksi myös osia entisestä Uuden­maan esi­kaupungista. Alueen vanha nimi on kuitenkin säilynyt siellä sijaitsevan kadun nimessä Uudenmaankatu ().
Åke Ekman

Åke Kay Ekman (14. marraskuuta 1912 Helsinki – 17. syyskuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen pikaluistelija ja olympiaurheilija.
Ekman voitti Suomen-mestaruuden kahdesti peräkkäisinä vuosina 1931 ja 1932. 5 000 metrillä hän oli nopein molempina mestaruusvuosinaan sekä 1935. Garmisch-Partenkirchenin olympiakisoissa Ekman osallistui 1 500 metrin ja 5 000 metrin luisteluihin, joissa saavutti sijoitukset 20 ja 22.
Kerteminden kunta

Kerteminde on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 23 839 asukasta, ja sen pinta-ala oli 205,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Kerteminde.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Langelandin kunta

Langeland on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 12 425 asukasta, ja sen pinta-ala oli 290,3 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Rudkøbing.
Langelandin kuntaan kuuluu Langelandin saaren lisäksi neljä muuta asuttua saarta – Strynø, Siø, Langø ja Lindø – sekä seuraavat asumattomat saaret: Lille Græsholm, Bredholm, Grensholm, Strynø Kalv, Vogterholm, Bondeholm, Store Holm, Bukø, Kværnen, Eskilsø, Kuholm ja Asholm.
Langelandin kunta muodostettiin v. 2007 Tanskan kuntauudistuksessa yhdistämällä kolme tuolloin lakkautetun Fynin amtin kuntaa: Tranekærin, Rudkøbingin ja Etelä-Langelandin kunnat.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Sini Vehviläinen

Sini Vehviläinen (s. 24. kesäkuuta 1990) on suomalainen jalkapalloilija. Hän edustaa kaudella 2014 Naisten Liigassa pelaavaa FC Honkaa.
Vehviläinen on aiemmin pelannut liigaa FC Hongan lisäksi HJK:ssa sekä kauden 2013 ajan porilaisessa NiceFutiksessa. Hän on tehnyt seitsemän kauden aikana yhteensä 57 maalia ja on vuonna 2007 alkaneen Naisten Liigan kaikkien aikojen viidenneksi paras maalintekijä.
Middelfartin kunta

Middelfart on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 38 955 asukasta, ja sen pinta-ala oli 298,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Middelfart.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Satsuma-luokka

Satsuma-luokka () oli keisarillisen Japanin laivaston kahden taistelulaivan muodostama alusluokka. Ne olivat ensimmäiset Japanissa valmistetut yli 20 000 tonnin alukset.
Martti Salomaa

Martti Salomaa (16. syyskuuta 1920 Viipurin mlk – 30. tammikuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen pikaluistelija ja kauppaneuvos (1987).
Urheilu-ura.
Salomaa voitti yleisluistelun Suomen-mestaruuden 1945 ja saavutti 1944–1946 kaikkiaan neljä matkamestaruutta. Maailmanmestaruuskilpailuissa Salomaa edusti Suomea 1946 Oslossa, jossa sijoittui kokonaiskilpailuissa 19. sijalle. Trondheimin EM-kisoissa samana vuonna hän oli kahdeksas. Lisäksi hän osallistui Hamarin EM-kilpailuihin 1948, joissa ei selvinnyt päätösmatkalle. Urallaan hän edusti Viipurin Luisteluseuraa ja sotien jälkeen ensin Helsingfors Skridskoklubb (HSK)ia ja syksystä 1949 Helsingin Luistinkiitäjiä (HLK)
Henkilöhistoria.
Talvi- ja jatkosodassa Salomaa taisteli etulinjassa konekivääriryhmän- ja puolijoukkueen johtajana. Sotien päätyttyä hän perusti veljensä Kaukon kanssa Tikkurilaan polkupyöräkorjaamon Veljekset Salomaa Oy. Vähin erin yritys kasvoi pyörä- ja urheiluliikkeeksi. Sen rinnalle perustettiin 1950-luvulla sähkö- ja kodinkoneliike, ja autotuonnin vapautuessa 1962 veljekset laajensivat toimintaansa autokauppaan. Yritykset menestyivät ja työllistivät parhaimmillaan yli sata ihmistä. Salomaa myös rakennutti Tikkurilaan useita liike- ja asuintaloja.
Siirryttyään 1985 eläkkeelle Salomaa myi liiketoiminnat. Hän perusti vaimonsa kanssa Martti ja May Salomaan Säätiön, jonka tarkoituksena on tukea vantaalaisia veteraaneja ja muita ikääntyneitä henkilöitä asumisasioissa.
Nyborgin kunta

