tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
DR-DOS

DR-DOS (NovellDOS, OpenDOS) on DOS-käyttöjärjestelmä, 
jolla on ollut useita kehittäjätahoja. Niitä ovat ainakin Digital Research, Novell, Caldera ja Lineo.
Novell osti DR-DOSia kehittäneen Digital Researchin vuonna 1991. Sitä alettiin kehittää vauhdikkaasti ja DR-DOS kilpaili Microsoftin MS-DOSin kanssa. Microsoft puolestaan vastasi tähän kampittamalla kilpailijaansa lisäämällä Windows 3.1:een koodia, joka antoi ylimääräisen virheilmoituksen, jos ikkunointia ajettiin kilpailijan DOS-käyttöjärjestelmällä. Kun keino paljastettiin "Dr. Dobbs" -lehdessä, koodi poistettiin Windowsin julkaisuversiosta.
Microsoftin käyttämä hinnoittelu DR-DOS:iin verrattuna oli myös osana monopolioikeudenkäyntiä.
Versio 7.0 julkaistiin nimellä Novell DOS 7.0. Novell myi käyttöjärjestelmän Caldera Systemsille 400 000 dollarilla kesällä 1996, jolloin käyttöjärjestelmällä oli enää vähän kaupallista arvoa. Caldera sai kuitenkin oikeuden nostaa syytteen Microsoftia vastaan epäreilusta kilpailusta, jonka sen tekikin käyttöjärjestelmän oikeudet saatuaan. Calderan uskotaan saaneen Microsoftilta vähintään 150 miljoonaa dollaria korvauksia vuonna 2000.
Caldera julkaisi DR-DOSin versiot 7.01 ja 7.02 avoimena lähdekoodina nimellä Caldera OpenDOS 7.01 ja Caldera DR-OpenDOS 7.02. Myöhemmin Caldera siirsi kehityksen tytäryhtiö Caldera Thin Clientsille, josta tuli Lineo. Lineo julkaisi version 7.03 sekä sulautetun Caldera DR DOS 7.04/7.05:n, joka sisälsi ainoastaan ytimen ja komentotulkin.
Avoimena julkaistua DR-DOS/OpenDOS 7.01:ta kehittää eteenpäin The DR-DOS/OpenDOS Enhancement Project.
Lineo puolestaan meni myyntiin ja osa sen entisestä johdosta perusti uuden yhtiön DeviceLogics ja osti DR-DOSin oikeudet. DeviceLogics julkaisi DR-DOS 8.0:n version 7.03 ytimellä. DeviceLogics jaettiin myöhemmin kahtia Devicelogicsiksi ja DRDOS Inc.:ksi. DRDOS Inc. julkaisi version 8.1. Sekä versio 8.0 ja 8.1 sisälsivät vapaan FreeDOS-projektin sekä Enhanced DR-DOS:in työkaluja sekä kernelin julkaisematta lähdekoodia ja rikkoivat siten GNU GPL -lisenssiä. Valitusten jälkeen DRDOS Inc. veti molemmat versiot jakelusta.
Holismi

Holismi (, "holos"; ’kokonainen’) on filosofinen ja ontologinen käsite. Holismin arkimääritelmän mukaan kokonaisuus on enemmän kuin osiensa summa, mutta täsmällisemmin ilmaistuna holismilla tarkoitetaan, että jonkin kokonaisuuden ominaisuudet ovat enemmän kuin sen osien ominaisuuksien summa. Kokonaisuuteen sanotaan syntyvän emergenttejä ominaisuuksia, joita ei esiinny yhdessäkään sen osassa sinänsä. Holismin vastakohtana on reduktionismi.
Holismi voi ilmetä toisaalta ontologisessa muodossa eli kannanottoina olemassaolon kysymyksiin sekä toisaalta asioiden selittämisen ja ymmärrettäväksi tekemisen kysymysten yhteydessä (metodologinen holismi, semanttinen holismi). 
Holismi tieteenkritiikkinä.
Holismi kritisoi läntisen tieteen perinteistä näkemystä, jonka mukaan tutkimusongelma on jaettava osiin ja selvitettävä ongelmaa osa kerrallaan. Osissa ei ilmene kokonaisuuden emergenttejä piirteitä, eikä kokonaisuutta voi ymmärtää pelkästään osista lähtemällä. Esimerkkejä:
Holismi, systeemit ja kompleksisuus.
Edellä mainitun tyyppinen ajattelu johtaa kokonaisuuden tutkimiseen kokonaisuutena, tarkemmin sanottuna kompleksisuuden hallintaan. Holismin mukaiset peruskysymykset tutkimuksessa kuuluvat seuraavasti:
Holismin kannalta kolmas kysymys on oleellisin ja myös vaikein.
Koska kokonaisuutta systeeminä ei voi ymmärtää tutkimatta sen ympäristöä, on mainituissa kysymyksissä otettava huomioon myös kokonaisuuden (systeemin) ympäristö. Viimeistään tässä tullaan kompleksisuuden hallintaan jopa yksinkertaisissakin ongelmissa. 
Jo Aristoteles esitti "Metafysiikka"-teoksessa ajatuksen, että kokonaisuus on enemmän kuin osiensa summa. Termi holismi esiintyi kuitenkin ensimmäisen kerran vasta Jan Smutsin kirjassa "Holism and Evolution" vuonna 1926. Kvanttifyysikoista muun muassa David Bohm kannatti holismia.
Aiheesta seuraavana tieteen paradigmana on kirjoittanut mm. amerikkalainen filosofi ja fyysikko Heinz R. Pagels.
Reduktionismi

Reduktionismi on filosofinen oppi, jonka mukaan tietty kokonaisuus on palautettavissa eli redusoitavissa osiinsa. 
Reduktionismin eri muodot.
Ontologisen reduktionismin mukaan ylemmän tason kokonaisuus ei todellisuudessa ole muuta kuin alemman tason kokonaisuuden ilmiöitä. Voidaan ajatella myös, että kokonaisuus ei ole enempää kuin osiensa summa ja emergenteiltä vaikuttavat ilmiöt ovat tosiasiassa sen osien ominaisuuksia. 
Teoreettisessa reduktiossa jonkin teorian lainalaisuuksien osoitetaan olevan toisen teorian lainalaisuuksien ilmenemismuotoja. 
Loogisessa reduktiossa jotakin ilmiökenttää kuvaavat väitteet palautetaan jotakin toista ilmiökenttää koskeviin väitteisiin. 
Kausaalisessa reduktiossa jonkin entiteetin kausaalisten vaikutusten osoitetaan olevan selitettävissä jonkin toisen entiteetin kausaalisilla vaikutuksilla. 
Epistemologisessa eli tieto-opillisessa reduktiossa ajatellaan, että ylemmän tason kokonaisuudesta saadaan tietoa analysoimalla se alemman tason kokonaisuuden avulla. Reduktionismi on holismin vastakohta. 
Ernest Nagelin mukaan ylemmän tason teoria redusoituu alemman tason teoriaan, mikäli ylemmän tason teorian väitteet voidaan johtaa alemman tason teorian väitteistä deduktiivisesti ns. siltalakien avulla.
Reduktionistinen materialisti katsoo, että kaikkeus on täysin palautettavissa atomeihin ja muihin pienempiin hiukkasiin, eikä ilmiöiden taustalla ole viime kädessä mitään muuta.
Sulkeistaminen

