tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Aihtianjärvi

Aihtianjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä keskustaajaman länsipuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 60 hehtaaria, se on 2,2 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvi sijaitsee itä-länsi- suuntaisena kulkevassa kalliomurroksessa sijaitseva järvien ketjussa, jossa ovat esimerkiksi Paarlahti, Ahvenlammi, Hankajärvi ja Pukala. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, jossa on rakennus. Järveen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvellä ei ole kiinteää asutusta, mutta sinne on rakennettu alle 20 vapaa-ajan asuntoa. Ahtiassa on vuokramökkejä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,5 metriä mpy. Siihen laskee kymmenen metsä- tai suo-ojaa. Ojat toimivat esimerkiksi Ison Tervajärven, Ruokojärven, Iililammin, Harakkajärven ja Nokilammin laskuojina. Järven oma pari kilometriä pitkä laskuoja lähtee pohjoisrannasta Pehkusuon lahdelta ja se yhtyy pohjoisessa Myllykylässä Taipaleenjokeen, joka laskee Nihuanjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa ainoa kiinteä asutus oli Ahtian tila. Järvi oli metsäjärvi. Saaressa on itäpäässä oli rakennuksia. Vuoteen 1977 mennessä rannoille oli rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa.
Sääksjärvi (Orivesi)

Sääksjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Untavalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 40 hehtaaria, se on 2,6 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Vaikka järven ulkomitat ovat suuret, on järvi kapea ja muodoltaan mutkainen. Suurin leveys on alle 400 metriä, mutta siinäkin järven yhtenäisyyttä rikkoo Isosaari, joten suurimmaksi leveydeksi voidaan ilmoittaa 250 metriä. Järvi on L-kirjaimen muotoinen ja sillä on seitsemän saarta. Kirjaimen sakaran muodostaa Juurakonlahti, joka työntyy etelään Juurakkosalmen länsipuolella. Lahdella sijaitsevat Pitkäsaari, jolla on pituutta 220 metriä, ja kallioinen pienempi saari. Juurakkosalmen itäpuolella aukeaa leveämpi järven osa, jota täplittävät Untavansaaret. Suurin Untavansaari on 140 metriä pitkä ja sen läheltä löytyy kaksi pienempää saarta. Järvenosan itäpäässä on yli 20 metriä leveä salmi, jonka itäpuolella avautuu levein järvenosa. Siinä sijaitsee Isosaari ja pienempi saari. Saarien ympärillä on kapeat salmet ja Potaskanlahti . Molemmissa saarissa on rakennuksia. Järvenosa loppuu 30 metriä leveään Uitinsalmeen, jonka takana järvi jatkuu varsin kapeana lahtena. Järven rantaviivan pituus on 10,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven pohjoisrannalla sijaitsee Untavan kulmakunta, jonka kautta kulkee yhdystie 3381, joka on Teiskon ja Oriveden keskustaajaman välinen tie. Järvellä on kolme kiinteää taloutta ja sen rannoille on rakennettu 30 vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Taipaleenjoen alaosan alueeseen (35.743) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,3 metriä mpy. Siihen on johdettu kahdeksan suo- tai metsäojaa. Osa niistä ovat pikkujärvien laskuojia. Rajalammi laskee Juurakkolahteen, Meiningit ja Syväjärvi laskevat järven etelärantaan ja Iso-Miekka ja Pikku-Miekka laskevat järven itäpäähän. Järveen tulee 300 metriä pitkä oja Enonjärvestä, jonka vedenpinta on samalla tasolla Sääksjärven kanssa. Enonjärvi kuuluu Enojärven valuma-alueeseen (35.744). Sääksjärven 500 metriä pitkä laskuoja lähtee sen itäpäästä ja se laskee Isoon Naarasjärveen. Vesireitti jatkuu eteenpäin Taipaleenjokena Myllyjärven kautta Nihuanjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa Untavassa sijaitsi kansakoulu ja kahdeksan kiinteää tilaa. Raivatut peltoalat olivat sirpalemaisia eikä suuria peltopalstoja esiintynyt silloin, mutta myöhemmin muodostui muutama palsta. Karttapaikan rinnevarjostustyökalulla näkyy rantoja kiertävä tasanne, joka voisi johtua järvenlaskusta. Itäpään salmen nimi Uitinsalmi saattaa johtua tukinuitosta, joka selittäisi vedenpinnan alenemisen, koska lasku-uomia usein perattiin uittoa varten. Uitosta on kartassa merkintä Myllykylässä, missä on Kiponojan kohdalla merkintä uittoruuhesta. Järvenlaskusta ei ole dokumenttia, joten siihen tulee suhtautua varauksella.
Iso-Haikara

Iso-Haikara on Pirkanmaalla Oriveden Haikaran ja Yröskulman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 65 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan kaakkoispuolella kohoavalla mäkisellä järvialueella. Järvi on kallioisten mäkien vuoksi hyvin sokkeloinen. Järvellä on kaksi järviallasta, joita yhdistää toisiinsa Haukkavuoren kohdalla sijaitseva alle 50 metriä leveä lyhyt salmi. Järven itäosa on yli kilometrin pitkä, mutta leveimmillään alle 400 metriä leveä. Leveyttä aiheuttavat lahdet, jotka työntyvät eri suuntiin. Pisin lahti on Haikaranlahti. Länsiosa on itäpuolta suurempi ja avoimempi, mutta sen yhtenäisyyttä rikkoo Haikarasaaren niemi. Niemen vieressä aukeaa Jankkisenlahti. Haikaransaaren itäpuolelle jää suojaan lahti, josta lähtee järven laskujoki. Järvellä on kartan mukaan yksi luotomainen saari. Järven rantaviivan pituus on 9,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvellä ei ole kiinteää asutusta ja sinne on rakennettu lähes 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet kantatieltä 66. Karhunkopinniemessä sijaitsee karttaan merkitty luola.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Kooninjoen valuma-alueeseen (35.745) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 161,6 metriä mpy. Iso-Haikaraan on johdettu joitakin metsäojia Ahvenlammilta ja Kodantakusiin on yhdistetty kauempaa muita metsäjärviä. Kodantakuset ovat kuitenkin laskeneen Iso-Haikaraan aina. Järven lähialueelle kuuluvat lisäksi Kalliojärvet, Valkeajärvi, Viipperälammi ja Sammakkolammi. Järven laskuoja Haikaraoja lähtee sen länsipäästä ja siihen yhtyy Rimminkankaan kaakkoisosassa pohjoisesta tuleva Rimminoja ja lännestä Siikanevalta alkava Rooppioja. Haikaraojan nimi on kirjattu karttoihin Honkikosken jälkeen Haikarajoeksi, joka muuttuu ennen Yröskulmaa Yrösjoeksi. Sen nimisenä se tulee Hirsilän peltoaukealle, jossa se usean sivuhaaran kanssa yhdistyttyään laskee Kooninjokena Nihianjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa on järvelle merkitty useita saaria, jotka on saattaneet näkyä matalanvedenaikana, mutta sen jälkeen painetuissa ja nykyisissä kartoissa ei saaria ole tai niiden tilalla on pelkkiä kiviä. Järvellä on niemi, jota kutsutaan Haikaransaareksi. Jos niemi on joskus ollut saari, on järven vedenpinta täytynyt laskea hieman ja silloin olisi sen salmi maatunut. Rantojen tonttiraja seuraa paikoitellen mahdollisesti entistä rantaviivaa. Asiasta ei kuitenkaan ole löytynyt dokumenttia, joten asia jää arvailujen varaan. Järven aikaisempi nimi oli Iso Haikarajärvi, mutta nykyään sen nimi on lyhentynyt muotoon Iso-Haikara. Toinen nimivaihdos on länsipuolella sijaitsevan kangasmetsän nimi Kriminkangas, joka on nykyään Rimminkangas. Ensimmäisessä peruskartassa laskee järveen vain yksi tulo-oja Kodantakaisilta. Tilanne on nykyään eri, kun ympäröivistä metsistä on johdettu metsäojia järveen.
Iso Petäjäjärvi (Orivesi)

