Istaravšan

Istaravšan (, vuoteen 2000 saakka "Ūroteppa", Ӯротеппа) on kaupunki Suğdin maakunnassa Tadžikistanissa. Se sijaitsee Turkestanvuorten pohjoisella reuna-alueella 73 kilometriä maakunnan pääkaupungista Xudžandista lounaaseen. Kaupunkialueella oli vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan 281 918 ja varsinaisessa kaupungissa 63 078 asukasta.
Maantiede ja ilmasto.
Istaravšanin kaupunkialueen pinta-ala on 687 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Zafarobodin, idässä ja kaakossa Devaštitšin ja lounaassa Šahristonin piireihin sekä lännessä Uzbekistaniin. Alue sijaitsee Turkestanvuorten pohjoisrinteillä ja ulottuu pohjoisessa Nälkäaron kaakkoisreunalle. Eteläosan korkeus on 4 000 ja pohjoisen tasangon 500–600 metriä merenpinnasta.
Seudulla vallitsee kuiva mannerilmasto. Heinäkuun keskilämpötila on 24,1 astetta. Vuotuinen sademäärä on tasangolla 200–300 ja vuorilla 300–800 millimetriä. Kattasoijoki muodostaa kaupungin eteläpuolella samannimisen tekojärven. Havubakissa on kuumia kivennäislähteitä, joiden yhteyteen on rakennettu parantola.
Asutus ja väestö.
Vuonna 1936 perustettu Ūroteppan piiri muutettiin Istaravšanin kaupungiksi vuonna 2000. Siihen kuuluu kaupungin keskustan lisäksi kymmenen maaseutuyhteisöä: Džavkandak, Guli Surx, Nidžonī, Nofarodž, Poškent, Qal’ai Baland, Qal’atšai Kalon, Sabriston, Tšorboğ ja Zarhalol. Naapurustoja on 22 ja kyliä 68. 
Kaupunkiväestön osuus on 22 prosenttia. Tadžikkien lisäksi alueella asuu uzbekkeja (noin 14 prosenttia).
Keskustaajaman asukasluvun kehitys
Historia.
Istaravšan (Ūroteppa) on yksi Tadžikistanin vanhoista kaupungeista. Sen 2500-vuotisjuhlia vietettiin vuonna 2002. Kaupungin nykyinen nimi perustuu Sogdianaan kuuluneeseen Istaravšanin tai Usrušanan alueeseen. Se oli Silkkitien varrella sijainnut kauppapaikka, jonka ovat hävittäneet Aleksanteri Suuri vuonna 329 eaa, mongolit 1200-luvun alussa ja venäläiset vuonna 1866.
Liikenne ja talous.
Istaravšanin kautta kulkee Dušanben ja Xudžandin välinen maantie. Matkaa pääkaupunkiin on 268 kilometriä. Liikennöintiä on helpottanut huomattavasti vuonna 2012 avattu Šahristonin tunneli.
Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut viljan, vihannesten, perunan, hedelmien, viinirypäleiden ja melonien viljelyyn sekä karjanhoitoon. Lähes puolet viljelysmaasta on keinokasteltua. 
Istaravšanissa on elintarvike-, tekstiili- ja rakennustarviketeollisuutta. Kaupunki on myös perinteisten käsityöammattien keskus.
Nähtävyydet.
Kaupungin koillisosan mäellä sijaitsee osittain uudelleen rakennettu Muğteppan linnoitus, joka on perustettu 400-luvulla eaa. Sen keskellä on 5 000-paikkainen amfiteatteri. Linnoituksen lähellä entisessä ortodoksikirkossa toimii kotiseutumuseo, joka esittelee kaupungin historiaa ja käsityötaidetta.
Istaravšanin vanhankaupungin tunnetuin nähtävyys on 1500-luvulla rakennettu Kūkgunbazin eli Abdulatif Sultonin moskeija, joka on muutettu madrasaksi 1600-luvulla. Muita historiallisia kohteita ovat merkkihenkilöiden hautakammiot, joista vanhimmat ovat 700-luvulta, Bobo Tağon mausoleumin rakennuskokonaisuus 1500-luvulta, Sari Mazorin mausoleumit ja moskeija 1500–1800-luvulta ja Rustambekin madrasa 1800-luvulta. Vanhassakaupungissa on säilynyt myös 1700–1900-luvun alun asuintaloja. Kaupungin torialueen lähellä sijaitsevat käsityöläisten työpajat.