Sulkeistaminen on fenomenologiassa käytetty käsite arvostelusta pidättymiselle. Sanan taustalla on antiikin kreikkalaisen filosofian termi epokhe (, "epokhē", käännekohta).
Antiikin filosofiassa.
Antiikin filosofiassa "epokhē" tarkoitti teoreettista hetkeä, jolloin kaikki uskomukset todellisuuden olemassaolosta ja todellisuuden tapahtumista ovat pysähtyneet. Tällöin yksilön oma tietoisuus on suoran kritiikin kohteena, niin että kun uskomukset palautuvat, niillä on tukevampi pohja.
Käsitteen kehitti Aristoteles. Se oli merkittävässä roolissa antiikin skeptikoiden ajattelussa. Pyrrhon katsoi, että emme tiedä mitään. Hänen mukaansa suositeltu asenne oli "epokhe", kaikista arvostelmista pidättäytyminen. Tämä ei kuitenkaan tarkoittanut sitä, ettei olisi ollut mahdollista tehdä mitään valintoja, eikä siten toimetonta elämää. Pyrrhonilaisten skeptikoiden mukaan ihmisten tuli elää tapojen, lakien ja perinteiden mukaan. Skeptikoiden näkökanta ei myöskään tarkoittanut dogmaattista näkemystä siitä, etteä emme voi koskaan tietää mitään, koska tämä olisi kumonnut myös itsensä.
"Epokhe" oli käytössä myös myöhemmässä skeptisismissä, kuten René Descartesin metodologisessa epäilyssä.
Fenomenologiassa.
"Fenomenologinen epokhe" eli "sulkeistaminen" on fenomenologiassa käytetty termi, joka tarkoittaa tietyn osa-alueen rajaamista tutkimuksen ulkopuolelle. Nimi sulkeistaminen tulee vertauskuvana yksinkertaisesti sulkeismerkkeihin asettamisesta.
Fenomenologia tutkii noemaa ja havaintokokemusta, eikä ole niinkään kiinnostunut havainnon materialistisesta kohteesta ja sen olemassaolosta. Se ei kiistä tai vahvista sitä, vaan se sulkeistaa havainnon ihmisen ulkopuolisen osion, koska sitä ei kiinnosta se.
Edmund Husserl otti antiikin filosofian termin "fenomenologia" käyttöön teoksessaan "Méditations cartésiennes" (1931). Tavoitteena oli todellisuuden ”kadottaminen sen uudelleen löytämiseksi” "epokhen" avulla, eli sulkeistamalla olemassaolon ja todellisuuden luonteeseen liittyvät kysymykset. Näin voidaan keskittyä niihin tekoihin, joiden avulla taustoitamme maailmassa olemistamme, toisin sanoen tekoihin, joilla olemme tietoisia itsestämme..
Salva veritate

Salva veritate (lat. "totuus säilyen") on logiikan filosofinen termi, joka tarkoittaa kahden loogisen lausekkeen totuusarvojen samankaltaisuutta. Se tarkoittaa usein myös totuusarvon muuttumattomuutta, jos lauseeseen tehdään muutoksia. Jos esimerkiksi propositiot a ja b voidaan korvata toisillaan totuuden säilyessä, on kyseessä substituutio "salva veritate".
Esimerkiksi pitkään uskottiin, että lauseen totuusarvo ei muutu, jos lauseen eteen lisätään "on totta, että". Lause "sataa" voidaan laajentaa lauseeksi "on totta, että sataa" "salva veritate". Georg Henrik von Wright on todistanut, että kyseinen väite ei tosiasiassa pidä paikkaansa, koska lauseen totuusarvo "voi" muuttua, jos sen eteen lisätään kyseinen toteamus, nimittäin mikäli lause on mieletön. Sinänsä lause "matkalaukku on moraalisempi kuin koripallo" on logiikan kannalta mieletön, mutta "on totta, että matkalaukku on moraalisempi kuin koripallo" sitä vastoin on epätosi lause.
Totuusarvo

Totuusarvo on kaksiarvoisessa logiikassa formaalikielen lauseen ominaisuus, joko "tosi" tai "epätosi"; totuusarvoja merkitään usein myös "t" ja "e" tai "1" ja "0". Moniarvologiikoissa totuusarvoja voi olla kolme tai useampia. Tietojenkäsittelytieteessä ja ohjelmoinnissa totuusarvoja kutsutaan usein boolean-arvoksi tai -operaatioksi. 
Logiikassa on tutkittu myös kieliä, yleensä kaksiarvoisia, joiden joiltakin lauseilta puuttuu totuusarvo. Tämä ilmiö on ollut kiinnostuksen kohteena erityisesti filosofisessa logiikassa. Ehkä ääritapauksena voidaan mainita loogiset empiristit, joista useat sovelsivat formaalia logiikkaa siten, että totuusarvottomien lauseiden nähtiin edustavan niitä mielettömiä, epätieteellisiä metafysiikan väitteitä, joita he eivät voineet hyväksyä (verifikationistinen merkitysteoria). Toisaalta esimerkiksi Michael Dummett on kielifilosofian, metafysiikan ja filosofisen logiikan alaan kuuluvissa tutkimuksissaan samastanut totuusarvottomat lauseet mielekkäisiin, mutta todentamismahdollisuuksiemme ulkopuolelle jääviin väittämiin, joista esimerkkinä keskellä kaukaista aavikkoa väitetty "tähän ei koskaan rakenneta kaupunkia". Vastaavanlaisia filosofisia näkemyksiä on esitetty esimerkiksi etiikan väittämien luonteesta.
Nousuvarjo

Nousuvarjo, toiselta nimeltään vetovarjo, on pyöreä laskuvarjoa muistuttava varjo, jota hinataan esimerkiksi autolla, moottoriveneellä, vesiskootterilla tai moottorikelkalla. Hinausköysi pidetään koko lennon ajan kiinni hinaavassa ajoneuvossa ja näin lentäjältä ei edellytetä koulutusta tai ilmailulupakirjaa. Suomessa käytetään yleensä 100–200 metrin köysiä. Lentokorkeus riippuu hinausköyden pituudesta ollen 65–140 metriä. Nousuvarjolla lennetään ympäri vuoden ja sääolosuhteet tulevat melko harvoin esteeksi. 
Ilmailuviranomaiset eivät määrittele nousuvarjoa ilma-alukseksi tai muuksi ilmaan tarkoitetuksi laitteeksi, eikä nousuvarjon käyttäjiltä näin ollen vaadita viranomaisten järjestämää koulutusta eikä lupakirjoja. Suomessa suurin osa nousuvarjoa lennättävistä henkilöistä on kuitenkin saanut Suomen Nousuvarjo- ja Leijaliitto ry.:n antaman koulutuksen. 
Suomen Nousuvarjo- ja Leijaliitto ry. on riippumaton lajin harrastajien muodostama järjestö, joka kehittää koulutusjärjestelmiä ja pyrkii parantamaan lajin turvallisuutta. Koulutus lisää turvallisuutta ja on suositeltavaa, että ilman koulutusta ei nousuvarjoa lennätettäisi. 
Koulutusjärjestelmä on monitasoinen lennättäjäharjoittelijasta kouluttajaan ja ansiolennättäjään. 
Suomen Nousuvarjo- ja Leijaliitto ry. myös ylläpitää ja kehittää kilpailutoimintaa, johon harjoittelu sekä osallistuminen on nousuvarjoilun harrastetoimintaa. Lentopaikkoja ovat järvet, pellot ja lentokentät. Suomen Nousuvarjo- ja Leijaliitto ry on Suomen Ilmailuliiton jäsenjärjestö.
P=NP

