FS Justice (1904)

Justice oli 1908 valmistunut Ranskan laivaston Liberté-luokan pre-dreadnought-taistelulaiva.
Valmistus.
Alus tilattiin La Seyne sur Meristä Société Nouvelle des Forges et Chantiers de la Méditerranéelta, missä köli laskettiin huhtikuussa 1903. Alus laskettiin vesille 27. lokakuuta 1904 ja otettiin palvelukseen 15. huhtikuuta 1908.
Palvelus.
Palvelukseen oton jälkeisenä päivänä aluksesta tuli 1. laivueen 2. divisioonan komentajan kontra-amiraali Le Pordin lippulaiva. Alus osallistui Ranskan laivaston kummankin laivueen mukana sotaharjoitukseen Välimerellä, mikä vei sen aina Bizerteen. "Véritén" liittyi 1. lokakuuta divisioonaan, joka vieraili sen jälkeen Bizertessä. Alus kuljetti 30. joulukuuta "Véritén" ja taistelulaivoja saattavan hävittäjien "Carquoisin" ja "Fanfaren" kanssa elintarvikkeita Messinaan, jossa oli ollut maanjäristys.
"Justice", "République" ja panssarikansiristeilijä "Galilée" olivat 12. kesäkuuta 1909 Cádizissa, jonne "Patrie", "Démocratie", "Liberté" ja panssariristeilijä "Ernest Renan" saapuivat Toulonista. Alusten oltua sukellusveneiden harjoitusmaaleina Pertuis d'Antiochen salmessa, ne laskivat ankkurinsa La Palliceen. Radioliikennekokeiden ja tykistöharjoituksen jälkeen alukset lähtivät Quiberoninlahdelta Brestiin, missä ne olivat 8.-15. heinäkuuta. Alukset saapuivat 16. heinäkuuta Le Havreen, missä ne kohtasivat pohjoisen laivueen alukset. Ranskan presidentti Fallières tarkasti seuraavana päivänä laivaston. Laivueet olivat 27. heinäkuuta Cherobourgissa, jonne saapui myös "Vérite". Presidentti tarkasti panssarikansiristeilijä "Galiléen" kannelta Venäjän tsaarin kanssa laivaston. Alus lähti 12. syyskuuta divisioonan komentajan kontra-amiraali JUles le Pordin lippulaivana Brestistä "Libertén" ja "Veritén" kanssa New Yorkiin, missä ne osallistuivat Hudson-Fulton juhlallisuuksiin. Osasto palasi 27. lokakuuta Touloniin. Le Pord luovutti komentajan tehtävät 1. marraskuuta kontra-amiraali Gaschardille.
Alus kuului laivastoon, joka harjoitteli 18. helmikuuta 1910 kolmena osastona hyökkäystä Nizzan linnaketta vastaan. Välimeren laivueen 1. laivue harjoitteli 21. toukokuuta - 4. kesäkuuta Sardinian ja Algerian välillä, minkä jälkeen se osallistui 7.-18. kesäkuuta 2. laivueen kanssa sotaharjoitukseen. Alus oli 13.-21. heinäkuuta telakalla, missä korjattiin tykeissä havaittuja vikoja.
Ranskan presidentti, laivastoministeri Théophile Delcassé ja posti- ja viestiliikenneministeri Dumont nousivat 16. huhtikuuta 1911 "Véritélle" vieraillakseen Bizertessä. Osastoon kuuluivat lisäksi "Patrie", "Démocratie", "Justice", Liberté", "Suffren" ja "Ernest Renan", joiden saattajina olivat hävittäjät "Cavalier", "Hache", Fantassin", "Tirailleur", "Chasseur" ja "Voltigeur". Osasto saapui 18. huhtikuuta Bizerteen, missä presidentti tarkasti seuraavana päivänä laivaston. Tarkastuksessa olivat myös kaksi Kuninkaallisen laivaston ja kaksi Italian laivaston taistelulaivaa sekä Espanjan laivaston risteilijä. Osasto palasi 29. huhtikuuta Touloniin, missä presidentti palkitsi miehistönjäseniä ja kumosi rangaistukset.
Touko-kesäkuussa alus teki laivueen mukana Korsikalle, Cagliariin, Bizerteen, Bôneen, Philippevilleen, Bougieen ja Algeriin. Danton-luokan alukset sijoitettiin 1. elokuuta Välimeren laivaston 1. laivueeseen, jolloin aiemmin 1. laivueessa olleet Liberté-luokan alukset siirrettiin 2. laivueeseen. Liberté-luokan alusten palvelusta samalla rajoitettiin, kunnes presidentti saapui 4. syyskuuta tarkastamaan Välimerelle sijoitetut alukset ja piti Cape Brunissa katselmuksen. Välimeren laivue lähti 11. syyskuuta amiraali Jauréguiberryn johdolla Toulonista sotaharjoitukseen ja laivastovierailuille Golfe Juaniin ja Marseilleen, mistä se palasi 16. syyskuuta.
Libertéllä tapahtui aamulla 25. syyskuuta tuhoisa räjähdys, jonka tutkimuslautakunta kokoontui seuraavana päivänä "Justicella". Lautakunta esitti räjähdyksen syyksi ammusvarastojen liian suurta lämpötilaa ja ammusten jatkuvaa käsittelyä useiden telakointien aikana. Asiantuntijat myös totesivat räjähdeaineiden laadunvalvonnassa puutteita. 
"Justicella" syttyi 26. lokakuuta tulipalo. Kaksi 194 millimetrin ja yksi 47 millimetrin ammushuone täytettiin vedellä palon rajoittamiseksi ja räjähdyksen estämiseksi.
Ensimmäisen maailmansodan alkaessa alus oli Ranskan Välimeren laivaston 2. laivueen 2. divisioonan komentajan kontra-amiraali Tracoun lippulaivana. Divisioonan toisena aluksena oli "Démocratie". "SMS Zentan" kanssa käydyssä tulitaistelussa aluksen etuosan vasemman puoleisessa 194 millimetrin kasematissa tapahtui putkiräjähdys. Alus osallistui Otranton sulkuun.
Venäjällä tapahtuneen vallankumouksen seurauksena Ranskan laivaston esikunta teki 8. joulukuuta 1918 päätöksen lähettää Odessaan "Justicen", joka oli kontra-amiraali Lejayn lippulaivana. Odessassa oli jo "Mirabeau". Punaisten edetessä lähetettiin 11. joulukuuta taistelulaivoilta ja panssariristeilijä "Jules Micheletiltä" joukkoja maihin. Sevastopoli evakuoitiin 5. toukokuuta 1919, jolloin "Justice" ja viisi hinaajaa hinasivat karille ajossa vaurioitunutta "Mirabeauta".
Venäjän sotatoimien päättyessä aselepoon Ranskan laivaston miehistöt luulivat palaavansa pian kotiin, mutta odotuksen pitkittyessä nousivat "Justicen", "Jean Bartin" ja "Francen" miehistöt kapinaan. "Justicen" päällikkö Robin kuitenkin palautti nopeasti järjestyksen aluksellaan. Lupaus palaamisesta Ranskaan lopetti kapinan. Alus siirrettiin 1. huhtikuuta 1920 erityisreserviin. Alus poistettiin palveluksesta 1. maaliskuuta 1921 ja myytiin 30. joulukuuta romutettavaksi Hampuriin.