Nyborg on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 31 973 asukasta, ja sen pinta-ala oli 276,8 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Nyborg.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Josh Webster

Josh Webster (s. 6. helmikuuta 1994 Chelmsford, Englanti, Iso-Britannia) on brittiläinen moottoriurheilija.
Ura.
Webster kilpaili karting-luokissa vuodet 2008–2009 ja siirtyi vuonna 2010 Formula Renault BARC -sarjaan, jossa hän sijoittui ensimmäisellä kaudellaan sarjan neljänneksi. Samana vuonna hän voitti Formula Renault 2.0 UK BARC -talvisarjan mestaruuden. Vuonna 2011 Webster jatkoi Formula Renault BARC -sarjassa sijoittuen loppupisteissä toiseksi. Vuonna 2012 hän sijoittui jälleen toiseksi. Vuonna 2013 Webster kilpaili GP3-sarjassa Status Grand Prix-tallissa saavuttamatta pisteitä. Kaudella 2014 Webster kilpaili Ison-Britannian Porsche Carrera Cupissa voittaen sarjan mestaruuden.
Fanøn kunta

Fanø on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 3 477 asukasta, ja sen pinta-ala oli 57,6 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Nordby.
Bjarne

Bjarne on islantilaista tai norjalaista alkuperää oleva karhua tarkoittava miehen etunimi, jonka nimipäivä on suomenruotsalaisessa nimipäiväkalenterissa 23. helmikuuta. Bjarne on sisällöltään ja etymologiselta alkuperältään lähellä skandinaavista miehennimeä Björn.
Digi- ja väestötietoviraston nimipalvelun mukaan nimi Bjarne on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 1417 henkilölle.
C’est la vie (Khaledin kappale)

C’est la vie on algerialaisen rai-muusikon Khaledin kappale. Sen on tuottanut marokkolais-ruotsalainen tuottaja RedOne ja julkaissut Universal Records.
Kappale on kaksikielinen; suurin osa sen sanoituksesta on algerianarabiaksi ja kertosäe ranskaksi. Kertosäkeessä toistetaan:
Kappaleen paras listasijoitus Ranskassa oli singlelistan neljäs sija.
Gunilla Wolde

Barbro Gunilla Kristina Brorsson Wolde (15. heinäkuuta 1939 Göteborg – 15. huhtikuuta 2015 Kalmar) oli ruotsalainen lastenkirjailija, piirtäjä ja kuvittaja. Hänen tunnetuimpia kirjojaan ovat Teemu-kirjat (alkukielellä Totte) ja Sanna-kirjat (alkukielellä Emma).
Wolden vanhemmat olivat kauppias Gabriel Brorsson ja toimittaja Gunnel Maria Brorsson.
Wolde kuoli 75-vuotiaana 15. huhtikuuta 2015 Kalmarin sairaalassa vuoden sairastettuaan.
Tuotanto.
Teemu-kirjoja.
Teemu on reipas pikkupoika, joka puuhailee tavallisia asioita. Kirjoissa on selkeä kuvitus ja melko vähän tekstiä. Siksi kirjat sopivat luettavaksi jo 1–2-vuotiaille.
Tønderin kunta

Tønder on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 37 249 asukasta, ja sen pinta-ala oli 1 283,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Tønder.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Vejenin kunta

Vejen on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 42 716 asukasta, ja sen pinta-ala oli 813,7 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Vejen.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Hedenstedin kunta

Hedensted on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 46 734 asukasta, ja sen pinta-ala oli 551,0 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Hedensted.
Holstebron kunta

Holstebro on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 58 662 asukasta, ja sen pinta-ala oli 793,0 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Holstebro.
Lemvigin kunta

Lemvig on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 19 690 asukasta, ja sen pinta-ala oli 509,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Lemvig.
Norddjursin kunta