P=NP? on laskennan vaativuusteorian kuuluisimpia ratkaisemattomia ongelmia. Ongelmassa yritetään ratkaista vaativuusluokkien P ja NP suhdetta. P=NP -ongelma voidaan ilmaista epämuodollisesti seuraavasti: "”Jos jonkin ongelman ratkaisu voidaan tarkastaa tehokkaasti, niin voidaanko ongelma myös ratkaista tehokkaasti?”". P=NP -ongelma on yksi Clay-instituutin seitsemästä Millennium-ongelmasta, joiden ratkaisijoille on luvassa miljoona dollaria.
Luokkaan P ("polynomial") kuuluvat kaikki ongelmat, jotka tiedetään voitavan ratkaista "tehokkaasti" eli polynomisessa ajassa. Toisin sanoen ratkaisuun kuuluva aika voidaan ilmaista polynomina ongelman koon suhteen. Luokkaan NP ("non-deterministic polynomial") taas kuuluvat ongelmat, joiden ratkaisun oikeellisuus voidaan tarkastaa tehokkaasti. Määritelmän perusteella P ⊆ NP, eli kaikki P-ongelmat ovat myös NP-ongelmia. Jos P=NP on totta, niin se tarkoittaisi sitä, että myös kaikki NP-ongelmat olisivat P-ongelmia, eli P- ja NP-ongelmat olisivat täsmälleen samat. Kyselyissä suurin osa asiantuntijoista uskoo, että P ei ole yhtä kuin NP, eli Pformula_1NP. 
Esimerkki.
Esimerkki NP-ongelmasta on sudokun ratkaistavuusongelma: löytyykö annettuun sudokuruudukkoon sudokun sääntöjen mukainen ratkaisu? Minkä tahansa ehdotetun ratkaisun oikeellisuus voidaan tarkastaa nopeasti eli polynomisessa ajassa. Jos kuitenkin tarkastellaan sudokuruudukkoa, joka voi olla kuinka iso tahansa, ratkaisun löytämisaika kasvaa eksponentiaalisesti eli paljon nopeammin kuin ratkaisun tarkistamiseen kuuluva polynominen aika. Siispä sudoku on nopeasti tarkistettavissa, mutta ei nopeasti ratkaistavissa. Jos P=NP pitää paikkansa, olisi sudokun ratkaisemiseen olemassa algoritmi, jossa ongelman koko vaikuttaisi ratkaisuaikaan paljon nykyisin tunnettuja menetelmiä vähemmän.
NP-täydellisyys.
NP-täydelliseksi kutsutaan sellaista NP-luokan ongelmaa, jolle polynomisessa ajassa toimivan ratkaisun löytyminen merkitsisi sitä, että kaikkiin luokan NP-ongelmiin löytyisi polynomisessa ajassa toimiva ratkaisu. Siispä yhden NP-täydellisen ongelman ratkaiseminen polynomisessa ajassa tarkoittaisi suoraan, että P=NP pitää paikkansa. NP-täydellisiin ongelmiin kuuluu mm. kauppamatkustajan ongelma ja lukuisia muita tärkeitä ongelmia. Nykyisin kaikki tunnetut NP-täydellisten ongelmien ratkaisualgoritmit ovat ylipolynomisia, eli niiden vaativuus kasvaa erittäin nopeasti ongelman suuruusluokan kasvaessa. 
Populaarikulttuuri.
Vuoden 2012 elokuva Travelling Salesman on tarina neljästä matemaatikosta, jotka Yhdysvaltain hallitus palkkasi ratkaisemaan P vs NP -ongelman.
Simpsonien seitsemännen kauden kuudennessa jaksossa nimeltä "Treehouse of Horror VI" yhtälö P=NP nähdään pian sen jälkeen, kun Homer vahingossa kompastui "kolmannelle ulottuvuudelle".
Holmes NYC-sarjan toisen kauden toisen jakson "Solve for X" juoni pyörii Sherlockin ja Watsonin ympärillä, jotka tutkivat matemaatikoiden murhia, jotka yrittivät ratkaista P vs NP -ongelman.
Martin G. Ljungqvistin romaanissa Rubinkretsen juoni pyörii matemaatikoiden ja P vs NP -ongelman ympärillä.
Hajauttaminen

Hajauttaminen on sijoittamiseen ja säästämiseen liittyvä termi. Sijoituksia voidaan hajauttaa maantieteellisesti (eri maihin ja maanosiin), eri toimialojen yrityksiin ja eri sijoitusinstrumentteihin sekä ajallisesti (ajoitetaan sijoitusten hankinnat/myynnit pidemmälle aikavälille). Hajautuksella haetaan pienempää riskiä yksittäisen sijoituskohteen huonon menestyksen varalta.
Toimintojen hajauttamisella voidaan viitata hallinnon, tukipalvelujen tai esimerkiksi valtion virastojen jakamiseen pienempiin osiin ja/tai niiden hajasijoittamiseen eri alueille. Tavoitteena voi olla esimerkiksi yhteen sijaintipaikkaan tai suureen kokoon liittyvien riskien pienentäminen ja työpaikkojen luominen. Negatiivisina vaikutuksina se voi muun muassa lisätä kustannuksia tai vähentää tehokkuutta, muun muassa välimatkojen kasvaessa.
Päätösvallan hajauttamisella tai jakamisella viitataan tilanteeseen, jossa keskitettyä hallinnollista päätöksentekoa jaetaan pienempiin osiin, tai tilanteeseen jossa organisaatiossa annetaan mahdollisuus päättää useammista asioista joko itse tai alueellisesti. Positiiviset vaikutukset voivat syntyä muun muassa byrokratian vähenemisestä, paikallisen tilanteen paremmasta tuntemisesta ja reaktionopeudesta. Negatiivisia puolia ovat esimerkiksi "omaan pussiin pelaaminen" ja mahdollinen tasaveroisten ja ristiriitaisten osapuolien synnyttämä valtataistelu päätöksenteon ympärillä. 
Tietoteknisellä hajauttamisella tarkoitaan tietojenkäsittelyprosessien jakamista useammalle tietokoneelle. Tällä voidaan tavoitella muun muassa parempaa virheensietokykyä tai helpompaa konetehon lisäämistä (lisätään ryhmään uusi tietokone sen sijaan että päivitettäisiin vanhaa tietokonetta tehokkaammaksi).
PTS-DOS

PTS-DOS on venäläisen PhysTechSoftin kehittämä MS-DOS-yhteensopiva käyttöjärjestelmä. Nykyisin omaa versiotaan PTS-DOS:sta kehittää myös joidenkin entisten PhysTechSoftin ohjelmoijien perustama saksalainen Paragon GmbH.
PTS-DOSista on olemassa ainakin versiot "Paragon DOS Pro 2000" ja "PTS-DOS 2000". PhysTechSoft jatkoi PTS-DOS:n kehittämistä ja julkaisi lopulta version "PTS-DOS 32":n, joka on 32-bittinen DOS.
Rahoitusväline

Rahoitusväline on väline, jota liikkeenlaskija käyttää varojen hankkimiseen. Käytännössä se on mikä tahansa sopimus, joka muodostaa yhdelle taholle saatavan ja toiselle vastattavan. Rahoitusvälineitä tehdään ja niillä käydään kauppaa rahoitusmarkkinoilla.
Rahoitusvälineestä käytetään myös termiä "rahoitusinstrumentti". Sijoittajan näkökulmasta rahoitusväline on sijoituskohde.
Yrityksen rahoittamisen rahoitusinstrumentit jaetaan tavallisesti kolmeen: omaan pääomaan, vieraaseen pääomaan ja välirahoitusinstumentteihin. Oman pääoman ehtoisista instrumenteista tavallisin on osake, vieraan pääoman ehtoisista taas laina. Muita rahoitusinstrumentteja ovat esimerkiksi optiot, warrantit ja debentuurit.
Jälkimarkkinakelpoisilla rahoitusinstrumenteilla voidaan käydä kauppaa pörssissä.
EU:n MiFID -direktiivikokonaisuus on säädellyt rahoitusvälineiden markkinoita vuodesta 2018 alkaen.
Pörssi

