Graz

Graz () on Itävallan toiseksi suurin kaupunki ja Steiermarkin pääkaupunki. Sen asukasluku on 269 997 asukasta (2014). Grazin vanhakaupunki on listattu UNESCOn maailmanperintöluetteloon.
Maantiede.
Sijainti.
Graz sijaitsee Itävallan kaakkoisosassa lähellä Slovenian rajaa, noin 200 kilometriä Wienistä lounaaseen ja 50 kilometriä Mariborista pohjoiseen. Kaupungin läpi virtaavan joen nimi on Mur. Grazia ympäröi Steiermarkille tyypillinen kukkulamaisema. Kaupungin eteläpuolella sen sijaan on alankoa. Grazin korkein kohta on Plabutschin 763 metriä korkea huippu. Kaupungin ympäristö kuuluu Graz-Umgebungin piiriin.
Kaupunginosat.
Graz on jaettu 17 "Bezirkiin" eli kaupunginosaan. Kaupunginosat ovat numeroituja, mutta päinvastoin kuin Wienissä, Grazissa kaupunginosista puhutaan niiden nimillä. Pinta-alaltaan suurin kaupunginosa on Andritz, kun taas Jakomini on asukasmäärältään suurin.
Grazin kaupunkiin kiinni kasvaneita tärkeitä esikaupunkialueita ovat muun muassa Seiersberg ja Feldkirchen bei Graz.
Ilmasto.
Graz sijaitsee lauhkealla ilmastovyöhykkeellä, mutta ilmastoon vaikuttaa myös Välimerenilmasto. Kaupungin sijainti Alppien kaakkoispuolella suojaa sitä Keski-Euroopan sääoloilta: sadevyöhykkeet saapuvat tyypillisesti etelästä. 
Vuonna 2006 Grazin keskilämpötila oli 10,1 °C. Kylmin kuukausi oli tammikuu (–3,4 °C) ja lämpimin heinäkuu (+22,3 °C).
Historia.
Kaupungin linnavuorella (Schlossberg) oli luultavasti linnoitus jo 800-luvulla. Graz sai kaupunkioikeudet vuonna 1240, ja keskiajalla siitä kehittyi Steiermarkin keskus. Habsburgit asuivat kaupungissa vuodesta 1379. 1400- ja 1500-luvuilla rakennettujen muurien avulla kaupunki pystyi puolustautumaan unkarilaisia ja turkkilaisia vastaan. Napoleonien sotien aikana kaupunkia hallitsivat ajoittain ranskalaiset, jotka räjäyttyivät Schlossburgin linnoituksen 1809, ja paikalle rakennettiin puisto.
Väestö.
Grazissa asuu 250 099 asukasta, ja asukastiheys on 1 960,49 asukasta/km².
Grazin väestöpyramidin mukaan alle 15-vuotiaita on 13,5 %, 15–59-vuotiaita 63,8 %. Yli 59-vuotiaiden osuus väestöstä on 22,7 %. Naisia on väestöstä 52 %. Grazilaisten keski-ikä on 41,1 vuotta. Elinajanodote naisilla on 82,4 vuotta ja miehillä 76,2 vuotta.
Väestönkehitys.
"Lähde: Statistik Austria"
Ulkomaalaiset.
Grazin 250 000 asukkaasta 32 072 eli 13,1 prosenttia on ulkomaalaisia. Eniten ulkomaalaisia on Turkista, Bosniasta ja Hertsegovinasta sekä Serbiasta. Prosentuaalisesti eniten ulkomaalaisia (25,7 %) asuu Griesin kaupunginosassa. Puhutuimmat kielet Grazissa ovat saksan jälkeen kroatia ja turkki.
Hallinto.
Grazin poliittisessa hallinnossa työskentelee kaksi päätöselintä: kaupunginvaltuusto ("Gemeinderat") ja kaupunginhallitus ("Stadtregierung"). Väestö valitsee kaupunginvaltuuston viideksi vuodeksi, ja kaupunginvaltuusto puolestaan valitsee kaupunginhallituksen, johon myös kaupunginjohtaja kuuluu. 
Graz ja Wien ovat ainoat Itävallan kaupungit, joissa valitaan myös kaupunginosavaltuusto ("Bezirksrat"). Kaupunginosavaltuustoissa on 7–19 jäsentä kaupunginosan asukasluvusta riippuen. Kaupunginosavaltuustoilla on oikeus tulla kuulluiksi monissa kaupunginosaa koskevissa päätösasioissa. 
Kaupunginvaltuustossa on 56 jäsentä. Vuonna 2021 kunnallisvaalit voitti Itävallan kommunistinen puolue (KPÖ) 28,9 prosentilla äänstä, Itävallan kansanpuolue (ÖVP) sai 25,7 prosenttia. 
Kaupunginvaltuuston jäsenet sekä jokaisen 17 kaupunginosan edustajat kokoontuvat kerran kuukaudessa Grazin raatihuoneessa. Istunnot ovat yleisölle avoimia.
Marraskuussa 2021 Grazin pormestariksi valittiin Kommunistisen puolueen (KPÖ) Elke Kahr.