Norddjurs on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 36 996 asukasta, ja sen pinta-ala oli 721,0 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Grenaa. Norddjurs sijaitsee Djurslandin niemimaan pohjoisosassa Kattegatin länsirannalla.
Odderin kunta

Odder on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 22 918 asukasta, ja sen pinta-ala oli 223,7 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Odder.
Skanderborgin kunta

Skanderborg on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 62 935 asukasta, ja sen pinta-ala oli 416,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Skanderborg.
Tanskan toiseksi korkein kohta Ejer Bavnehøj sekä kolmanneksi korkein kohta ja korkein luonnollinen kohta Møllehøj sijaitsevat Skanderborgissa.
Brønderslevin kunta

Brønderslev on Pohjois-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 36 346 asukasta, ja sen pinta-ala oli 633,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Brønderslev.
Morsøn kunta

Morsø on Pohjois-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 20 196 asukasta, ja sen pinta-ala oli 366,5 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Nykøbing Mors.
Fredensborgin kunta

Fredensborg on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 40 866 asukasta, ja sen pinta-ala oli 112,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Kokkedal (osa Hørsholmia).
Frederikssundin kunta

Frederikssund on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 45 327 asukasta, ja sen pinta-ala oli 248,5 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Frederikssund.
Anna Auvinen

Anna Auvinen (s. 2. maaliskuuta 1987 Pieksämäki) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Italian Seria A:ssa pelaavaa Inter Milania. Auvinen on toiminut myös liikunnan ja terveystiedon opettajana. Auvinen on pieksämäkeläisen Savon Pallon kasvatti, joka siirtyi Kuopion MimmiFutikseen vuonna 2003 aloitettuaan opinnot Kuopion urheilulukiossa. Aiemmin hyökkääjänä pelannut Auvinen on nyttemmin siirtynyt puolustajaksi.
Auvinen on edustanut Naisten Liigassa Hongan ja KMF:n lisäksi porilaista NiceFutista, jonka riveissä hän oli liigan paras maalintekijä kaudella 2010. Auvinen on myös vuonna 2007 perustetun Naisten Liigan kaikkien aikojen maalintekijätilaston kärjessä 89 maalilla. Hän on pelannut ainoana pelaajana kaikki joukkueidensa 188 liigaottelua vuosina 2007–2014. Lokakuussa 2017 hän ratkaisi FC Hongalle Suomen-mestaruuden viimeisen minuutin puskumaalillaan PK-35:tä vastaan. Auvinen siirtyi kaudeksi 2019 Helsingin Jalkapalloklubiin, josta hän kuitenkin siirtyi kesken kauden italialaiseen Inter Milaniin. 
Auvinen pelasi ensimmäisen naisten maaottelunsa 7.4.2017 Puolaa vastaan. Hän on pelannut vuoden 2020 loppuun mennessä 17 naisten maaottelua. 
Auvinen päätti maajoukkueuransa vuoden 2022 EM-turnaukseen ja ilmoitti samalla jäävänsä tauolle seuratasolla.
Furesøn kunta

Furesø on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 40 973 asukasta, ja sen pinta-ala oli 56,8 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Værløse.
Hørsholmin kunta

Hørsholm on Pääkaupunkialueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 24 828 asukasta, ja sen pinta-ala oli 31,3 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Hørsholm.
Faxen kunta

Faxe on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 36 557 asukasta, ja sen pinta-ala oli 404,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Haslev.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Greven kunta

Greve on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 50 452 asukasta, ja sen pinta-ala oli 60,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Greve Strand.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Guldborgsundin kunta

Guldborgsund on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 60 551 asukasta, ja sen pinta-ala oli 900,6 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Nykøbing Falster.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Alberts Kviesis

Alberts Kviesis (22. joulukuuta 1881, Tērvete – 9. elokuuta 1944, Riika) oli latvialainen poliitikko (talonpoikaisliitto) ja juristi. Hän oli maan sisäministeri 1921–1923 ja tasavallan presidentti 1930–1936. Kārlis Ulmanisin vallankaappauksen myötä hän oli presidenttinä menettänyt vaikutusvaltansa jo 15. toukokuuta vuonna 1934. Saksalaismiehityksen aikana hän oli oikeusdirektorion väliaikainen päällikkö 1942–1944.
Holbækin kunta