Pörssi on säännelty ja organisoitu julkinen kauppapaikka, jossa kauppaa käydään erityisesti osakkeilla, raaka-aineilla, valuutoilla, futuureilla ja optioilla.
Historia.
Ensimmäinen pörssi maailmassa oli Amsterdamin pörssi, jossa kaupankäynti alkoi vuonna 1602. Vuoden 1688 mainion vallankumouksen myötä hollantilaiset vaikutteet ja innovaatiot siirtyivät Britanniaan ja samana vuonna alkoi kaupankäynti osakkeilla Lontoon pörssissä. 
Helsingin pörssin ensimmäinen liike tehtiin 7. lokakuuta 1912. Vuonna 2003 Helsinki Stock Exchange (HEX) fuusioitui ruotsalaisen OM:n kanssa OMX (Aktiebolaget Optionsmäklarna) -konserniksi. Vuonna 2007 yhdysvaltalainen Nasdaq hankki OMX-konsernin ja Helsingin pörssistä tuli osa Nasdaq OMX Groupin pörssejä.
Kaupankäynti on julkista eli tehtyjen kauppojen määrät, hinnat ja välittäjät ovat julkisia. Pörssissä noteeratuille hyödykkeille määräytyy pörssikurssi kysynnän ja tarjonnan mukaan. Kaupankäynti pörssissä perustuu välittäjien pörssiin toimittamiin asiakkaidensa osto- ja myyntitoimeksiantoihin. 
Pörssin toimintaa säätelee lainsäädäntö, joka määrittelee muun muassa pörssinoteeratuille yrityksille velvollisuuksia.
Erilaisia pörssejä.
Useimmiten pörssillä viitataan arvopaperipörssiin, jossa käydään kauppaa pörssiyhtiöiden osakkeilla. Pörssinoteeratut yritykset ovat yleensä suuryrityksiä, joita virallisemmin tässä yhteydessä kutsutaan listayhtiöiksi.
Pörssikauppaa käydään myös muilla rahoitusinstrumenteilla tai hyödykkeillä (niin sanottu raaka-ainepörssi). Pörssejä ovat arvopaperipörssien lisäksi muun muassa sähköpörssi, öljypörssi ja turkispörssi.
Suurimmat pörssit.
Suurimmat pörssit (nykyiset 20 suurinta markkina-arvolla ja yli 1 biljoonan Yhdysvaltain dollarin markkina-arvo) pörssiyhtiöiden liikkeeseen lasketuista osakkeista:
Kesäpäivä Kangasalla

Kesäpäivä Kangasalla (ruotsinkielinen alkuperäisnimi "En sommardag i Kangasala"), jota joskus kutsutaan ensimmäisen säkeensä mukaan nimellä Mä oksalla ylimmällä, on Zacharias Topeliuksen 1853 kirjoittama runo ja osa Sylvian laulut -sarjaa. Runosta on kaksikin käännöstä suomeksi, yleisemmin käytetty P. J. Hannikaisen (1854–1924) käännös ja harvinaisempi Otto Mannisen (1872–1950) käännös.
Gabriel Linsén sävelsi runon lauluksi 1864. "Kesäpäivä Kangasalla" nimettiin Pirkanmaan maakuntalauluksi 1995 ja sitä lauletaan kesäisenä kotiseutulauluna Kangasalla. Laulu tunnetaan ympäri Suomea, sillä se on ollut vanhastaan yksi suosituimpia koululauluja. Lauluversioissa on yleensä mukana vain runon ensimmäinen, viides ja kuudes säkeistö. Laulu on myös soitinteoksena tunnettu Oskar Merikannon pianoimprovisaationa.
Laulussa esiintyviä paikkoja ovat muun muassa Längelmävesi- sekä Roine-nimiset järvet ja Harjulan seljänne. Huomattavaa on, että ruotsinkielisessä versiossa laulun paikka on Haralan harju, josta näkyy Vesijärvi. Suomenkielinen versio sijoittuu jommallekummalle Längelmävettä ja Roinetta erottavista harjuista, Keisarinharjulle tai Vehoniemenharjulle.
"Kesäpäivä Kangasalla" on levytetty useaan otteeseen. Laulettuja levytyksiä ovat tehneet muun muassa tamperelainen Nekalan tyttökuoro ja yksinlauluna Mauno Kuusisto sekä pianolla Eero Heinonen ja Izumi Tateno.
Kansainvälinen Jääkiekkoliitto

Kansainvälinen Jääkiekkoliitto eli IIHF (, , ) on jääkiekon kattojärjestö, joka hallinnoi jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuja ja järjestää jääkiekon osalta olympialaiset yhteistyössä NHL:n kanssa. Liiton tehtävänä on ylläpitää jääkiekon maailmanrankingia.
IIHF perustettiin vuonna 1908, ja sen päämaja sijaitsee Zürichissä, Sveitsissä. Aikoinaan liittoa ei perustettu sen takia, että laji olisi ollut suuri, vaan sen takia, että se oli pieni ja sitä oli määrä kehittää. Jääkiekko on yksi ensimmäisistä urheilulajeista, jolle on perustettu oma kansainvälinen liitto ja omat kansainväliset turnaukset.
Kansainvälisen Jääkiekkoliiton puheenjohtajana on toiminut syyskuusta 2021 lähtien kanadalais-ranskalainen Luc Tardif.
IIHF:n lajivalikoimaan kuuluu myös rullakiekko, jonka maailmanmestaruuskilpailut se järjestää vuosittain.
Avco Cup

Avco Cup (myös Avco World Trophy) oli WHA-liigan mestaruuspalkinto, jonka voitti pudotuspelien voittaja.
Avco Cupin voittajat:
Kolme suomalaista on voittanut Avco Cupin: Heikki Riihiranta, Markus Mattsson ja Veli-Pekka Ketola.
Luettelo Helsingin pörssissä noteeratuista yhtiöistä

Tämä on luettelo Helsingin pörssissä noteeratuista pörssiyhtiöistä. Yhtiöt on luokiteltu pörssin toimialaluokituksen mukaisesti. Lisäksi yhtiöt jaettu pörssin luokituksen mukaisesti markkina-arvoltaan suuriin (yli 1 mrd. €), keskisuuriin (yli 150 milj. €) ja pieniin (alle 150 milj. €).
Pääosa Helsingin pörssissä noteeratuista yhtiöistä on suomalaisia, mutta joukossa on myös ruotsalaisia yhtiötä kuten SSAB ja Telia Company sekä yksi virolainen yhtiö, Tallink Grupp.
Yhtiöt.
Lähteet:
Atria

Atria Oyj on suomalainen elintarviketeollisuuden yritys.
Atria-konserni jakaantuu kolmeen liiketoiminta-alueeseen, jotka ovat Atria Suomi, Atria Ruotsi ja Atria Tanska &amp; Viro. Atrian asiakasryhmiä ovat päivittäistavarakauppa, Foodservice -asiakkaat ja alan teollisuus. Lisäksi sillä on omiin tuotemerkkeihin perustuvaa Fast Food -konseptiliiketoimintaa.
Atrian juuret ulottuvat vuoteen 1903, jolloin perustettiin sen vanhin omistajaosuuskunta. Atria Oyj:n osakkeet listataan Helsingin pörssissä.
Historia.
Vuonna 1903 Kuopion Karjanmyyntiosuuskunta (KKO) perustettiin Bruno Ilmoniemen johdolla. Osuuskunta osti makkaratehtaan vuonna 1910, jolloin myös ensimmäiset Atrian makkarat valmistettiin.
Vuonna 1914 Karjanmyyntiosuuskunta Itikka perustettiin Seinäjoella. Kolme vuotta myöhemmin Itikka rakensi makkaratehtaan.
Ensimmäiset atrialaiset valmisruuat tulivat myyntiin vuonna 1937. Vuotta myöhemmin KKO vaihtoi nimekseen Savo-Karjalan Osuusteurastamo.
Vuonna 1956 Savo-Karjalan Osuusteurastamosta tuli Lihakunta. Toiminta alkoi kattamaan myös teollisuuden ja kaupan.
Lihakunta ja Karjapohjola fuusioivat laajentaen Pohjois-Suomeen vuonna 1972. 1970-luvun puolivälissä Lihakunta osti Pohjolan Liha Oy:n. Samana vuonna Itikka osti Maan Liha Oy:n osake-enemmistön.
Vuonna 1981 Lihakunta ja Itikka hankkivat molemmat omistukseensa osan Osuustukkukaupan lihasektorista. 
1980-luvun puolivälissä Itikka osti OK-Liha Oy:n. 
Vuonna 1988 Lihakunnan tytäryhtiö Lihapolar Oy perustettiin. Se alkoi huolehtia kaikesta tuotannollisesta toiminnasta, myynnistä ja markkinoinnista. Myös Itikka Liha-botnia Oy perustettiin. Kaikki Itikan teollinen ja kaupallinen toiminta hankintaa ja eläinvälitystä lukuun ottamatta siirrettiin tälle tytäryhtiölle.
Lihapolar Oy ja Itikka Liha-botnia Oy fuusioituvat vuonna 1990.Vuotta myöhemmin Itikka-Lihapolar aloitti toimintansa. Yhtiö hankki omistukseensa Osuuskunta Pohjanmaan Lihan ja listautui pörssiin.
Vuosina 1992–1996 toimintoja alettiin keskittää voimakkaasti kolmeen toimipisteeseen.
Nurmon valmisruokatuotantoa tehostettiin vuonna 1996, ja vuonna 1999 Forssalainen Liha ja Säilyke Oy hankittiin osaksi konsernia.
Atria listautui Helsingin pörssiin vuonna 1994. Yhtiö syntyi kahden suomalaisen liha-alan yrityksen, Lihapolar Oy:n ja Itikka Liha-botnia Oy:n fuusiossa vuonna 1990. 
Tärkeimmät/merkittävimmät konserniyritykset liiketoiminta-alueiden mukaisesti.
Atria Suomi Oy on Atria Oyj:n tytäryhtiö, joka vastaa konsernin Suomen toiminnoista. Yritys kehittää, valmistaa ja markkinoi tuoreita elintarvikkeita ja niihin liittyviä palveluja. Atria Suomen liiketoimintoja ovat:
Muita konserniyrityksiä:
Monivaiheinen unirytmi

Monivaiheinen unirytmi tai Ubermanin unirytmi on vaihtoehtoinen nukkumistahti, jossa keskimääräisten 8 tunnin yöunien sijaan tiivistetään nukkumisen tarve kahdesta viiteen tuntiin päivässä. Tähän päästään levittämällä yöunet lyhyisiin 20–45 minuutin nokosiin pitkin vuorokautta. Seurauksena on luonnollisesti valveillaoloajan lisääntyminen.
Tämä unirytmi toimii siten, että REM-vaiheen suhteellinen osuus maksimoidaan . Tähän vaiheeseen vajoamiseen kuluu tavallisesti pitkä aika. Kun aivot kokevat unitilan tarpeeksi usein ehtimättä kuitenkaan syvimpään vaiheeseen, alkaa REM-tila tulla paljon nopeammin nukahtamisen jälkeen. Pikkuhiljaa lyhyistäkin nokosista alkaa suurempi ja suurempi osa olla REM-vaihetta. Ubermanilaisten itsensä mukaan sopeutuminen unirytmiin tapahtuu aivojen puolesta keskimäärin 10 päivän kuluttua, mutta unirytmiä kokeilevan kannattaa kuitenkin varata vähintään kuukausi rytmiin pääsemiseen.
REM-univaiheen estämisen tunnetaan aiheuttavan vakavia oireita niin eläimillä kuin ihmisilläkin. Kun eläimiltä on estetty REM-vaihe, ne ovat tutkimusten mukaan kuolleet 3–8 viikon aikana. Monivaiheisen unirytmin harrastajien pitäisi kuitenkin saada saman verran REM-unta kuin pitkien yöunienkin nukkujat, jolloin heillä kuuluisi olla myös samanlaiset energiatasot.
Pelkkä REM-uni ei kuitenkaan riitä. Syvät unen vaiheet (unitasot 3–4) ovat tärkeitä palautumisen ja hormonaalisen tasapainon kannalta ja kasvuhormonin erittymisen takia.
Pidempään Ubermanin unirytmiä harjoittaneiden unijärjestys muotoutuu siten, että he ehtivät myös syvän unen vaiheeseen 20 minuutin torkun aikana. Ennen kuin tähän tottuu, saattaa Uberman-harjoittelija (erityisesti aamuyöstä ) olla heräämättä herätyskelloihin tai kokea muistinmenetyksiä tai kognitiivisen toiminnallisuuden merkittävää heikentymistä. Uberman ei ole kuitenkaan ainoa monivaiheisen unirytmin muoto. Esimerkiksi Everyman unirytmi sallii henkilön nukkua yöllä pidemmän jakson, tyypillisesti 1,5–3,5 tuntia, jonka aikana syvä unen tila on helpommin saavutettavissa, syvästä unesta ei tule niin puutetta, ja kognitiivisia häiriötiloja tai muistinmenetyksiä ei välttämättä ilmene lainkaan. Tästä johtuen Everyman on huomattavasti helpommin opittavissa kuin Uberman.
Aihetta ei kuitenkaan ole tutkittu tarpeeksi, jotta aiheesta olisi muuta kuin anekdotaalista kokemusta. Monet lääketieteelliset asiantuntijat pelkäävät, että muiden univaiheiden vähemmälle jääminen saattaisi aiheuttaa neurologisia tai henkisiä ongelmia, mutta tästä ei ole empiiristä tutkimusta suuntaan eikä toiseen. Yleisesti ottaen unenpuute aiheuttaa alentunutta kykyä hoitaa arjen askareita, immuunijärjestelmän heikkenemistä sekä heikentää kasvuhormonien eritystä ja kehon kykyä polttaa sokeria.
Monivaiheisessa unirytmissä tunnetaan myös esiintyvän enemmän unen kontrollointia.
Kuuluisuuksien, kuten Leonardo da Vincin ja Thomas Alva Edisonin väitetään käyttäneen monivaiheista unirytmiä. Maailman vahvin Nalle -sarjakuvan Kilpisellä on monivaiheinen unirytmi. Seinfeld-televisiosarjan Kramer-hahmo yrittää eräässä jaksossa sopeutua tällaiseen rytmiin.
Aiheesta muualla.
Kokeilijoiden päiväkirjoja:
Atria Suomi

Atria Suomi Oy on Atria Oyj:n tytäryhtiö, joka vastaa konsernin kotimaan toiminnoista. Yritys kehittää, valmistaa ja markkinoi suomalaiseen lihantuotantoon pohjautuen lähinnä lihaa, liha-pohjaisia valmisteita ja ruokia sekä niihin liittyviä palveluita.
Atrian tuotantolaitokset sijaitsevat Seinäjoella, Kuopiossa, Forssassa, Kauhajoella ja Karkkilassa. Kuopiossa toiminta loppui syksyllä 2013. Lisäksi yrityksellä on asiakaspalvelukeskus ja muita toimistotiloja Seinäjoella ja myyntikonttorit Tampereella ja Helsingissä. Atrian ruokatehdas sijaitsee Seinäjoen Nurmossa ja salaattitehdas Forssassa. Muut tehtaat ovat teurastamoja. Vuonna 2013 avattu Kauhajoen teurastamo kuului tuolloin Euroopan kymmenen suurimman teurastamon joukkoon.
Atria Suomen toimitusjohtaja on Mika Ala-Fossi.
Malmin lentokenttä