Kaupunginhallitus kokoontuu kerran viikossa. 
Palvelut.
Koulutus.
Graz on merkittävä yliopistokaupunki, jonka yliopistoissa opiskelee 40 000 opiskelijaa. Seuraavassa kaupungin neljä yliopistoa ja niiden opiskelijaluvut:
Lisäksi Grazissa toimii kaksi ammattikorkeakoulua.
Kirjastot.
Grazissa toimii kaupungin ylläpitämä pääkirjasto, joka perustettiin vuonna 1895. Kirjasto on vuodesta 1995 sijainnut Griesin kaupunginosassa. Kirjastossa on niteitä yli 38 000. Lisäksi Grazin kaupunginkirjastolla on viisi muuta toimipistettä ympäri kaupunkia (Gösting, Eggenberg, St. Leonhard, Geidorf ja Andritz) sekä Mediathek-niminen mediakirjasto, jolla on yli 15 000 niteen kokoelma videoita sekä CD- ja DVD-levyjä. Kaupungin alueella liikennöi myös kirjastoauto.
Grazin yliopiston kirjasto on Steiermarkin osavaltion suurin tieteellinen kirjasto.
Liikenne.
Grazissa toimii Grazin liikennelaitoksen ("Grazer Verkehrsbetriebe") suunnittelema kattava julkinen liikenne. Sisäisen liikenteen merkittävä solmukohta on keskusaukion eteläpuolella sijaitseva Jakominiplatz. Tunnin voimassa oleva kertalippu maksaa Grazissa 2,20 euroa. Grazissa liikennöi kuusi raitiovaunulinjaa ja kaksikymmentäneljä bussilinjaa. Lisäksi öisin liikennöi seitsemän yöbussilinjaa ja kaksi raitiovaunulinjaa. Liikennelaitos vastaa myös Schlossbergille vievästä köysiradasta. Joukkoliikennematkoja tehdään vuodessa noin 99 miljoonaa, joista yli puolet on raitiovaunumatkoja. Koko joukkoliikenneverkoston pituus on 337 kilometriä.
Grazin päärautatieasema ("Graz Hauptbahnhof") sijaitsee Mur-joen länsipuolella, Itävallan eteläradan varrella. Asema on myös Steiermarkin itäradan päätepiste. Grazista lähtee junia säännöllisin väliajoin muun muassa Wieniin (kesto n. 2,5 tuntia, suora yhteys joka toinen tunti), Zagrebiin (n. 4 tuntia, kaksi suoraa yhteyttä päivässä) ja Ljubljanaan (n. 3,5 tuntia, kaksi suoraa yhteyttä päivässä). Lisäksi Grazista on hyvät yhteydet Italiaan (vaihto Bruck an der Murissa).
Graz sijaitsee eurooppateiden E57, E59 ja E66 varrella.
Grazin lentoasema sijaitsee kaupungin keskustan eteläpuolella. Muun muassa lentoyhtiöt Austrian Airlines ja Lufthansa.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet.
Graz levittäytyy Mur-joen itäpuolella sijaitsevan Schlossbergin ympärille. Vanhakaupunki, pääostoskadut ja kaikki yliopistot sijaitsevat joen itäpuolella.
Schlossberg.
Schlossberg eli linnavuori on 123 metriä kaupungin keskusaukion yläpuolelle kohoava vehreä kukkula keskellä Grazin vanhaakaupunkia. Kaupunki on saanut nimensä linnavuoresta: alkuperäinen slaavilainen sana "gradec" tarkoittaa pientä linnaa. Schönbrunnin rauhansopimuksen jälkeen 1809 Napoleon I valloitti Schlossbergin, mutta ennen sitä kaupunkilaiset ostivat kellotornin omakseen, ja ranskalaiset säästivät sen. Schlossbergin huipulle vie useita metsäpolkuja, maanalainen hissi sekä köysirata (valmistunut 1894). Huipulle pääsee myös Schlossbergplatzilta lähteviä, 1914–1918 rakennettuja portaita pitkin. Schlossbergiltä näkee koko kaupungin sekä ympäröivää maisemaa.
Vanhakaupunki.
Grazin vanhakaupunki lisättiin vuonna 1999 UNESCOn maailmanperintöluetteloon . Punaiset katot ovat tunnusomainen osa vanhaakaupunkia. Sen tärkeimmät nähtävyydet ovat
Puistoja ja ulkoilualueita.
Grazin pinta-alasta 40 prosenttia on vihermaata, ja kaupungissa on hyvin paljon ulkoilumahdollisuuksia keskeisistä puistoista ympäröiviin metsiin.
Kulttuuri.
Graz oli vuonna 2003 Euroopan ainoa kulttuuripääkaupunki. Itävallan toiseksi suurimman oopperatalon lisäksi kaupungissa toimii kaupunginteatteri eli "Schauspielhaus". Kesäisin paikalla järjestetään suuri musiikkifestivaali "Styriarte".
Ystävyyskaupungit.
Grazilla on seuraavat ystävyyskaupungit: