Tigray

Tigray on yksi Etiopian kymmenestä etnisin perustein muodostetusta osavaltiosta. Sen pääkaupunki on Mekele. Vuoden 2012 heinäkuun virallisen tilaston mukaan osavaltion pinta-ala on 85 367 neliökilometriä ja asukasluku 4,93 miljoonaa. Väkiluku on arvio, joka perustuu vuonna 2007 tehtyyn väestönlaskentaan.
Etiopia listaa ja miehittää joitain kiistanalaisia, Etiopian itsensä tunnustaman kansainvälisen oikeuden ja Etiopia-Eritrea rajakomission 2002 tekemän päätöksen mukaisesti naapurimaa Eritrealle kuuluvia maa-alueita osana Tigrayn aluetta (esim. Badme). Siksi Tigrayn alueen pinta-ala ja väkiluku ovat kiistanalaisia asioita.
Marraskuussa 2020 Tigrayn kapinalliset ja Etiopian hallituksen joukot aloittivat aseellisen konfliktin.
Maantiede ja ilmasto.
Tigray sijaitsee Etiopian Eritrean ja Sudanin vastaisella rajalla. Sen naapuriosavaltiot ovat eteläpuolella Amhara ja itäpuolella Afar.
Tigrayn länsiosa on ylänköaluetta, 1500–3000 metriä merenpinnasta. Itäosassa on Itä-Afrikan hautavajoama ja sen osana Danakilin aavikko 
Tigrayn vesivarat keskittyvät jokiin. Kaksi suurta jokea, Mereb ja Tekeze, saavat alkunsa alueen pohjoisosan ylängöiltä.
Lämpötilaolot vaihtelevat vuodenajan ja maaston korkeuden mukaan. Lännen ylängöillä lämpötila voi talvella laskea +5 asteeseen, idässä on kesällä 28-40 astetta lämmintä.
Tigray kuuluu Sahelin-Sudanin kuivaan alueeseen. Vuosittainen sademäärä vaihtelee alueen eri osissa 200 mm:stä 1000 mm:iin.
Sadevesi ei riitä maanviljelylle, vaan suuri osa viljelmistä perustuu jokiveden käyttöön kasteluun.
Ylänköalueiden kerrotaan olleen aikoinaan sankkojen metsien peitossa, mutta metsät ovat kuluneet käytössä lähes olemattomiin. 1990-luvulla metsää oli 1,6 prosenttia Tigrayn pinta-alasta. Taloudellisesti merkittäviä puulajeja ovat kumiakaasia ja olibaanien sukuun kuuluva "Boswellia papyrifera" josta saadaan olibaanihartsia. Myös alankobambulla (Oxytenanthera abyssinica) olisi käyttöä rakennus- ja paperiteollisuudessa.
Historia.
Aksumin valtakunta sijaitsi osittain nykyisen Tigrayn, osittain Eritrean alueella, suunnilleen vuosina 100–900. Kuningaskunnan keskuspaikka oli Aksumin kaupunki.
Tigrayn kansan vapautusrintama (TPLF) perustettiin vuonna 1975 vastustamaan Dergin hallintoa ja osallistui sen kaatamiseen vuonna 1991. Sen johtajasta Meles Zenawistä tuli Etiopian pääministeri. Zenawin kaudella Tigrayn pinta-alaa laajennettiin ja etniset tigret saivat monia merkittäviä virkoja. Hänen kuoltuaan vuonna 2012 välit keskushallintoon ovat huonontuneet merkittävästi.
Marraskuussa 2020 Tigrayn kapinalliset ja Etiopian hallituksen joukot aloittivat aseellisen konfliktin.
Väestö.
Viimeisin väestönlaskenta tehtiin 2007, jolloin Tigrayssa oli 4,3 miljoonaa asukasta. Arvio vuodelle 2021 on 5,7 miljoonaa. Tigret ovat suurin etninen ryhmä, vähemmistöryhmiä on yli 80. Ortodoksikristityt ovat suurin uskonnollinen ryhmä.
Lähiseutujen konfliktit ja luonnonkatastrofit ovat johtaneet laajaan pakolaisuuteen ja siirtolaisuuteen. Vuonna 2020 Tigrayssa oli yli satatuhatta maan sisäistä pakolaista, useimmat Amharan ja Oromian alueilta.
Lukutaito on ollut Tigrayssä muuta Etiopiaa yleisempää; vuonna 2016 lukutaito oli 80 prosentilla miehistä ja 50 prosentilla naisista (ikäryhmä 15-49 vuotta).
Talous.
Yleisin elinkeino on omavaraismaanviljely. 2000-luvulla maanviljelyn tuottavuus on vähentynyt, ja vaikka köyhyydessä elävien osuus on pienentynyt, se on jäänyt jälkeen muun Etiopian kehityksestä. Nälänhädän uhkatekijöitä ovat viljelyn riippuvaisuus sademäärästä, maan hedelmällisyyden väheneminen ja riittävän maanviljelysmaan puute väkimäärään nähden.
Tigrayn luonnonvaroja ovat kupari, rauta, sinkki, kulta, nikkeli ja lyijy, sekä monet teollisuusmineraalit kuten asbesti. Alueella harjoitetaan jonkun verran pienimuotoista kaivostoimintaa avolouhoksissa.