Malmin lentokenttä () on Malmin kaupunginosaan ja peruspiiriin kuuluva osa-alue Koillis-Helsingissä. Asuinalueen nimi tulee alueella olevasta 1936 valmistuneesta Malmin lentoasemasta. Alue sijaitsee pääradan varrella sijaitsevan Tapanilan itäpuolella ja Lahdenväylän pohjoispuolella. Lentoaseman lisäksi siihen kuuluvat myös sen länsipuolella olevat pientaloalue Sunnuntaipalstat sekä Fallkulla kartanoineen ja kerrostaloalueineen.
Alueen naapurikaupunginosia ovat Ala-Malmi kentän etelä- ja länsipuolella, Tapanila ja Puistola alueen pohjoispuolella sekä työpaikka-alueena toimivat Tattarisuo ja Tattariharju alueen itäsivustalla. Lisäksi vieressä on Kivikon kaupunginosa Lahdenväylän itäpuolella. 
Malmin lentokenttä liitettiin muun Malmin yhteydessä Helsinkiin vuoden 1946 alueliitoksessa.
Väestö ja palvelut.
Malmin lentokentän osa-alueen maapinta-ala on 2,25 neliökilometriä ja asukasluku on 2 134 henkeä (31.12.2024). Työpaikkoja alue tarjosi 399 henkilölle (31.12.2022). Malmin lentokentän palvelutarjonta kunnallisten peruspalvelujen osalta on vähäistä. Alueella sijaitsee lähinnä nuorisotila. Muiden palvelujen, kuten päiväkotien, koulujen, terveyspalvelujen ja kirjaston, osalta lentokenttäläiset joutuvat kääntymään erityisesti Tapanilan ja Ala-Malmin palvelutarjonnan puoleen. 
Asuinrakentaminen.
Alueen tulevaisuudesta, erityisesti alueen keskeisimmän toiminnan eli Helsinki-Malmin lentoaseman lentotoiminnan jatkumisesta ja vastaavasti asuntorakentamisen lisäämisestä, on käyty vuosien varrella kiivaita keskusteluja. 
Alueen kaavoitus ja muu suunnittelu olivat jo pitkällä, kun Helsingissä ehdokkaana olleen toimitusministeri Kimmo Tiilikaisen johtama ympäristöministeriö palautti lentoaseman rakennussuojeluasian huhtikuussa 2019 viikkoa ennen vaaleja valmisteluun, ja suunnitelmat menivät jäihin. "Helsingin Sanomien" toimittaja Lari Malmberg pohtii artikkelin kommenttiosuudessaan, oliko kyseessä ”vaalitemppu, jolla kosiskellaan kentän puolustajia”. Nallenrinne-nimisen alueen katujen rakentaminen alkoi joulukuussa 2024 ja asuinrakentamisen siellä on tarkoitus alkaa vuoden 2025 loppupuolella. Nallenrinteeseen, joka sijaitsee Malminkentän eteläosassa Tattariharjuntien varrella, rakennetaan asuntoja noin 2 800 asukkaalle, lähipalveluja sekä päiväkoti.
Malmin lentokentän suunnittelualueesta käytetään suunnittelun aikana nimeä ”Malminkenttä”.
Neperin luku

Neperin luku (Napierin luku) on matemaattinen vakio, jonka likiarvo viidentoista desimaalin tarkkuudella on 2,718 281 828 459 045 ja jolle on kiinnitetty merkintä formula_1. Neperin luku on luonnollisen logaritmi­funktion kantaluku. Se on saanut nimensä skotlantilaisen matemaatikon John Napierin mukaan. Napier itse ei käyttänyt kantalukua formula_1, mutta jälkeenpäin on huomattu, että hänen logaritmien laskujärjestelmänsä on liittynyt luonnolliseen logaritmiin. Neperin luku on irrationaalinen ja transsendenttinen. Transsendenttisuustodistuksen antoi Charles Hermite vuonna 1873. Luku tunnetaan toiselta nimeltään myös Eulerin lukuna Leonhard Eulerin mukaan.
Neperin luku on määritelmän mukaan formula_3
Eksponenttifunktio.
Neperin luvulla on suuri merkitys eksponenttifunktion formula_4 kantalukuna.
Tällä funktiolla on se ominaisuus, että funktion derivaatta on sama kuin funktio itse.
Kun eksponenttifunktion formula_5 kantalukuna on positiivinen luku formula_6, niin tällaisen funktion derivaatta on funktio itse kerrottuna vakiotekijällä. Jos tämä kantaluku formula_6 on Neperin luku, niin kyseisen vakiotekijän arvo on formula_8. Tämä voidaan osoittaa seuraavasti:
Olkoot formula_9. Derivaatan määritelmän mukaan
formula_10
Näin huomataan, että kaikilla kantaluvun formula_6 arvoilla funktion formula_5 derivaatta on funktio itse kerrottuna lausekkeella
formula_13.
Oletetaan sitten, että jollakin kantaluvun formula_6 arvolla formula_1 tämä raja-arvo on 1 eli
formula_16
Koska osamäärän raja-arvo = osoittajan raja-arvo jaettuna nimittäjän raja-arvolla, niin nimittäjän raja-arvolla kertomalla saadaan
formula_17
Siis luku formula_1 on sama kuin Neperin luku.
Vaihtoehtoisia esitysmuotoja.
Neperin luvulle tunnetaan seuraava sarjakehitelmä:
formula_19
Koska kertoma formula_20 kasvaa luvun "n" kasvaessa todella nopeasti, voidaan tämän sarjan avulla melko nopeasti laskea hyviä Neperin luvun likiarvoja.
Luku formula_1 voidaan esittää seuraavanlaisena äärettömänä tulona, joka tunnetaan Pippengerin tulona: 
formula_22
formula_1 saadaan määrättynä integraalina funktiosta formula_24:
formula_25
Sovelluksia.
Kuvitellaan, että pankki maksaa vuodessa 100 % koron. Jos pankkitilin alkusaldo on 1 €, niin vuoden kuluttua saldo on 1 €·2,0 = 2 €. Jos pankki maksaisikin 50 % koron kaksi kertaa vuodessa ja jälkimmäisellä kerralla korkoa korolle, olisi loppusaldo 1 €·1,52 = 2,25 € ja jos taas 33,3… % koron 3 kertaa vuodessa: 1 €·(1,333…)3 ≈ 2,370 €. Kun pankki maksaa 1/n-kertaisen koron n kertaa vuodessa, on loppusaldo 1 €·(1+1/n)n. Kun 1/n lähestyy nollaa eli maksukertojen määrä lähestyy ääretöntä, niin lähestyy termi (1+1/n)n "e":tä. Samaan tapaan jos alkuperäinen korkoprosentti olisi "x" % ja maksukertojen lukumäärää vastaavalla tavalla tihennettäisiin, saataisiin raja-arvona loppusaldoksi "ex/100 €".
Myös luonnossa esiintyy kasvuilmiöitä, jotka noudattavat samantapaista matemaattista lakia. Tällaista sanotaan eksponentiaaliseksi kasvuksi. Likimääräisenä esimerkkinä tällaisesta voidaan mainita puun kasvu.
Saunalahti

Saunalahti voi tarkoittaa:
Saunalahti on myös usean vesistön nimi:
Näiden lisäksi Suomen kartalta löytyy satoja muita Saunalahti-nimisiä Vakaveden osia.
Deus Ex

Deus Ex on Ion Stormin kehittämä toimintaroolipeli, jonka on julkaissut Eidos Interactive ja Aspyr. Peli on julkaistu vuonna Mac OS:lle ja Windowsille sekä myöhemmin PlayStation 2:lle nimellä "Deus Ex: The Conspiracy".
Deus Exiä pidetään yhtenä parhaista videopeleistä.
Pelaaminen.
Pelissä on julkaisuajankohtaansa nähden poikkeuksellisen suuret mahdollisuudet valita etenemistapansa. Samat tehtävät voidaan suorittaa joko toiminnallisena ammuskeluna tai varovaisena hiiviskelynä. Pelaaja voi muun muassa päättää tappaako, tainnuttaako, hämääkö tai kiertääkö vihollisensa. Vain harvassa tehtävässä on määrätty etenemistapa ja monissa on useita ratkaisuja. 
Juoni.
Pelin tapahtumat sijoittuvat vuoteen 2052, jolloin maailman tilanne on ajautunut entistä huonompaan suuntaan, ja Harmaaksi surmaksi kutsuttu virus on tarttunut moniin ihmisiin. Virukseen on jo valmistettu lääke nimeltään Ambrosia, mutta se on erittäin kallista ja vain vaikutusvaltaisilla ja rikkailla henkilöillä on mahdollisuus saada sitä. Tämän seurauksena terroristijärjestö NSF (National Secessionist Forces) on asettunut valtiovaltaa vastaan ja sen tavoitteena on lääkeannosten varastaminen ja kuljettaminen siviileille väkivaltaisin ottein. Pelin ensimmäisenä vihollisena esitetäänkin NSF, jota vastaan Yhdistyneiden kansakuntien terrorisminvastaisen yksikön UNATCO:n (The United Nations Anti-Terrorist Coalition) agentti JC Denton lähetetään. 
Pelissä tapahtuu kuitenkin juonenkäänne, jonka seurauksena peli keskittyy salaliittoteorioihin ja Harmaan surman parantamiseen, jossa aiemmin esitetyt käsitteet muuttavat merkitystään, ja peli saa kokonaan uuden päätavoitteen.
Vastaanotto.
IGN antoi pelille arvosanaksi 9.4/10 arvostelussaan.
Otto Manninen

