Apotti (potilastietojärjestelmä)

Apotti (lyh. sanoista "asiakas- ja potilastietojärjestelmä") on Uudenmaan ja erityisesti pääkaupunkiseudun kuntien sekä HUSin (Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala) laaja-alainen sosiaali- ja terveydenhuollon muutoshanke. 
Hankkeen keskeisenä tavoitteena on alueellisesti yhtenäinen sosiaali- ja terveydenhuollon järjestelmä, joka mahdollistaa toiminnan kehittämisen ja sitä kautta paremman laadun. Apotti-järjestelmä onkin paitsi asiakas- ja potilastietojärjestelmä, myös laaja toiminnanohjausjärjestelmä, johon on tarkoitus integroida noin 200 järjestelmää.
Vuoden 2018 lopussa Apottia alettiin käyttää ensimmäisessä suomalaisessa sairaalassa, Vantaan Peijaksessa. Apotti-hankkeessa ovat mukana Helsinki, Vantaa, Lohja, Kirkkonummi, Kauniainen, Kerava, Inkoo, Loviisa, Tuusula, Siuntio sekä Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala. Apotti-ohjelmistoa käyttää noin 47 000 sosiaali- ja terveydenhuollon työntekijää, joista 10 % on lääkäreitä. Apotin avulla hoidettiin vuonna 2022 joka kolmannen suomalaisen sosiaali- ja terveysasioita. 
Loviisa, Kirkkonummi, Inkoo ja Siuntio ovat hankkeen osakkaita, mutta niissä ohjelmiston käyttöönotto on keskeytetty soteuudistuksen vuoksi.
Kehitys.
Apotin järjestelmätoimittajaksi valittiin elokuussa 2015 Epic Systems Corporation, joka voitti viimeisellä kierroksella CGI Suomi Oy:n.
Epic Systems on Judy Faulknerin vuonna 1979 perustama ja vielä nykyisin johtama yritys. Sen järjestelmiä käytetään Yhdysvalloissa sairaaloissa, jotka hoitavat 2/3 maan väestöstä. Yhtiön liikevaihto oli 3,3 miljardia dollaria vuonna 2020.
Epicin järjestelmät perustuvat ydinosaltaan 1960-luvulla kehitettyyn MUMPS-järjestelmään (Massachusetts General Hospital Utility Multi-Programming System).
Hinta.
Vuonna 2012 hankkeen hinnaksi kerrottiin 350–450 miljoonaa euroa kymmenen vuoden aikana. Vuonna 2016 kävi ilmi, että täsmällisempi hinta-arvio olikin 575 miljoonaa euroa. Marraskuussa 2019 Apotti Oy:n toimitusjohtaja Hannu Välimäki ennusti, että hinnassa mentäisiin "hieman yli 600 miljoonaan euroon". Marraskuussa 2019 hinta-arviota korjattiin 774 miljoonaan euroon. Vuonna 2022 saatiin vieläkin tarkempi hinta-arvio: 804,5 miljoonaa euroa. Eli lopullinen hinta on noin kaksinkertaistunut kymmenen vuoden takaiseen hinta-arvioon.
Itse järjestelmän rakentaminen ja käyttöönotto maksaa 408 miljoonaa euroa. Hinta sisältää muun muassa tarvittavat lisenssit, kehitystyön, teknisen käyttöympäristön, käyttäjien koulutuksen ja niihin liittyvät tukimateriaalit ja oppimisympäristöt. Järjestelmän käyttökustannusten eli päivitysten, jatkuvan kehittämisen, ylläpidon, tuen ja koulutusten arvioidaan maksavan 60 miljoonaa euroa vuodessa.
Apotin mukaan hankkeen kokonaiskustannusten nousuun vaikuttavat mm. käyttäjämäärän kasvaminen mukaan tulleiden kuntien myötä sekä Oy Apotti Ab:n uudelleen kilpailuttamat, hankeorganisaatioilta Oy Apotti Ab:n portfolioon siirtyvät palvelut projekti- ja käyttökustannuksineen. Tällaisia ovat esimerkiksi SMS- ja eKirje-palvelut, Duodecimin päätöksenteontuen järjestelmä, VideoVisit-palvelu ja RAI-toimintakyvyn arviointimittaristo. Noin 10 % kustannusten noususta johtuu arviointivirheestä.
Apotti-projektin mukaan raha ei kuitenkaan mene kokonaisuudessaan Yhdysvaltoihin. Epicin lisenssi on kiinteänhintainen ja loppu työ tehdään Oy Apotti Ab:ssa Suomessa 500 asiantuntijan voimin.
Valitukset markkinaoikeuteen.
IT-palveluyhtiöt CGI Suomi ja Tieto valittivat Apotti-hankkeen kilpailutuksesta markkinaoikeuteen. CGI Suomi jätti valituksen tammikuussa 2015 ja Tieto huhtikuussa 2015. Molemmat valitukset hylättiin.
Yhtiöiden mukaan kilpailutuksen vaatimuksiin on prosessin aikana tehty myönnytyksiä, jotka suosivat kilpailutuksessa mukana olevaa Epic Systemsiä. Apotti-hankkeen viimeisellä tarjouskierroksella olivat mukana CGI Suomi ja Epic Systems.