Holbæk on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 71 558 asukasta, ja sen pinta-ala oli 577,2 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Holbæk.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
James Puhto-Ren

James Puhto-Ren on vuonna 1988 perustettu kokkolalainen punk rock- ja ramopunk-yhtye. Sen perustivat Pasi Peltokangas, Petri Kallio ja Timo Siirto. Yhtye aloitti nimellä Huonekaluliike K. Ojanperä, mutta vaihtoi nimensä James Puhto-Reniksi. Yhtye lopetti vuonna 2000, mutta Peltokangas kokosi yhtyeen uudelleen vuonna 2008. Tuolloin rumpuihin tuli Ilkka Kumpulainen ja bassoon Timo Torikka, joka vaihtui myöhemmin Pasi Hirvasojaksi. Tuolla kokoonpanolla yhtye teki useita keikkoja, kunnes vuoden 2009 lopulla rumpuihin tuli vuodesta 1989 aina vuoden 2000 lopettamiseen saakka soittanut Joni Hannula. Bassoon vaihtui tuolloin Marko ”Purtsi” Purontaka.
Nykyisessä kokoonpanossa vaikuttavat Pasi Peltokankaan lisäksi basisti Pasi Hirvasoja ja rumpali Eero Mäkitalo.
Yhtyeen tuotanto on pääosin laulaja-kitaristi Pasi Peltokankaan käsialaa. 
Julkaisut.
Kokoelmilla.
Albumit ”Yy!” ja ”Koo!” ovat Woimasoinnun neliosaisen EP-kokoelman osia.
Lejren kunta

Lejre on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 27 986 asukasta, ja sen pinta-ala oli 238,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Kirke Hvalsø.
Odsherredin kunta

Odsherred on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 32 905 asukasta, ja sen pinta-ala oli 354,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Højby.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Ringstedin kunta

Ringsted on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 34 795 asukasta, ja sen pinta-ala oli 294,7 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Ringsted.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Slagelsen kunta

Slagelse on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 79 176 asukasta, ja sen pinta-ala oli 568,3 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Slagelse. Kunnan pormestari vuonna 2018 on . 
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Stevnsin kunta

Stevns on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 22 800 asukasta, ja sen pinta-ala oli 250,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Store Heddinge.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Vordingborgin kunta

Vordingborg on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 45 463 asukasta, ja sen pinta-ala oli 620,2 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Vordingborg.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Roskilden kunta

Roskilde on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 88 276 asukasta, ja sen pinta-ala oli 211,8 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Roskilde.
1. tammikuuta 2007 Tanskan kuntauudistuksen yhteydessä Roskilden kunta muodosti yhdessä Gundsøn ja Ramsøn silloisten kuntien kanssa nykyisen Roskilden kunnan.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Harald Kyrklund

Harald Kyrklund (13. huhtikuuta 1881 Rauma – 18. elokuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen insinööri ja kemisti, tekniikan tutkija. Hän oli Teknillisen korkeakoulun koneenrakennuksen professori 1917–1949.
Harald Kyrklundin vanhemmat olivat apteekkari August Wilhelm Kyrklund ja Aina Mathilda Muhr. Hän pääsi ylioppilaaksi 1898 Turun ruotsalaisesta yhteiskoulusta ja suoritti koneinsinööritutkinnon Polyteknillisessä opistossa 1903 sekä valmistui kemisti-insinööriksi 1905. Hän toimi sitten aluksi koneinsinöörinä Yhdysvalloissa ja Saksassa. Kyrklund teki opintomatkoja Yhdysvaltoihin 1907–1910, Keski-Eurooppaan 1911–1914 sekä Englantiin ja Ranskaan 1925, 1927 ja 1930. 
Kyrklund oli Teknillisen korkeakoulun koneenrakennuksen vt. professorina 1914 ja professorina 1917–1949. Hän oli myös Helsingin ruotsalaisen teknillisen opiston opettajana vuodesta 1940 ja Åbo Akademin vt. professorina 1929–1932.
Kyrklund oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä 1926–1928 ja 1931–1933. Hän oli Suomen autoteknikkojen liiton puheenjohtajana 1934–1944 ja hänestä tuli liiton kunniapuheenjohtaja 1944.
Harald Kyrklund oli naimisissa vuodesta 1917 Elly Irene Augusta Janssonin kanssa.
Næstvedin kunta