Otto Manninen (13. elokuuta 1872 Kangasniemi – 6. huhtikuuta 1950 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, runoilija ja suomentaja. Ystävänsä Eino Leinon ohella hän oli 1900-luvun alkupuolen suomalaisen runouden uranuurtajia.
Elämä ja ura.
Manninen syntyi Kangasniemellä maanviljelijäperheeseen; hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Topias Manninen ja Matilda Manninen. Manninen pääsi ylioppilaaksi Mikkelin lyseosta vuonna 1892, opiskeli Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1897. Aluksi hän työskenteli "Koitar"- ja "Valvoja"-lehdissä, sittemmin Kansallisteatterissa ja vuosina 1913–1937 Helsingin yliopiston suomen kielen lehtorina. Hän avioitui Anni Swanin kanssa vuonna 1907. Otto Mannisen ja Anni Swanin poikia olivat hallintovirkamies, suomentaja ja tietokirjailija Antero Manninen (1907–2000), runoilija Sulevi Manninen (1909–1936) ja teatterinjohtaja Mauno Manninen (1915–1969). Otto Manninen sai professorin arvon vuonna 1925 ja hänestä tuli filosofian kunniatohtori 1927 ja teologian kunniatohtori 1942.
Ensimmäisen runokokoelmansa Manninen julkaisi verrattain myöhään, 33-vuotiaana vuonna 1905. Hän oli lisäksi merkittävä suomentaja ja siten tärkeä suomalaisen kirjallisuuden kehittäjä.
Mannisen runoudelle on tyypillistä loppuun saakka hiottu ja harkittu muoto.
Manninen oli Suomen Pen-klubin ensimmäinen puheenjohtaja.
Wäinö Aaltosen veistämä Mannis-patsas on pystytetty vuonna 1954 Mikkeliin. Lisäksi Mikkelissä on kirjailijan mukaan nimetty Otto Mannisen katu. Kangasniemellä on Ukri Merikannon suunnittelema Otto Mannisen muistomerkki "Kaukomieli". Kunnan keskustassa on myös Manniselle omistettu katu.
Jouko Laxell

Jouko Ilmari Laxell (s. 15. syyskuuta 1947 Kisko) on suomalainen kiinteistöalan yrittäjä ja poliitikko. Hän toimi Kokoomuksen kansanedustajana vuosina 2004–2011. Laxell nousi eduskuntaan Ville Itälän siirryttyä Euroopan parlamentin jäseneksi 20. heinäkuuta 2004 oltuaan sitä ennen Itälän varaedustaja vuodesta 2003. Hänet valittiin toiselle kaudelle (2007–2011) vuoden 2007 eduskuntavaaleissa. Vuoden 2011 vaaleissa hän ei enää ollut ehdolla.
Hän on toiminut vuoden 2004 syksystä eduskunnan ympäristövaliokunnan jäsenenä ja suuren valiokunnan varajäsenenä. Kevään 2006 hän oli myös talousvaliokunnan jäsenenä.
Laxell on Salon yrittäjien varapuheenjohtaja ja Varsinais-Suomen yrittäjien hallituksen jäsen. Laxell oli 1970-luvun lopussa perustamassa Tekniset-ketjua ja toimi Kodin Tekniset ry:n hallituksessa 1980-luvun alkuun. Laxell on Salon Seudun Puhelin Oy:n ja Salon Seudun Osuuspankin hallintoneuvostojen jäsen. Laxell toimi 30 vuotta Kodinkonealan kauppiaana Salossa (Radio-Laxell Oy 1972–2002). 
Laxell on Varsinais-Suomen liiton jäsen, Salon kaupunginvaltuuston jäsen (2000–), Salo-Uskela-seurakunnan kirkkovaltuuston jäsen (2002–), Muurlan opiston johtokunnan jäsen ja Suomen Nyrkkeilyliiton hallituksen jäsen.
Laxell avioitui Anna-Marja Laxellin kanssa 1983. Heillä on kaksi lasta.
Kuolan niemimaa

Kuolan niemimaa (; ) sijaitsee Luoteis-Venäjällä. Niemimaan pohjoispuolella on Barentsinmeri, etelä- ja itäpuolella Vienanmeri. Hallinnollisesti Kuolan niemimaa kuuluu Murmanskin alueeseen, jonka pääosan se muodostaa.
Nimen alkuperä.
Tutkijoiden mielestä niemimaan nimi (Кола, "Kola") johtuu saamelaiskielista ja tarkoittaa “kala”: esimerkiksi "кӯлль" tarkoittaa “kala” tänäpäiväiseksi kiltinänsaameksi.
Maantiede.
Kuolan niemimaan pinta-ala on noin 100 000 neliökilometriä. Lähes koko niemimaa sijaitsee pohjoisen napapiirin pohjoispuolella, vain kaakkoisin osa ulottuu napapiirin eteläpuolelle. Niemimaan pisin joki on 480 kilometriä pitkä Ponoi. Geologisesti alue on osa Fennoskandian kilpeä, joka koostuu kvartäärikauden aikaisten sedimenttikerrosten peittämästä gneissistä, graniitista ja kiteisistä kivilajeista. Niemimaalla on kaksi tunturialuetta: Hiipinä- ja Lujaurtunturit. Korkein tunturi Murmanskin alueella on Tšasnatšorr (1 199 metriä).
Ilmasto.
Golfvirran ansiosta Murmanskin alueen ilmasto on suhteellisen lauha, mikä selittää ikiroudan puuttumisen alueelta. Mereltä puhaltava kostea ja raaka tuuli tekee ilmastosta kuitenkin ankaran. Tammikuun keskilämpötila on rannikolla −8 celsiusastetta ja sisämaassa −13 celsiusastetta. Kesä kestää vain muutaman kuukauden tai joskus vain muutaman viikon, keskilämpötilojen vaihdellessa +8 celsiusasteen ja +13 celsiusasteen välillä.
Väestö.
Kuolan niemimaalla on ollut asutusta jo kivikaudella. Varhaisimmat kulttuurin merkit on jättänyt niin sanottu Komsan kulttuuri noin 7000–5000 eaa. Kuolan niemimaata asuttaa venäläisten lisäksi saamelaisten alkuperäiskansa. Kantalahden ympäristössä asuneet karjalaiset ovat toisen maailmansodan jälkeen käytännössä sulautuneet venäläisiin. Kuolaan muutti 1800-luvulla myös suomalaisia, jotka kuitenkin pakkosiirrettiin kesällä 1942 muualle Neuvostoliittoon toisen maailmansodan aikana. Niemimaalla on asunut myös norjalaisia.
Kuolan niemimaan asukasluku on lisääntynyt teollisuuden kehityksen myötä. Vuonna 1920 niemimaalla oli 14 000 ja vuonna 1940 jo 318 000 asukasta. Vuonna 2007 asukkaita oli noin 880 000.
Asukkaista suuri osa asuu Kuolanvuonon rantamilla ja Pietariin vievän valtatien tuntumassa olevissa kaupungeissa. Alueen suurimmat kaupungit ovat Murmansk, Apatiitti, Severomorsk, Montšegorsk, Kirovsk ja Kantalahti.
Luonnonvarat.
Kuolan niemimaalla on paljon mineraalivaroja, ja se onkin yksi Venäjän tärkeimmistä kaivosteollisuusalueista. Esimerkiksi suuria määriä nikkeliesiintymiä löytyy muun muassa Montšegorskin kaupungista. Muista paikoista löytyy myös rautamalmia ja muita raskasmetalleja. Alueen luonto on saastunut raskaan teollisuuden vuoksi pahasti, ja myös metsien liikahakkuut ovat olleet yleisiä. Lovozeron tunturialueella harjoitetaan poronhoitoa. Elinkeinoihin kuuluu myös kalastus sekä merillä että sisävesillä. Yleisimmät merikalat ovat turska, makrilli, kolja, ahven, villakuore ja silli.
Niemimaalla toimii lukuisia Venäjän pohjoisen laivaston puolustusmekanismeja, eritoten ydinsukellusveneiden tukikohtia. Sisämaassa Poljarnyje Zorissa on 1 760 megawatin Kuolan ydinvoimalaitos.
Newcastlen tauti