Kritiikki.
Apotti on saanut julkisuudessa osakseen paljon kritiikkiä. Ongelmia on ollut muun muassa:
Vantaa-Keravan raportin mukaan ”Apotti-hankkeelle asetettujen alkuperäisten tavoitteiden ei voida todeta tulleen saavutetuiksi.” Apotin uskottiin lisäävän tuottavuutta 25 prosentilla, mikä ei toteutunut. Apotin ylläpitokustannukset ovat 2,6 kertaa suuremmat kuin vaihtoehtoisten järjestelmien. Kuitenkin Apotista irrottautuminen maksaisi vähintään 100 miljoonaa euroa. 
Hinta.
Järjestelmän hintaa on pidetty hyvin korkeana. Vuonna 2013 arvioitiin, että Husin, Vantaan, Kauniaisen, Kirkkonummen ja Keravan kustannukset yhdessä olisivat Apotti-järjestelmässä 335-430 miljoonaa euroa, eli 20–115 miljoonaa euroa vuodessa vähemmän kuin edellisillä järjestelmillä. Mutta kun Apotin suurimmat osat oli saatu valmiiksi todettiin, että Apotti toi HUSin budjettiin pysyvästi 50–60 miljoonaa euroa korkeammat it-kulut. Apotin toimitusjohtajan mukaan kulujen kasvuun vaikutti kasvanut käyttäjämäärä.
Kun hanke käynnistyi, sen kokonaiskustannuksiksi ennustettiin 575 miljoonaa euroa kymmenen vuoden aikana. Nämä kustannukset ovat sittemmin tarkentuneet 804,5 miljoonan euroon. Rahaa on siis kulumassa 229,5 miljoonaa euroa eli 40 % enemmän kuin hanketta käynnistettäessä arvioitiin. Suuren osan kustannusten kasvusta selittää käyttäjämäärän kasvu. Käyttäjämäärä on 40 prosenttia suurempi kuin alkuvaiheessa arvioitiin. Apotin käyttökustannukset ovat 113 miljoonaa euroa vuodessa.
Logo.
Myös Apotti-hankkeen aiemmin käytössä ollutta logoa on kritisoitu. Logo oli hanketoimiston itse suunnittelema ja se julkaistiin syyskuussa 2015. Mainos- ja markkinointialalla logoa pidettiin amatöörimäisenä. Maaliskuussa 2018 Apotti-hanke päivitti graafisen ilmeensä ja logonsa kaupallisen viestintätoimiston avustuksella.
Apotin laajentaminen.
Vuosien 2018–2020 aikana Apottiin ovat liittyneet mukaan Kerava, Inkoo, Loviisa, Tuusula, Siuntio. 
Hyvinkään, Mäntsälän, Järvenpään, Tuusulan, Nurmijärven ja Pornaisten muodostama Keski-Uudenmaan sote-kuntayhtymä torjui Apotin käyttöönoton keväällä 2020 ennen kaikkea taloudellisista syistä.
Apotin osakkaana oleva Länsi-Uusimaa (Lohja, Vihti, Raasepori, Siuntio, Espoo, Kirkkonummi, Inkoo, Hanko) torjui Apotin käyttöönoton syksyllä 2023 ja alkoi sen sijaan valmistella uuden tietojärjestelmän kilpailutusta.
Itä-Uusimaa (Askola, Lapinjärvi, Loviisa, Myrskylä, Porvoo, Pukkila, Sipoo) ei aio ottaa Apottia sosiaali- eikä terveyspuolelle, vaan kilpailuttaa molempien järjestelmien hankinnat.
Lähtijät (Itä-, Länsi- ja Keski-Uudenmaan hyvinvointialueet) maksavat Apottiin jääville omistajille (Hus-yhtymä, Helsingin kaupunki ja Vantaan ja Keravan hyvinvointialue) erokorvauksen, josta Länsi-Uudenmaan osuus on noin 17 miljoonaa, Keski-Uudenmaan hyvinvointialueen 11 miljoonaa ja Itä-Uudenmaan osuus noin viisi miljoonaa euroa.
Maisa-asiakasportaali.
Maisa on Apotti-järjestelmään luotu asiakasportaali, jonka kautta sosiaali- ja terveydenhuollon asiakkaat voivat muun muassa tarkastella tutkimustuloksia, varata ja peruuttaa aikoja tai jättää yhteydenottopyynnön.
Seurauksia.
Useat lääkärit ovat irtisanoutuneet Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) sairaaloista Apotti-järjestelmän vaikeuksien vuoksi.
Reaktiot kritiikkiin.
HUSin hallintoylilääkäri Veli-Matti Ulanderin mukaan vaatimukset Apotin hylkäämisestä eivät ole realistisia. Sen sijaan Apotin ongelmia olisi pyrittävä korjaamaan. 
Apotin saaman kielteisen julkisuuden vuoksi Apotti-yhtiö osti lobbauksen ja kriisiviestinnän osaamista Tekir Oy:ltä 185 000 euron summalla turvatakseen Apotin laajentamisen Uudenmaan alueella.
Vaihtaminen toiseen.
HUSin tietohallintojohtaja Harri Karjalaisen mukaan Apotin vaihtaminen toiseen järjestelmään olisi mahdollista aikaisintaan 2029.