Næstved on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 84 574 asukasta, ja sen pinta-ala oli 676,8 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Næstved.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Kalundborgin kunta

Kalundborg on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 48 376 asukasta, ja sen pinta-ala oli 575,4 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Kalundborg.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Køgen kunta

Køge on Sjællandin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 61 135 asukasta, ja sen pinta-ala oli 257,5 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on myös nimeltään Køge.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Wilho Kyttä

Frans Wilho Kyttä (21. elokuuta 1881 Kiikka – 28. elokuuta 1960 Turku) oli suomalainen hallintomies ja juristi, joka toimi Turun ja Porin läänin maaherrana vuosina 1932–1949. Hänellä oli runsaasti luottamustehtäviä ja hän osallistui politiikkaan kokoomuksen edustajana.
Ura.
Kytän vanhemmat olivat talollinen Johan Wilhelm Kyttä ja Amanda Maria Haukka (Milbrandt). Kyttä kirjoitti ylioppilaaksi Porin klassillisesta lyseosta vuonna 1900. Hän valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi vuonna 1906 ja maisteriksi vuonna 1907. Hän suoritti molempain oikeuksen kandidaatin tutkinnon vuonna 1912 ja sai varatuomarin arvon vuonna 1914. Kyttä oli Viipurin hovioikeuden notaarina 1913–1917 ja 1919, kanslistina 1918, viskaalina 1920, kanneviskaalina 1921, asessorina 1921–1930 ja hovioikeudenneuvoksena 1930–1932. Sittemmin hän toimi Turun ja Porin läänin maaherra vuosina 1932–1949. Hän oli myös raskaan kenttätykistörykmentin sotatuomarina vuosina 1924–1932 ja Suomen sahateollisuuskoulun yhteiskuntaopin opettajana vuosina 1921–1932.
Kyttä oli Viipurin kaupunginvaltuuston ja Viipurin tuomiokirkkoseurakunnan kirkkovaltuuston jäsen, kirkolliskokouksen edustaja vuonna 1928 sekä presidentin valitsijamies vuonna 1950. Hänen puolueensa oli kokoomus.
Kyttä oli Savo-Karjalan Osake-Pankin hallintoneuvoston jäsen 1923–1940 ja puheenjohtaja 1925–1933, Turun Suomalaisen Säästöpankin isännistön puheenjohtaja vuodesta 1935, Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankin hallintoneuvoston jäsen 1943–1953, Suomen Punaisen Ristin Varsinais-Suomen piirihallituksen puheenjohtaja 1935–1950, Satakunnan maakuntaliiton hallituksen puheenjohtaja 1941–1952, Käyrän turvakodin laitosneuvoston puheenjohtaja vuodesta 1933, Lausteen poikakodin johtokunnan puheenjohtaja 1941–1946 ja Turun yliopiston hoitokunnan puheenjohtaja 1951–1956. Lisäksi hän oli Mannerheimin Lastensuojeluliiton liittoneuvoston, Vakuutusyhtiö Sammon hallintoneuvoston, Suomen Pipliaseuran johtokunnan, Turun tuomiokirkon isännistön, Viipurin Taloudellisen Korkeakouluseuran hoitokunnan sekä Suomen Säästöpankkiliiton valtuuskunnan jäsen.
Kyttä kutsui koolle Turunseudun Kodinpuolustussäätiön perustamiskokouksen, ja toimi säätiön puheenjohtajana vuosina 1940–1949. Säätiön alkuperäinen tarkoitus oli edistää paikallispuolustusta Turussa ja muualla Varsinais-Suomessa mahdollisten vaarojen torjumiseksi. Kyttä perusti vuonna 1942 Maaherra Wilho Kytän säätiön edistämään sotainvalidien ja heidän lastensa ammattikasvatusta.
Perhe.
Kytän puoliso oli Suoma Katariina Jaamala (1883–1966). Heidän poikansa oli kansanedustaja Harras Kyttä. Toisesta pojasta Jyrki Tuomas Kytästä (1922–2007) tuli lääkäri, joka avioitui professori Einar W. Juvan tyttären Sirkka Annikki Juvan (1925–2022) kanssa.
Læsøn kunta