Iso Petäjäjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Lauttakulman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 42 hehtaaria, se on 1,8 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Siikanevan eteläpuolella kohoavalla mäkisellä järvialueella. Järvi on keskeltä kapea ja kahta järvenosaa yhdistää toisiinsa noin 50 metriä leveä salmi tai kapeikko. Lounainen järvenosa on suurempi ja siinä on kolme saarta. kaksi saarista on läpimitaltaan 50 metriä ja kolmas on pieni luoto. Järven koillisosa on pienempi ja se on saareton. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja rannat ovat metsämaata. Järvelle on rakennettu alle kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet joko Hirsilästä alkavalta Kaanaaseen vievältä yhdystieltä 14281 tai kantatieltä 66. Järven itäpäässä sijaitsee luonnonsuojelualue, joka ulottuu Salmijärven rantaan asti.
Luontoarvoja.
Järvi kuuluu osana Oriveden kaupungin Iso-Vuorijärven ja Siikajärven kävelyreitteihin, jotka ohittavat järvet: Iso Vuorijärvi, Kirvesjärvet, Salmijärvi, Iso Petäjäjärvi, Siikajärvi, Siikajärvenlakkari ja Saarijärvi.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Kooninjoen valuma-alueeseen (35.745) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 172,3 metriä mpy. Järveen on johdettu neljä metsäojaa ja Salmijärven laskuoja. Petäjäjärven oma laskuoja lähtee eteläosan eteläpästä lahden luusuasta ja se jatkuu, laskettuaan ensin Vähään Petäjäjärveen, Rimminojana ja yhtyy Rimminkankaan itäosassa Rooppiojaan. Joki jatkaa Haikaraojana ja myöhemmin Haikarajokena eteenpäin.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa järvi oli autio metsäjärvi, jonne ei tullut metsäojia. Vuoden 1977 kartassa metsiin oli rakennettu metsäautoteitä, jonka rohkaisemana järven koillisrantaan ilmantui ensimmäinen rakennus.
Laasojärvi

Laasojärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Pitkäjärven ja Laasolan välissä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 66 hehtaaria ja se on 2,5 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järven molemmat rannat rajautuvat peltomaihin, joilla on järvelle viettävät jyrkät rinteet. Pohjoispäässä sijaitsee Sulkuvuori, joka kohoaa 75 metrin korkeuteen, ja itärannalla sijaitsee pieni Pertunmäki, jolla on korkeutta 40 metriä. Nykyään osa rannoista on jätetty kasvaamaan metsää ja nämä kaistaleet toimivat järven suojavyöhykkeinä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä ja sen rantojen läheisyydellä on haja-asutuksena muutama talo, joista viisi on maatiloja. Rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Kaivannanjoen ylittävältä yhdystieltä 14223 ja 14224 sekä Laasolan kautta kulkevalta kylätieltä. Järven tulouoman Sulkusalmen ylittää järven tuntumassa kulkeva Orivesi–Jyväskylä-rautatie.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Laasojärven alueeseen (35.751) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Laasojärven vedenpinta on samalla tasolla yläpuolisen Aurikkojärven ja alapuolisen Koljonselän kanssa. Tämän perusteella järviä voisi pitää Koljonselän lahtina, mutta käytännössä ne käsitellään erillisinä järvinä. Vuoden 1977 kartassa järven nimi on jo nykyinen Laasojärvi.
Järveen laskee pelloilta ja lähimetsästä kahdeksan ojaa. Niiden merkitys vedentulolle on kuitenkin vähäinen, sillä järven vesitalous riippuu voimakkaasti Leppähampaanjoen valuma-alueen sadannasta, joka virtaa järven läpi kokonaisuudessa. Laasolammi ja metsäjärvi Kaakkolammi laskevat rinneojien kautta järven länsirantaan.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa järven nimi oli ”Laasolanjärvi”, mutta viereisen kylän nimen perusteella sitä on voitu aikaisemmin kutsua myös Pitkäjärveksi. Rautatiesillan länsipuolella näkyy vielä Rotialan pysäkki, joka ei enää ole toiminnassa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa ei järveä näy, koska kartan rajaus katkaisee sen pois aivan Kaivannanjoen joensuun kohdalta. Se, mitä kartasta näkee, on laskujoen edustalla sijaitsevien saarten erilaiset rantaviivat. Karttaan on piirretty vielä vuonna 1830 vallinnut tilanne, missä Koljonselän vedenpinta oli pari metriä nykyistä korkeammalla. Kun Kangasalla murtui Kaivannon kanavan sulkulaitteisto vuonna 1830, on sen vaikutus näkynyt myös Laasojärvellä. Erityisesti Sulkusalmi on korkeuskäyrien perusteella ollut nykyistä leveämpi. Aurikkojärveä ja Laasojärveä on silloin todennäköisesti pidetty samana järvenä, Pitkäjärvenä.
Aakkojärvi

Aakkojärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Aakkolan ja Haaviston välissä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 43 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Se sijaitsee laajan peltoaukean keskellä osin jyrkkärinteisten ja toisaalta myös alavien rantojen reunustamina. Kauempana reunustavat peltoaukeaa ylänköjen rinteet. Järvellä on kartan mukaan kaksi nimetöntä saarta, mutta ne jäävät korkeanveden aikana veden alle. Saarten paikalla kasvaa tällöin ruohoa ja vesikasveja. Vanhoissa kartoissa saarten länsipuolelle jäävää lahtea kutsuttiin Sammaliseksi . Järven rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä ja sen rannat ovat kahta kohtaa lukuun ottamatta peltomaata. Alueen haja-asutus muodostuu muutamasta talosta ja kymmenestä maatilasta. Rannoille on rakennettu vain viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3413 ja järven itäpuoliselta kylätieltä. Kylätie alkaa parin sadan metrin päästä valtatieltä 9.
Vedenlaatu.
Järvi on luonteeltaan läpivirtausjärvi ja silloin Aakkolanjoen tuomat yläjuoksun vedet määräävät järven vedenlaadun lähes kokonaan. Säiden mukaan voi järven vedelaatu vaihdella nopeastikin. Järven vettä on tutkittu ainakin vuosina 1978, 1995 ja 2010. Sen vedenväri on lievästi ruskeaa ja se on vähähumuksista. Sateiden aikana veden ruskea väri voimistuu. Veden happamuustaso on lähellä normaalia ja järven puskurikyky happamoitumista vastaan on tyydyttävä. Järvi on ravinnetasoltaan lievästi rehevöitynyt järvi ja se soveltuu virkistyskäyttöön melko hyvin. Rantojen voimakas ruohottuminen haittaa veteenmenoa.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Laasojärven alueeseen (35.751) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,5 metriä mpy. Järvi kuuluu Leppähampaanjoen valuma-alueen alajuoksulla pääuoman järvien muodostamaan ketjuun, jonka kautta valuma-alueen kaikki vedet virtaavat läpi. Pääosa järven kautta virtaavasta vedestä tulee Mellinselän Kokkilanselältä, mista alkaa Aakkolanjoki eli Savonjoki. Se jatkaa alas heti järven eteläpäästä ja laajenee lopulta Paskon nimisenä ja laskee sitten Aurikkojärveen. Vesireitti laskee lopulta Koljonselkään. Aakkojärveen laskee vielä viisi paikallista ojaa, joista itärantaan tuleva tuo Lammin kautta Kytökorven suolta kuivatusvesiä.
Historiaa.
Aakkolan, joka kirjoitettiin vuonna 1540 Ackoila, kylätontti on sijainnut Lammilta tulevan ojan pohjoispuolella eteläisimmän mökin kohdalla. Kylässä oli vielä 1600 ja 1700 lukujen karttojen mukaan kaksi taloa. Myös järven toisella puolella sijaitsee Vanha-Eskolan kohdalla kaksitaloinen kyläntontti Haavisto, joka on yhtä vanha. Kylät ovat ilmeisesti vanhempia kuin 1540, sillä ne olivat jo olemassa kun ensimmäiset kirkonkirjat ilmestyivät.
Vuoden 1957 peruskartassa Sammalista kutsuttiin myös Sammalistoksi.
Luttu (järvi Juupajoella)

Luttu on Pirkanmaalla Juupajoen Salokunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 50 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä sekä 800 metriä leveä. Se sijaitsee keskellä kulttuurimaisemaa ja ympäröivät pellot ulottuvat rannoille asti. Järven eteläpäässä kohoaa yli 60 metrin korkeuteen Kiperänvuori. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen peltomaata tai eteläosassa metsämaata. Järven ympäristössä sijaitsee haja-asutusta 20 taloutta, josta alle 10 on maatiloja. Taloudet muodostavat Salokunnan kylän ja Kihlalan kulmakunnan, joka siihen sisältyy. Rannoille on lisäksi rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa tai rantasaunaa. Niille tulee tie viereisiltä yhdysteiltä 3413 tai 14289.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Kokkilanselän alueeseen (35.752) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,9 metriä mpy. Järvi on syrjässä valuma-alueen pääuoman virtauksista ja siihen on johdettu vain joitakin peltoaukean kuivatusojista. Järven yhteys Mellinselkään on kaakkoispäässä, missä sijaitsee kapea salmiyhteys yhdystien 3413 maantiesillan alitse.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa järven nimenä oli Lutunjärvi, mutta seuraavassa kartassa oli sen tilalla Luttu. Kiperänvuoren rannoilla oli vielä peltopalstoja vuoden 1986 kartassa, jotka on nykyään metsitettynä.
Kopsamo (järvi)

Kopsamo on Pirkanmaalla Juupajoella Kopsamossa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 99 hehtaaria ja se on 2,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Kopsamon kylän peltoaukealla laajassa painaumassa, joka jää kauampana sijaitsevien mäkien väliin. Järven ympäristö on kumpuilevaa ja hietapohjaista maastoa. Tämä näkyy ojien ja jokien meanderoivasta kulusta niiden laskiessa järveen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 7,7 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa peltomaata. Rannoissa on vain muutamassa kohdassa kalliopaljastumia ja niiden ympärillä metsäsaareke. Maisema on järveltä katsottuna avointa ja kumpuilevaa kulttuurimaisemaa. Järven kaakkoispäätä kutsutaan Pohjanlahdeksi. Alueen haja-asutus muodostuu noin 70 taloudesta, josta toistakymmentä on maatiloja. Niistä muodostuu tiheämpi alue Kopsamon kylässä, joka on entinen kuntakeskus ja nykyinen kirkonkylä. Rannoille on rakennettu 15 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdysteiltä 3413, 14291 ja 14297, tai niiltä haarautuvilta kyläteiltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Kokkilanselän alueeseen (35.752) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,3 metriä mpy. Järvi saa pääosan vedestään Sahajoesta, joka on Sahajoen valuma-alue (35.756) lasku-uoma. Järven omalta alueelta siihen laskee Rauhianojan lisäksi vain lyhyitä ojia, joissa ei ole järviä tai lampia. Rauhianojan valuma-alueella sijaitsee runsaasti ojitettuja soita. Järvi on osa Koljonselkään laskevaa vesireittiä, joka jatkaa etelään Pärinjokea myöten Kylmälammin, ja sitten Kattilalahden ja Mellinselän kautta Aakkolanjokeen.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa järven nimi kirjoitettiin ”Kopsamonselkä”. Nykyinen nimi näkyy vuoden 1977 kartassa. Sen pohjoispäässä sijaitsi kuntakeskus Kopsamossa ja järven keskivaiheilla sijaitsi Juupajoen kirkko ja seuraintalo.
Tehtaanjärvi

Tehtaanjärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Korkeakoskella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 15,8 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Käpylänkankaalla Huikonjoen rotkolaaksossa, jonka alaosaan on rakennettu pato ja voimalaitos. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee patoaltaan yläosassa. Sen rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä ja sen rannat ovat kangasmetsää. Korkeakosken taajama-alueen asutusalueita ylettyy rantaan asti. Pohjoisrannassa on Käpylän ja kaakkoisrannassa Romulan asutusta. Yhdystie 14290 ylittää järven padon kohdalla, mutta Tampere–Haapamäki-rautatielle on rakennettu oma pengersilta järven keskivaiheille. Järveen on jätetty noin 10 metriä leveä silta-aukko. Etelärannassa on uimaranta .
Virtaamat.
Korkeakosken entisen jätevedenpuhdistamon tarkkailun takia joen virtaamat tunnetaan. Joki virtaa järven läpi ja sen keskivirtaama (MQ) on 0,76 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Keskiylivirtaama (MHQ) on 5,2 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) 0,14 m³/s.
Vedenlaatu.
Järvi on luokiteltu matalaksi järveksi, jossa on runsaasti humusta. Sen ravinnekuormituksen vuoksi se luokitellaan lievästi rehevöityneeksi ja sen vesi on lievästi samea. Veden hygieniataso on hyvä. Järven vedenlaatua on seurattu Korkeakosken jätevedenpuhdistamon tarkkailun yhteydessä. Yläpuolista vedenlaatua on verrattu padon alla jätevedenpuhdistamon juoksuttaman purkausputken päästöihin. Puhdistamon toiminta päättyi 18.12.2012 ja tämä velvoite päättyi vuonna 2014.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,6 metriä mpy. Järveen on johdettu etelästä ojitetun Piimäsuon kuivatusvesiä. Pääosa vedestä tulee kuitenkin Huikonjoesta, jonka rotkolaaksoon patoallas on muodostunut. Järven laskujoki on Juupajoki, joka laskee Kattilalahteen 6,5 kilometrin päässä. Kattilalahti kuuluu Kopsamosta alkavaan järvien ketjuun, joka muodostaa valuma-alueensa pääuoman, joka laskee lopuksi Koljonselkään.
Historiaa.
Korkeakosken kautta rakennettiin Pohjanmaan rautatie, joka aloitti kuljetukset vuonna 1882. Huikonjokeen rakennettiin pudotukseltaan 20-metriseen Korkeakoskeen pato, jonka tuottamaa voimaa käytettiin vuonna 1894 käynnistyneen sahan ja kenkätehtaan koneisiin. Voimalalaitos alkoi tuottaa sähköä vuonna 1895 ja se on edelleen toimivana voimalana vanhin Suomessa sähköä yhtäjaksoisesti tuottanut vaimala. Länsi-Suomen vesioikeus on korjannut aiempaa lupaa 19.5.1975.
Vuoden 1957 peruskartassa Tehtaanjärvi on lähes 400 metriä lyhyempi kuin se on tänään. Tämän jälkeen vedenpintaa on nostettu, sillä vuoden 1977 kartassa tilanne on jo nykyisenlainen. Järven ranta-alue rautatien ja padon välissä on pohjoisrannassa ja alauoksulla valtakunnallisesti merkittäviä rakennettuja kulttuuriympäristöjä.
Iso Hanhijärvi

Iso Hanhijärvi on Pirkanmaalla Oriveden Hirsilässä ja hieman Juupajoen Hyytiälän puolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee aivan kantatien 66 tuntumassa Jouttijoen eteläpuolella sijaitsevan ojitetun Hanhisuon laidalla. Alue sijaitsee Siikanevan eteläpuolisen järviylängön itäpuolella. Järvi jakaantuu keskellä sijaitsevan niemen takia kahdeksi osaksi, joita yhdistävät toisiinsa 50 metriä leveä salmi. Niemen eteläpuolella sijaitsee Lussinlahti, jonka suorannalla on kuntarajan pyykki. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja suomaata. Järven eteläpäässä sijaitsee entinen maatila, joka on nykyään vapaa-ajankäytössä. Rakennuksille tulee tie kantatieltä. Juupajoen kuntaraja ylittää järven siten, että suurin osa järven eteläosasta jää Oriveden puolelle.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 152,6 metriä mpy. Järveen on johdettu itäpuolen Hanhisuolta suo-ojien laskuosuuksia. Niiden mukaan järveen laskevat myös Keskisen Hanhijärven, Konilammen, Pienen Hanhijärven ja Sinilammen vesiä. Järven eteläpäähän laskee pieni Aittolampi.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa Hanhijärven maatilan peltopalstat olivat vielä viljelyssä. Järveen oli johdettu kaksi ojaa. Toinen tuli Pikku-Hanhijärven kautta ja laski kaakkoisrantaan. Myös järven eteläpäähän laski oja, joka sai vetensä Hanhinevalta ja Aittolammilta. Isolta Hanhijärveltä alkanut laskuoja yhtyi Jouttijokeen eli Jouttipuroon, niin kuin sitä silloin kutsuttiin. Lussinlahdella oli kämppä. Vuoden 1977 kartassa pellot oli metsitetty, kämppä kadonnut ja suon ojitusta oli lisätty. Järven laskuoja lähtee Lussinlahdelta ja se virtaa alas mäeltä ja yhtyy Jouttijokeen.
Hirvijärvi (järvi Juupajoella)

Hirvijärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Hirvijärvellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 73 hehtaaria ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Se on koillis-lounais-suuntaisena pitkä ja kapea, mutta sen keskellä sijaitseva Kahilanniemi kaventaa sen 100 metriä leveäksi. Sen rantaviivan pituus on 7,2 kilometriä ja järven luoteispuoli on korkeiden mäkien reunustama. Korkeimmat mäet ovat Eskolanmäki, Kuusimäki ja Hirvivuori, jotka kohoavat 65 metrin korkeuteen. Järven lounaispäätä kutsutaan Luhtaanperäksi.
Järven haja-asutus muodostuu 15 taloudesta, joista neljä tai viisi ovat maatiloja. Rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä.
Luontoarvoja.
Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1977, 1987, 1988, 2000 ja 2005. Niiden tulosten mukaan järven ekologinen luokitus on hyvä. Järven veden humuspitoisuus on hieman kohonnut ja samoin ovat veden ravinnepitoisuudet, koska järvi luokitellaan karun ja lievästi rehevöityneen järven tasojen välille. Suuntaus on kuitenkin kohti rehevöitymistä ainakin fosforipitoisuuksien osalta. Tämä aiheuttaa osaltaan lämpötilakerrostuneisuuden vallitsessa alusvedessä happipitoisuuden vähenemistä, kun eliöt hengittävät ja ravinteet kuluttavat happea kemiallisesti. Veden happamuustaso on kohonnut 1970–1980-lukujen tasosta pH 6,2 nykyiseen tasoon pH 6,5. Järven virkistyskelpoisuusluokitus on hyvä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järvi saa pääosan vedestään sen lounaispäähän laskevan Luhtaanjoen valuma-alueelta. Luhtaanjoki tulee Petääjärviltä ja se laskee matkallaan Rautalammin läpi. Koillispäähän laskee Lamminjärvi ja Salkinojaa myöten Muhujärvi. Järven vedenpinnan korkeus on 114,6 metriä mpy. ja sen laskujoki on Pajujoki, joka laskee Pylkinjärveen. Pajujoelle tulee pudotusta 6,4 metriä. Vesireitti jatkuu Pylkinjärven jälkeen sen omalla laskujoella, joka yhtyy Sahajokeen.
Vähä Petääjärvi

Vähä Petääjärvi , joka voidaan kirjoittaa myös Vähä-Petäjäjärvi , on Pirkanmaalla Juupajoen Petääjärvellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 59 hehtaaria ja se on 2,6 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järven lahdet myötäilevät makisen ylänköalueen laaksoja ja siksi järven todellinen leveys on sen ulottuvuuksia pienempi. Se on suurimmillaan järven keskivaiheilla 350 metriä leveä. Järven pohjoispää haarautuu kahdeksi lahdeksi, joista luoteeseen työntyy 650 metriä pitkä Orilahti ja koilliseen työntyy toinen yli 650-metrinen lahti. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järven eteläpäässä sijaitsee pieni luoto ja Orilahdella 60 metriä pitkä saari. Järven rantaviivan pituus on 8,9 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja peltomaata. Järven pohjoispäässä sijaitsee kaksi soistunutta lahdenpohjukkaa. Osa Petääjärven kylän haja-asutuksesta sijaitsee tämän järven ympäristössä. Talouksia on 12, joista mahdollisesti kuusi on maatiloja. Rannoille on rakennettu 20 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14291 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä.
Vedenlaatu.
Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1977, 1987, 1988, 2002, 2003, 2011 ja 2012. Tutkimustuloksien mukaan järvi vesi on humuspitoista, lievästi hapanta ja ravinteiden osalta lievästi rehevöitynyt. Talvella 2012 järven tila oli lähellä suomalaisen järven luonnontilaa eli se vastasi karun humusjärven tasoa. Järven vedenlaatu ja virkistyskäyttökelpoisuus ovat molemmat hyvät.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,2 metriä mpy. Siihen laskee koillisesta valkeajoki, joka alkaa Pienestä Valkeajärvestä (1 ha). Lampeen tulee Iso Valkeajärven (39 ha) laskuoja ja kaakosta Heinäoja, jonka valuma-alueella sijaitsee toistakymmentä yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Muut järveen laskevat ojat ovat peltojen, metsien ja pieneten soiden kuivatusojia. Järven laskujoki on Luhtaanjoki, joka alskaa Orilahdesta. Se virtaa ensin Rautalammin (6 ha) läpi ja laskee sitten Hirvijärveen (73 ha), josta vesireitti jatkaa Pajujokena Pylkinjärveen (20 ha) ja jonka laskujoki yhtyy lopulta Sahajokeen.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa kartan ja nykykarttojen välillä ei ole merkittäviä eroja muuten kuin peltopalstojen laajuudessa. Peltoala on vuosikymmenten aikana hieman pienentynyt. Suurin muutos on vapaa-ajan asuntojen määrän suuruus.
Iso Petääjärvi

Iso Petääjärvi , joka voidaan kirjoittaa myös Iso-Petäjäjärvi , on Pirkanmaalla Juupajoen Petääjärvellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 68 hehtaaria ja se on 2,4 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järvi jää kumpumaisen ylänköaluen mäkien väliin niin, että järven todellinen leveys on sen ulottuvuuksia pienempi. Järvi on suurimmillaan sen eteläosassa noin 400 metriä leveä. Eteläosassa järvi leviää myös kahdeksi lahdeksi Lakkarinpohjaksi, jossa sijaitsee myös Housulahti, ja Ahvenlahdeksi. Pohjoispäässä järvi haarautuu Sammalniemen takia kahdeksi lahdeksi, josta luoteeseen työnyvän pohjukassa sijaitsee salmi Vähään Petääjärveen. Järven rantoja jyrkentävät sen lähellä kohoavat korkeat mäet. Eteläpään itärannalla kohoaa Ahvenvuori 54 metrin korkeuteen ja sen rinteet päättyvät Ahvenlahden jyrkänteisiin. Myös järven keskivaiheilla nousee jyrkänteisiä ja kallioisia mäkiä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 7,7 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. Seudun haja-asutus on rantojen rinteiden vuoksi keskittynyt rantojen läheisyyteen. Talouksia on seitsemän, joista maatiloja on mahdollisesti kolme. Rannoille on rakennettu yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14291 ja siitä haarautuvilta kyläteiltä. Petääjärven kylän muodostavat kummankin Petääjärven asutus.
Vedenlaatu.
Järven vedenlaatua ei ole tutkittu, mutta sen sijaan Vähän Petääjärvessä kylläkin. Koska Iso Petääjärvi laskee Vähän Petääjärven kautta, kertoo alapuolisen järven tila myös yläpuolisen järven tilasta jotakin. Suurin osa Petääjärven kylän maanviljelyksestä sijaitsee Vähän Petääjärven rannoilla, niin Ison Petääjärven tila tulisi olla parempi kuin se on alajuoksulla. Vähä-Petääjärven veden laatu ja virkistyskäyttökelpoisuus ovat hyvät, joten niin ne ovat myös Isolla petääjärvellä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,2 metriä mpy.Järvi on valuma-alueensa latvajärvi, sillä siihen ei laske muiden järvien ojia. Järveen on ainoastaan johdettu muutama metsien ja pikkusuon kuivatusoja.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa järven rantoja ja myös mäkien rinteitä oli raivattu viljelyyn nykyistä enemmän. Nämä pellot tai niityt on nykyään metsitetty.
Ahvenjärvi (Orivesi, Ristijärvi)

Ahvenjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Ristijärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen ja Längelmäen alueiden mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Järvi on kaksiosainen, koska sen keskivaiheilla sijaitsee yli 20 metriä leveä salmi, joka yhdistää pienemmän pohjoisosan eteläiseen osaan.Pohjoisosan itärannat ovat laajan mäen länsirinteitä. Rinteet kohoavat 40 metrin korkeuteen. Eteläisen osan etelärannoille ulottuvat Ahvenjärven vuoren ja yhden kallioiden mäen rinteet. Ahvenjärvenvuori kohoaa 25 metrin ja nimetön mäki 30 metrin korkeuteen. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta, joista suurimmalla on mökki. Se on 60 metriä pitkä ja sen pinta-ala on alle 15 aaria. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata, joka on paikoin kalliopohjaista. Sen rannoilla sijaitsee yli kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 150,3 metriä mpy. Järveen on johdettu kolme lyhyttä metsäojaa. Peipposenmeri on pieni lampi samannimisellä suolla. Sen valuma-alueeseen kuuluu myös ylempänä ylängöllä sijaitseva Syväjärvi, jolla ei ole laskuojaa. Sille ei ole piirretty karttoihin laskuojaa, mutta sellainen on välillä olemassa. Todennäköisin vesireitti kulkee Haukijärven kautta Kartiskajärveen. Tämä vesireitti jatkaa Heinäojaa myöten Vähään Petääjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa on järven laskuoja merkitty virtaavan Haukijärveen. Tuolloin oli järvi autio metsäjärvi, jonne tuli muualta joitakin polkuja. Seuraavassa vuoden 1977 kartassa oli Peipposenmeren suo ojitettu ja sekä saaressa että Ahvenjärvenvuoren rannassa sijaitsi mökit. Järvelle ei johtanut varsinaisia autoteitä.
Muhujärvi

Muhujärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Hirvijärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 159 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 2,6 kilometriä leveä. Se sijaitsee kallioisella ja mäkisellä ylängöllä, jota erisuuntaiset kalliomurrokset halkovat. Erityisesti järven kaakkoispuolella sijaitsee korkeita ja jyrkkärantaisia mäkiä. Niitä ovat esimerkiksi Tuohivuori, Tukkivuori, Markunvuori, Kulovuori ja Lahdenvuori. Tukkivuori kohoaa lähes 80 metrin korkeuteen. Mäkien rinteet putoavat monin kohdin suoraan veteen. Järven selälle työntyy kolme niemeä niin, että niiden viereen muodostuu kolme lahtea. Näin muodostuva Soikanlahti on 650 metriä pitkä ja 130 metriä leveä. Myös Tukkilahti on kahden niemen väliin jäävä laasuinen lahti. Sen rannat ovat jyrkänteiden reunustamat. Kallioperän murroksiin on syntyneet lounaaseen työntyvä 800-metrinen Muhulahti. Sama murros aiheuttaa Suvitienlahden koilliseen päin. Pohjoiseen työntyvä Mustalahti kääntyy lopuksi takaisin päin. Lahden perältä saa alkunsa Salkinoja. Mustalahden poikki on rakennettu pengertie.
Järvellä on kartan mukaan kuusi saarta. Niistä viisi sijaitsevat järven selällä. Miiansaari on suurin saari, jolla on pituutta 150 metriä ja sen pinta-ala on 0,7 hehtaaria. Muuta saaret ovat Nälkäsaari, Tyhjäsaari ja Mäntysaari. Tukkilahdella oleva saari on nimeltään Latosaari. Miiansaarella, Nälkäsaarella ja kartassa nimetömällä saarella on vapaa-ajan asuntoja.
Järven rantaviivan pituus on 14,8 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata. peltoja ulottuu rantaan asti sen pohjoisosissa ja eteläisessä niemessä. Järven lähiympäristön haja-asutus muodostuu kymmenestä taloudesta, joista kolme ovat maatiloja. Järven rannoille on rakennettu 25 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Hirvijärven läpi kulkevalta yhdystieltä 14299.
Vedenlaatu.
Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1975, 1993 ja 2012. Tutkimusten mukaan järvi on kirkasvetinen ja karu järvi. Myös veden humuspitoisuudet ovat pienet. Veden happamuustaso vaihtelee pH 6,5–7,0 ja vesi on tämän mukaan lievästi happamana normaalitasolla. Veden happitilanne on hyvä. Järven vedenlaatu ja virkistyskelpoisuus ovat molemmat erinomaisella tasolla.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,1 metriä mpy. Muutaman metsäojan lisäksi järveen laskee Mustijärvi (8 ha) etelästä Tukkilahteen ja Lauttanen (12 ha) pienen Vaippasen kautta Muhulahteen. Niskasjärvi (2 ha) ja Mustijärvi laskevat vuorostaan Lauttaseen. Järven pohjoispuolella oleva kuivatettu järvi paskolammi on laskenut aikanaan Soikanlahteen. Muhujärven laskuoja Salkinoja lähtee Mustalahdelta pohjoiseen, jossa se laskee 650 metrin jälkeen Hirvijärveen (73 ha). Ojalle tulee pudotusta tällä matkalla 4,5 metriä. Vesireitin vedet jatkavat Pylkinjärven (20 ha) kautta Sahajokeen.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa Mustalahden ylittävä pengertie näkyy jo kartassa.
Lauttastenjärvi

Lauttastenjärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Hirvijärvellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Tällaisia mäkiä ovat esimerkiksi Tielevonvuori, Lauttasvuori ja Kissannokanmäki. Eräät rannat ovat jyrkkiä, vaikka edellä lueteltujen mäkien huiput sijaitsevat kauempana. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 14299, joka kulkee Ristijärven ja Hirvijärven välillä. Jämsän vastainen raja ohittaa sen 150 metrin etäisyydellä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,2 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi metsäojaa, joista yksi tuo pienen Lilvasjärven vesiä. Järven oma laskuoja lähtee sen länsipäästä ja se laskee 1,5 kilometrin päässä Lamminjärveen. Vesireitti jatkuu alemmaksi ja päättyy lopulta Sahajokeen.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa oli järven itäpäässä ja länsipäässä peltomaita, jotka kuuluivat kahdelle maatilalle. Seuraavassa vuoden 1977 kartassa oli itäpään rantaan ulottuvat pellot metsitetty. Länsipään maatila on luopunut viljelystä vuoden 1986 kartan julkaisun jälkeen.
Väihijärvi

Väihijärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Hirvijärvellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 58 hehtaaria ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee itä-länsi-suuntaisesti ja se on verrattain kapea järvi. Järven etelärannat ja koillisrannat ovat korkeiden mäkien rinteitä, mutta muualla ovat rannat alavia. Esimerkiksi Kissannokanmäki kohoaa 55 metrin korkeuteen. Muut etelärannan mäet ovat saman korkuisia. Järven länsipäätä kutsutaan Jussilanpääksi. Järven keskivaiheilla on vastarannoilla Leponokka ja Kissannokka nimiset pyöreät niemet. Kissannokan itäpuolelle jää 350 metriä pitkä Kylmälahti. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta pieniä peltopalstoja itäpäässä ja Kylmälahdella. Järven ympäristön haja-asutus muodostuu neljästä taloudesta, joista kaksi saattaa viljellä maata, sekä 30 vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet Hirvijärveltä. Oriveden kuntaraja ohittaa järven kaakkoispään 700 metrin päästä.
Luontoarvoja.
Vedenlaatu.
Väihijärven valuma-alue on pääasiassa metsämaata, mutta sen rannoilla on kohtalaisesti vapaa-ajan asutusta. Järven vedenlaadusta on tutkimustuloksia vuosilta 1977, 1984, 1986, 1987 ja 2005. Niiden mukaan vesi on kirkasta ja sen humuspitoisuus on vähäistä. Vedenväri on 30–40 mg Pt/l. Järvi ravinteiltaan karu metsäjärvi, joka ei ole havaittu rehevöityneen tai happamoituneen koskaan. Veden kokonaisfosforipitoisuus on noin 10 mikrogrammaa litrassa vettä (µg/l). Väihijärven veden laatu ja virkistyskäyttökelpoisuus ovat erinomaista tasoa.
Kalakanta.
Väihijärvessä pidettiin kalastuskirjanpitoa vuonna 2001. Eniten saatiin saaliiksi pääasiassa haukea ja siikaa, mutta saaiiksi tuli myös madetta ja ahventa. Järveen on istutettu kalaa. Vuonna 2001 laskettiin järveen pieni määrä harjusta ja vuosina 2003, 2006 ja 2008 planktonsiikaa.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,8 metriä mpy. Eteläiseltä metsäalueelta laskee järveen kolme metsäojaa ja idästä Pontikkaojan länteen laskeva jatke. Järven laskuoja on Väikkisuonoja, joka lähtee Leponokan kainalosta Hirvijärveltä tulevan tien alta. Oja virtaa 2,8 kilometriä Väikkisuon läpi meanderoiden ja se laskee Rassinjärveen, jonka jälkeen vesireitti jatkuu Rassinojana Hulippaaseen. Hulipas on Sahajoen lähdejärvi.
Historiaa.
Vuoden 1958 peruskartassa lahden nimenä oli Kylmälänlahti ja sen niemenä Kissaniemi. Kulmakunnalla oli enemmän peltomaata, joista on nykyään jäljellä enää neljäsosa.
Danny Green

Daniel Richard ”Danny” Green jr. (s. 22. kesäkuuta 1987 North Babylon, New York) on yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän voitti NBA:n mestaruuden San Antonio Spursissa vuonna 2014, Toronto Raptorsissa vuonna 2019 ja Los Angeles Lakersissä vuonna 2020. Hän edustaa kaudella 2020–2021 Philadelphia 76ersiä. 
Green pelasi Pohjois-Carolinan yliopistossa ja varattiin NBA:han 46. pelaajana . NBA:ssa hän edusti Cleveland Cavaliersia kaudella 2009–2010, minkä jälkeen hän siirtyi San Antonio Spursiin. Vuonna 2014 hän voitti San Antonio Spursin joukkueessa NBA:n mestaruuden. Hänet valittiin NBA-kauden 2016–2017 kakkospuolustustähdistöön.
Kaudeksi 2018–2019 Green siirtyi Toronto Raptorsiin. Hän voitti kauden päätteeksi Raptorisissa NBA:n mestaruuden.
Kaudeksi 2019-2020 Green siirtyi Los Angeles Lakersiin kahden vuoden sopimuksella. Hän voitti NBA:n mestaruuden Lakersissa. 
Green vaihdettiin marraskuussa 2020 Oklahoma City Thunderiin, josta hänet vaihdettiin lähes heti Philadelphia 76ersiin.
Ylä-Lylyjärvi

