Chanián arkeologinen museo

Chanián arkeologinen museo () on arkeologinen museo Chanián kaupungissa Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee kaupungin itäosassa keskustan ulkopuolella. Museo esittelee Chanián alueyksikön alueelta löydettyä arkeologista aineistoa pääosin esihistorialliselta ja antiikin ajalta.
Historia.
Aikaisemmat museorakennukset.
Chanián arkeologinen museo perustettiin vuonna 1899 ja sen kokoelman kokoaminen aloitettiin vuonna 1900. Se toimi useissa eri rakennuksissa kunnes siirrettiin vuonna 1963 Chálidon-kadulle Chanián vanhaankaupunkiin entiseen Pyhän Franciscuksen luostarikirkkoon, lähelle kaupungin katedraalikirkkoa Neitsyt Marian temppeliintuomisen katedraalia. Rakennus oli venetsialaisvallan aikana fransiskaanimunkkien käytössä, ja se on ollut olemassa viimeistään vuonna 1595. Osmanivallan aikana se toimi moskeijana ja 1900-luvun alkupuolella elokuvateatterina.
Vanhan museon näyttelytilojen koko oli noin 850 neliömetriä, ja siellä oli esillä noin esinettä. Vuonna 2000 museoon liitettiin Mitsotákis-suvun laaja kokoelma. Museo suljettiin muuttoa varten 13. syyskuuta 2020.
Uusi museorakennus.
Vuonna 2022 museo aloitti toimintansa kokonaan uudessa museokäyttöön suunnitellussa museorakennuksessa, joka sijaitsee Skra-kadulla Chalépan kaupunginosassa kaupungin keskustasta itään. Sen on suunnitellut arkkitehti Theofánis Bompótis työryhmineen. Museon avajaiset olivat 16. huhtikuuta 2022. Museossa on näyttelytiloja kahdessa kerroksessa, ja sen pinta-ala on noin neliömetriä. Alemmassa kerroksessa on kolme näyttelysalia ja ylemmässä kerroksessa yksi näyttelysali.
Kokoelmat.
Museon kokoelmiin kuuluu löytöjä esihistorian paleoliittiselta, neoliittiselta ja minolaiselta kaudelta, sekä antiikin ajalta geometriselta kaudelta roomalaiselle kaudelle saakka. Yhteensä esillä on yli esinettä.
Museossa on esillä muun muassa veistoksia, keramiikkaa, sinettikiviä, metallitöitä, lasiesineitä, koruja, rahoja ja piirtokirjoituksia, mukaan lukien lineaari-A- ja lineaari-B-tauluja. Lattioilla on esillä roomalaisella ajalla tehtyjä lattiamosaiikkeja 200-luvulta jaa. Chanián eli minolaisen ja antiikin ajan Kydonian lisäksi esineitä on muun muassa seuraavista antiikin aikaisista kaupungeista: Aptera, Elyros, Hydramia, Hyrtakina, Kisamos, Lappa, Lissos, Polyrrhenia, Oaksos ja Syia.
Alemman kerroksen ensimmäisessä salissa esitellään Kreetan esihistoriaa, alkaen Gávdoksen paleoliittisista työkaluista ja jatkuen Chanián alueen neoliittisiin ja minolaisen ajan löytöihin. Keskiössä on Chanián Kastéllin kukkula, jolla sijaitsi tärkeä minolainen palatsikeskus, josta on löytynyt runsaasti keramiikkaa ja lineaarikirjoituksia. Näyttely havainnollistaa minolaista uskontoa, arkea ja hautausperinteitä muun muassa rekonstruoiduilla rituaali- ja keittiötiloilla sekä kolmella haudalla.
Toinen sali esittelee siirtymän esihistoriasta historialliseen aikaan varhaisen rautakauden löytöjen kautta. Tämän jälkeen päähuomio on arkaaisen ja klassisen kauden Kydonian ja Apteran kaupunkivaltioissa. Esillä on muun muassa patsaita, mosaiikkeja ja rituaaliesineitä. Näyttely jatkuu 200-luvulla eaa. perustetun vuoristolaisten liiton esittelyllä. Sali esittelee myös alueen tuotantoa, rahataloutta ja ulkomaankauppaa sekä kaupunkien välisiä liittoja ja konflikteja.
Kolmas sali esittelee Länsi-Kreetan asukkaiden arkea historiallisella ajalla. Esillä on rekonstruktio osasta niin kutsuttua ”Saiturin taloa”, joka tuhoutui vuoden 365 maanjäristyksessä. Sali esittelee myös uskontoa, hautaustapoja ja kuvanveistoa. Eräitä kohokohtia ovat keisari Hadrianuksen patsas Diktynnaionista sekä Lissoksen Asklepieionin marmoriveistokset, kuten jumal- ja lapsihahmot.
Museon ylemmässä kerroksessa on esillä laaja osa Konstantínos, Maríka ja Kyriákos Mitsotákisin kokoelmasta, jossa on löytöjä ajalta 4000 eaa.–200 jaa. Näytteillä on muun muassa keramiikkaa, pienoispatsaita, koruja, aseita ja työkaluja. Huomionarvoisia ovat muun muassa Minotaurosta esittävä sinettikivi (n. 1350 eaa.), pronssinen lineaari-A-kirjoituksella varustettu malja (1500-luku eaa.), kultakahvainen tikari (1000-luku eaa.) sekä kaksi suurta pithosta (600-luku eaa.).