Læsø on Pohjois-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta samannimisellä saarella. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 1 787 asukasta, ja sen pinta-ala oli 121,9 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Byrum.
Luettelo jalkapallon naisten SM-mitalisteista

Tämä on luettelo jalkapallon naisten SM-mitalisteista. Vuosina 1971–1972 mestaruus ratkaistiin cup-muotoisena, eikä pronssimitaleista pelattu.
"Tilanne kauden 2024 jälkeen."
Samsøn kunta

Samsø on Keski-Jyllannin alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 alussa kunnassa oli 3 636 asukasta, ja sen pinta-ala oli 113,6 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Tranebjerg.
Ærøn kunta

Ærø on Etelä-Tanskan alueella Tanskassa sijaitseva kunta. Vuoden 2020 huhtikuussa kunnassa oli 5 971 asukasta, ja sen pinta-ala oli 90,1 neliökilometriä. Kunnan keskustaajama on nimeltään Ærøskøbing.
Seurakunnat.
Seuraavassa on esitetty luettelo kunnan alueella sijaitsevista seurakunnista (). Luettelon numerot viittaavat oheisen kartan numeroihin.
Hussein al-Maadidi

Hussein al-Maadidi (s. 1973) on irakilainen toimittaja, joka on kirjoittanut kirjan kokemuksistaan Abu Ghaibin vankilassa.
Al-Maadidi syntyi Hadithassa ja opiskeli Bagdadin yliopistossa journalistiksi. Hän työskenteli toimittajana Saddam Husseinin pojan omistamassa sanomalehdessä "Babelissa". Al-Maadidi kirjoitti alkuun politiikasta mutta joutui vaikeuksiin arvosteltuaan Husseinin hallintoa, ja hän siirtyi kirjoittamaan taiteesta ja urheilusta. Irakin sodan alettua hän työskenteli Irakin television sotakirjeenvaihtajana ja teki sittemmin miehityksen aikana töitä NBC:lle, AFP:lle ja UP:lle.
Al-Maadidi pidätettiin 16. marraskuuta 2003, ja sittemmin hänet vangittiin Abu Ghaibin vankilaan syytettynä terrorismista. Hän oli vankilassa lähes vuoden, ja häntä nöyryytettiin toistuvasti muiden vankien tapaan. Vapauduttuaan al-Maadidi joutui allekirjoittamaan sopimuksen, jossa hän luopui oikeudesta haastaa Yhdysvaltain hallitus oikeuteen.
Vapauduttuaan vankilasta al-Maadidi palasi journalistiksi ja oli paljastamssa Hadithan verilöylyä. Al-Maadidi pakeni 2007 Irakista painostuksen takia. Nykyisin hän asuu Suomessa, jonne hän tuli kiintiöpakolaisena. Suomessa hän kirjoitti kirjan "361 päivää helvetissä", jossa hän kertoo kokemuksistaan vankilassa.
Olympias (trieeri)

Olympias () on rekonstruktio antiikin aikaisesta ateenalaisesta trieeristä eli kolmisoudusta, ja hieno esimerkki kokeellisesta arkeologiasta. Alus rakennettiin vuosien 1985–1987 aikana Pireuksessa. Sen piirustukset perustuvat 1980-luvun alkupuolella "The Times" -lehden sivuilla historiantutkijoiden kanssa käytyyn keskusteluun. Laiva rakennettiin oregonin männystä ja virginiantammesta. Keulassa on pronssikoristeinen törmäyskärki. Laivan taipumista merenkäynnissä saatiin pienennettyä jäykisteköysillä.
Olympias oli vesillä vuosina 1987, 1990, 1992 ja 1994. Merkittävin kokeilu oli vuonna 1987, jolloin 170 vapaaehtoisen soutajan kanssa kokeiltiin laivan nopeutta ja kääntyvyyttä. Laiva saavutti yhdeksän solmun nopeuden ja kääntyi 180 astetta minuutissa 2,5 aluksen pituuden säteisellä kehällä. Tämä saavutettiin kokemattomalla miehistöllä, joten antiikin historioitsijat eivät liioitelleet kuvatessaan trieerien ominaisuuksia. 
Aluksen on rakennuttanut ja sen omistaa Kreikan merivoimat.
Simon Attiasin synagoga

Simon Attiasin synagoga on synagoga Essaouiran kaupungissa läntisessä Marokossa. Synagoga sijaitsee "kasbahissa" kaupungin muurein ympäröidyssä "medinassa" eli vanhassakaupungissa. Synagoga on juutalaisen kauppiaan Simon Attiasin vuonna 1882 rakennuttama. Pinta-alaa rakennuksessa on 456 m². Synagoga on suorakaiteenmuotoinen kolmekerroksinen rakennus, joka on 24 metriä pitkä ja seitsemän metriä leveä. Simon Attiasin synagogan rukoiluhuone on seitsemän metriä pitkä ja viisi metriä leveä. Korkeutta huoneella on yhdeksän metriä. Naisia varten rukoiluhuoneen kolmella reunalla on perinteinen "mezzanin".
Synagoga on nykyisin huonossa kunnossa ja esimerkiksi kolmas kerros on täysin tuhoutunut lukuun ottamatta joitain osia seinästä. Lisäksi synagoga on kärsinyt ryöstelystä. Rukoiluhuone sen sijaan on suhteellisen hyvin säilynyt.
Rannikkosavikka

Rannikkosavikka ("Chenopodium striatiforme") on savikkakasveihin kuuluva kasvilaji. Aikaisemmin laji luokiteltiin intiansavikan alalajiksi: "C. strictum" subsp. "striatiforme".
Ulkonäkö ja koko.
Rannikkosavikka on yksivuotinen, väriltään vaihtelevan vihreä kasvi, joka kasvaa 10–50 cm korkeaksi. Ainoastaan kasvin nuoret osat ovat jauhoisia. Varsi on kova, koheneva ja tyviosasta runsashaarainen. Väriltään varsi vaihtelee oliivinvihreästä sinertävänvihreään sekä on puna- tai vihreäraitainen. Lehtihangat ovat tavallisesti punaisia. Lehdet ovat varressa kierteisesti ja vaihtelevat väriltään sinivihreistä vihreisiin. Varren keskiosissa lehtilapa on tavallisesti muodoltaan puikeahko ja ehyt- tai hammaslaitainen sekä kooltaan 2–3 cm pitkä. Kukinto on muodoltaan tähkämäinen ja lähes lehdetön. Kukinnon sykeröt ovat tiheitä ja melko pieniä. Heteitä on tavallisesti viisi kappaletta. Suomessa rannikkosavikka kukkii elo-lokakuussa. Pähkylä on kehän muodostaman hedelmäverhiön suojaama. Musta siemen on vaaka-asennossa, 1–1,2 mm pitkä, ympärykseltään soikeahko, tylppäreunainen ja pinnaltaan sileä tai hieman säteen suuntaan uurteinen.
Levinneisyys.
Rannikkosavikka on kotoisin Kaakkois-Euroopasta ja Itämeren alueelta. Suomen lähialueilla lajia kasvaa vakituisena muun muassa Ruotsin Öölannissa. Suomessa rannikkosavikkaa ei esiinny vakituisena lajina, mutta sitä on tavattu muutamista Suomenlahden sekä Perämeren satamakaupungeista.
Elinympäristö.
Rannikkosavikka kasvaa hiekkaisilla pelloilla, merenrannoilla, satamissa, ratapihoilla sekä joutomailla. Suomessa laji on hyvin harvinainen uustulokas, jota on tavattu tulokkaana satamissa.
Käyttö.
Rannikkosavikka kelpaa muiden savikkalajien tapaan ihmisravinnoksi.
Mikko Sisto