Newcastlen tauti on linnuilla esiintyvä tauti, jonka aiheuttaja on paramyksovirus-1. Tauti on Maailman eläintautijärjestön A-listalla. Tauti ei tartu ihmiseen eikä muihin nisäkkäisiin.
Esiintymispaikalla oleva siipikarja teurastetaan. Taudin esiintymispaikka eristetään vähintään kolmeksi viikoksi, jonka aikana tilat desinfioidaan.
Suomessa tautia on tavattu
Luettelo hiukkasista

Tämä on luettelo hiukkasfysiikassa löydetyistä ja joistakin hypoteettisista subatomisista hiukkasista.
Alkeishiukkaset.
Alkeishiukkanen on hiukkanen, jolla ei ole havaittavissa olevaa sisäistä rakennetta eli se ei koostu muista hiukkasista. Ne ovat kvanttikenttäteorian fundamentaaleja kappaleita. Alkeishiukkasia luokitellaan niiden spinin perusteella fermioneihin ja bosoneihin. Jälkimmäisillä spin on kokonaisluku, ja fermioneilla se on puolikas.
Standardimalli.
Hiukkasfysiikan standardimalli on tällä hetkellä paras tietämys alkeishiukkasten fysiikasta. Kaikki standardimallin hiukkaset Higgsin bosonia lukuun ottamatta on löydetty kokeellisesti.
Fermionit.
Fermionien spin on puoliluku. Kaikilla tunnetuilla alkeellisilla fermioneilla se on ½. Jokaisella fermionilla on lisäksi oma antihiukkanen. Fermionit ovat aineen perusosasia. Ne luokitellaan sen mukaan, vuorovaikuttavatko ne vahvan vuorovaikutuksen värivoiman kautta. Standardimallin mukaan on olemassa 12 erilaista alkeisfermionien makua: kuusi kvarkkia ja kuusi leptonia.
On huomattava, että neutriinojen massan tiedetään eroavan nollasta johtuen neutriinojen oskillaatiosta, mutta niiden massat ovat niin pienet, ettei niitä ole voitu toistaiseksi mitata.
Bosonit.
Bosoneilla on kokonaislukuspin. Luonnon perusvuorovaikutuksia välittävät mittabosonit ja massan arvellaan liittyvän Higgsin bosoniin. Standardimallin mukaan alkeisbosoneita ovat:
LHC:n CMS- ja ATLAS-kokeet ovat ilmoittaneet löytäneensä hiukkasen, joka vastaa Higgsin bosonia. Sen spin ja sähkövaraus vastaavat standardimallin ennustetta, mutta sen vuorovaikutuksista muiden hiukkasten kanssa on toistaiseksi vain vähän tietoa. Standardimallin Higgsin mekanismissa Higgsin kentän spontaani symmetriarikko synnyttää massiivisen Higgsin bosonin. Alkeishiukkasten sisäiset massat (erityisesti massiivisten W±- ja Z0-bosonien) selitetään vuorovaikutuksina kyseisen kentän kanssa. Higgsin bosoni vuorovaikuttaa kaikkien massallisten hiukkasten (myös itsensä) kanssa.
Hypoteettiset hiukkaset.
Supersymmetristen teorioiden ennustamat.
Supersymmetriset teoriat ennustavat myös joidenkin hiukkasten olemassoloa. Yhtään niistä ei kuitenkaan oltu vielä vuoteen 2007 mennessä löydetty.
Muiden teorioiden ennustamat.
Muut teoriat ennustavat muun muassa seuraavanlaisia hiukkasia.
Kari Nylander

Kari Mikael Nylander (s. 19. lokakuuta 1971 Suomussalmi) on suomalainen muusikko, joka on Zen Cafén basisti. Nylander on Sovio-Soveliuksen laivanvarustajasuvun jälkeläinen.
Nylander asui lapsuutensa ja osan nuoruuttaan Raahessa. Vuonna 1989 hän muutti Raahesta Turkuun, jossa hän perusti Zen Cafén kahden muun raahelaisen kanssa vuonna 1992. Nimi Zen Café on Nylanderin keksimä. Yhtye on toiminut alkuvaihdensa jälkeen kokoonpanolla Samuli Putro laulu-kitara, Nylander basso ja Pete Parkkonen rummut. Yhtye on ollut ennalta määrittelemättömän mittaisella tauolla vuodesta 2008.
Nylander opiskeli Espoon Terveydenhoitoalan oppilaitoksessa ja valmistui mielenterveyshoitajaksi.
Samuli Putro

Samuli Tapani Putro (s. 21. elokuuta 1970 Helsinki) on suomalainen muusikko ja lauluntekijä. Putro on syntynyt Helsingissä, mutta perhe muutti heti hänen synnyttyään Raaheen.
Ura.
Vuosina 1992–2007 Putro oli Zen Café -yhtyeen laulaja-kitaristina ja lauluntekijänä. Yhtyeen jäätyä yhä jatkuvalle tauolle Putro on keskittynyt soolouraan. Ensimmäisen soololevynsä Putro julkaisi 17. syyskuuta 2004. Kyseessä on EP, joka sisältää musiikkia elokuvasta "Lapsia ja aikuisia". 11. helmikuuta 2009 julkaistiin Putron ensimmäinen sooloalbumi "Elämä on juhla", joka rakentuu paljolti samannimisen esityksen ympärille, mutta sisältää myös joitakin sellaisia kappaleita, joita esityksessä ei ollut. Vuonna 2009 Putro sävelsi musiikkia Mika Ronkaisen dokumenttielokuvaan "Freetime Machos". Putron toinen sooloalbumi "Älä sammu aurinko" ilmestyi 16. maaliskuuta 2011. Kolmas sooloalbumi "Tavalliset hautajaiset" julkaistiin 24. elokuuta 2012, ja puolitoista vuotta myöhemmin, 28. helmikuuta 2014, julkaistiin neljäs soolona tehty albumi "Taitekohdassa". Putron viides sooloalbumi "Valkoinen hetero" julkaistiin 24. helmikuuta 2017 ja kuudes sooloalbumi "Pienet rukoukset" 1. maaliskuuta 2019. Putron seitsemäs sooloalbumi "Keskellä kesää" julkaistiin 19. helmikuuta 2021.
Putro on tehnyt musiikkia myös Hannu Tuomaisen ohjaamaan "Menolippu Mombasaan" -elokuvaan ja Mika Ronkaisen ohjaaman "Kaikki synnit" -televisiosarjan toiselle tuotantokaudelle.
Putrolta ilmestyi tammikuussa 2025 WSOY:n kustantama elämäkertakirja "Elämäni miehet".