Ylä-Lylyjärvi on Pirkanmaalla Juupajoella Lylyn kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 70 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee Lylyn lounaispuolella Ala-Lylyjärven lähellä ja sen lounaispuolella kohoaa muutamia mäkiä, jonka vuoksi se myös laskee Ala-Lylyjärveen. Korkein mäki on eteläpuolella nouseva Pirunvuori, jonka laki kohoaa 60 metrin korkeuteen. Muut lounaispuolen mäet kohoavat vain 40 metrin korkeuteen. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen järvenselkä on avoin. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta laskuojan alavassa ympäristössä sijaitsevia peltoja. Järven ympäristön haja-asutus muodostuu viidestä taloudesta, joista kaksi on maatiloja, sekä rannoille rakennetusta 15 vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet järven itärantaan tulevalta yhdystieltä 14293. Yhdystien kohdalla on rannassa uimaranta.
Vedenlaatu.
Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1966, 1977, 1986, 1987 ja 2005. Lisäksi uimarannan vedestä otetaan vuosittain bakteerinäytteitä. Mittausten mukaan se voidaan luokitella humuspitoisiin järviin, jonka ravinnetasot ovat olleet karun ja lievästi rehevöityneiden järvien tasolla. Nämä arvot vaihtelevat sadannan voimakkuuden mukaan, mutta veden happamuustaso on normaali. Sekä järven vedenlaatu että sen virkistyskäyttökelpoisuus ovat molemmat hyvää tasoa.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,5 metriä mpy. Järveen on ympäristöstä johdettu tai siihen on luontaisesti laskenut kahdeksan metsä- tai pelto-ojaa. Holioja, joka on Iso-Karvian laskuoja, virtaa peltojen halki ja laskee järven länsirantaan. Lyödynoja laskee järven luoteisrantaan ja sen kautta tulevat Lepolammin ja joidenkin muiden yläpuolisten järvien vedet. Järven laskuoja lähtee sen koillisrannasta ja se laskee 700 metrin päässä Ala-Lylyjärveen. Ojalla on pudostusta noin 30 senttimetriä.
Historiaa.
Vuoden 1964 peruskartassa järven nimi oli vielä ”Vähä Lylyjärvi” ja ”Karvianjärvestä” laskeva Holioja oli ”Myllyoja”. Myllyojan ja Ylä-Lylyjärven pohjoisrannoilla on monia peltopalstija, joista nykyään on enää jäljellä yksi laskuojan pohjoispuolella ja toinen nykyisen Holiojan varrelta. Vuoden 1979 karttaan nimet oli muutetty nykykäytännön mukaisiksi.
Iso-Karvia

Iso-Karvia on Pirkanmaalla Juupajoella Lylystä 2,5 kilometriä länteen Ruoveden kunnanrajan tuntumassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 62 hehtaaria, ja se on 2,1 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvi on pitkän muotoinen ja sen eteläpää päättyy Karvianlahteen. Järvi sijaitsee korkeiden mäkien välisessä painanteessa. Mäkien jyrkät rinteet tekevät pohjoispuoliskon rannoista melko jyrkkiäkin. Niemennenä on itärannalla sijaitseva korkea mäki, jolla on lähes 40 metriä korkeutta. Vastarannalla laskeutuvat järveen Loukasvuoren rinteet, jotka ovat 30 metriä korkeat. Vuoren huippu sijaitsee kauempana ja se yltää yli 45 metriä järveä korkeammalle. Järven eteläpäässä kohoavat hieman kauempana Paltanmäki ja Hallamäki. Järvellä on kartan mukaan neljä tai viisi saarta , joista suurimman nimi on Saarikallio. Saaret sijaitsevat rannan tuntumassa ja Saarikallio sijaitsee järven keskivaiheilla sen itärannan tuntumassa. Järven rantaviivan pituus on 5,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaastoa. Sen haja-asutus muodostuu yhdestä taloudesta, joka on entinen maatila. Muut rakennukset ovat rannoilla sijaitsevia vapaa-ajan asuntoja. Niitä on 34 ja niille tulee tiet yhdystieltä 14293.
Vedenlaatu.
Järven vedenlaatua on tutkittu ainakin vuosina 1972, 1977, 1994 ja 1995. Koska Iso-Karvia on Lylyjärvien valuma-alueen latvajärviä, on sen valuma-alue pieni ja sen vesi vahtuu hitaasti. Valuma-alueella on kuitenkin pinta-alana vain vähän metsämaata ja siksi vesi on väritöntä ja kirkasta. Vesi on hapanta, sillä veden happamuustaso vaihtelee pH 5,8–6,0, mutta toisaalta veden puskurikyky happamoitumista vastaan on kohtuullinen. Järven happitilanne on erittäin hyvä eikä lämpötilakerrostumisen aikana esiinny alusvedessäkään happivajetta. Veden ravinnetasot ovat karun järven tasolla. Kokonaisfosforipitoisuus on ollut vain 6 mikrogrammaa litrassa eli hyvin alhainen. Levämäärät ovat olleet pienet ja veden näkösyvyys on välillä jopa 5 metriä. Järven virkistyskelpoisuus ja samalla vedenlaatu ovat erinomaiset.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,3 metriä mpy. Järven laskuoja Holioja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee 1,5 kilometrin päässä Yli-Lylyjärveen. Ojalle tulee matkalla pudotusta 20,8 metriä.
Historiaa.
Vuoden 1964 peruskartassa järveä kutsuttiin vielä nimellä ”Karvianjärvi”, mutta se muuttui kartoissa vuodesta 1979 alkaen Iso-Karviaksi. Samoin oli järven laskuoja aluksi ”Myllyoja”, mutta se on nykyään nimeltään Holioja. Vuoden 1954 kartassa on järven pohjoispäässä maatila ja sen eteläpäässä kaksi maatilaa. Laskuojan varrella on kartassa kaksi maatilaa lisää, joten laskuojan ympärillä olevat pellot jakautuvat jollakin tavalla niiden kesken.
Kuusijärvi (Orivesi)

Kuusijärvi on Pirkanmaalla Orivedellä ja Kuhmoisissa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Se muodostuu kahdesta järvenosasta, joita yhdistävät toisiinsa Suoniemen ja Niittyniemen välinen kapea salmi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven lähialueen asutus on haja-asutusta ja sen rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Mattilankylän ja Löytäneen väliseltä kylätieltä. Järven ylittää Oriveden ja Kuhmoisten välinen kuntaraja.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pääskylänjoen suualueeseen (35.761) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi metsäojaa, jotka tuovat esimerkiksi Louhunkorven ja Lehmisuon kuivatusvesiä. Järven lasku-uoma on 40 metriä pitkä kapea salmi Pitkäveteen. Järvien vedenpinnat ovat samalla korkeudella.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Pitkäveden vedenpinta oli nykyistä korkeammalla. Kuusijärvi oli Pitkäveden eräs lahti, mutta myöhemmin järvellä toimitettu järvenlasku laski pintaa niin paljon, että Kuusijärvi kuroutui erilleen. Kuusijärvi on verrattain nuorin järvi, mutta järvenlaskun ajankohtaa ei tätä kirjoitettaessa tiedetä.
Vuoden 1965 peruskartassa peltoja oli järven luoteis-, lounais- ja koillisrannoilla. Silloin järveen johti vain yksi oja. Vuoden 1985 peruskartassa pellot olivat pienentyneet ja järvelle oli rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa lisää.