Mikko Johannes Sisto (22. maaliskuuta 1915 Ähtäri – 23. maaliskuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti, jonka ura keskittyi Puolustusvoimien oppilaitosten ja sotilasläänien tehtäviin. 
Sisto valmistui Kadettikoulun 20. kurssilta priimuksena 1938 sekä kävi sodan jälkeen Sotakorkeakoulun 1947. Hän aloitti uransa nuorempana upseerina Pohjan rykmentissä ja toimi talvisodassa 3. prikaatin adjutanttina ja komppanianpäällikkönä. Kadettikoulussa kouluttjana hän toimi sekä välirauhan aikaan että 1942–1944. Jatkosodan alussa 1941–1942 Sisto toimi erillisessä pataljoonassa komppanianpäällikkönä. Vuonna 1944 Sisto sijoitettiin JR 15:n esikuntapäälliköksi. 
Vuonna 1945 Sisto toimi Satakunnan sotilasläänin esikunnassa toimistoupseerina. Sotakorkeakoulun jälkeen hän työskenteli toimistoesiupseerina Pääesikunnassa 1947–1954. 6. prikaatissa hän toimi pataljoonankomentajana 1954–1955. Seuraavaksi hän opetti Sotakorkeakoulussa 1955–1957. Kymen jääkäripataljoonan komentajuus oli vuorossa 1957–1958 sekä Porin Prikaatin komentajuus 30-4.1958-18.10.1958. Kadettikoulua Sisto johti vuodet 1958–1961. Osastopäällikkönä pääesikunnassa hän toimi 1961–1962. Sotakorkeakouluun hän oli sijoitettuna johtajana apulaisena 1962–1964 sekä johtajana 1964–1968. Savo-Karjalan sotilaslääniä Sisto komensi 1968–1970 sekä Pohjois-Suomen sotilaslääniä 1971–1974. 
Ylennykset: vänrikki 1938, luutnantti 1940, kapteeni 1942, majuri 1944, everstiluutnantti 1955, eversti 1958, kenraalimajuri 1964, kenraaliluutnantti 1971.
Erkki Vanninen

Erkki Petteri Vanninen (4. kesäkuuta 1925 Elimäki – 11. joulukuuta 2006 Tuusula) oli suomalainen pioneeriaselajissa palvellut upseeri ja kenraalimajuri.
Vanninen valmistui Kadettikoulusta sodan jälkeen 1947 kurssilta numero 28, Sotakorkeakoulusta 1960, valtakunnalliselta maanpuolustuskurssilta 1969 sekä ylemmän päällystön kurssilta vuonna 1972. Uransa aluksi hän toimi nuorempana upseerina Pioneerirykmentissä 1947-1949, RUK:ssa kouluttajana 1950-1951 ja 1953-1954 sekä komppanianpäällikkönä 2. Prikaatissa 1952. Pioneerirykmentissä komppanianpäällikkönä Vanninen toimi 1955-1956. Hän työskenteli toimisto- ja toimistoesiupseerina Pääesikunnassa 1960-1968. Sittemmin hän opetti Sotakorkeakoulussa 1968-1971. Pioneerikoulun johtajana hän toimi vuosina 1971-1973. Osastopäällikkönä pääesikunnassa hän toimi 1973-1976. Vuodet 1977-1980 Vanninen palveli edelleen pioneeritarkastajana. Eläkkeelle hän jäi Pohjanmaan sotilasläänin komentajan virasta vuonna 1985.
Ylennyksen kenraalikuntaan Erkki Vanninen sai vuonna 1980.
Oscar Hammerstein

Oscar Hammerstein (8. toukokuuta 1846 Stettin – 1. elokuuta 1919 New York) oli preussilaissyntyinen teatteri-impressaari, joka rikastui kiinteistökaupoilla ja rakennutti 1870-luvulta lähtien lukuisia teattereita New Yorkiin. Hän kirjoitti kolme saksankielistä teatterinäytelmää, jotka esitettiin 1860-luvulla New Yorkissa.
Hammersteinin rakennuttamiin teattereihin kuuluivat Harlem Opera House, Columbus Theatre, Manhattan Opera House, Olympia Theatre, Victoria Theatre, Belasco Theatre ja New Opera House. Manhattan Opera Housen kapellimestarina toimi Cleofonte Campanini ja se oli vuosina 1906–1911 Metropolitan-oopperan vakava kilpailija, kunnes Metropolitanin johtokunta osti Hammersteinin osuuden teatterista 1,2 miljoonalla dollarilla. Sopimukseen kuului, että Hammerstein ei saisi järjestää suuria oopperaproduktioita New Yorkissa kymmeneen vuoteen.
Oscar Hammersteinin pojanpoika oli teatterisanoittaja Oscar Hammerstein II.