Nina Pajanti-Raudus

Nina Pajanti-Raudus (s. 16. elokuuta 1966) on suomalainen kilpauransa lopettanut koripalloilija. Kuusinkertainen Suomen mestari Pajanti-Raudus kuuluu Suomen naisten pääsarjahistorian tilastokärkiin. Maajoukkueessa hän pelasi vuoden 1987 EM-kilpailuissa ja voitti Pohjoismaiden mestaruuden vuonna 1988.
Urheilu-ura.
Forssan Alun kasvatti Pajanti-Raudus hakeutui lajin pariin kuusivuotiaana serkkujensa esimerkin perässä. Hän harrasti myös voimistelua, pituushyppyä ja sadan metrin juoksua erikoistuen koripalloon B-tyttöikäisenä. B-tyttöjen maajoukkueessa hän pelasi ainoana forssalaisena kotikaupungissaan ikäluokan EM-kisoissa, joissa Suomi sijoittui viidenneksi kahden vuoden leirityksen jälkeen. Maajoukkueuransa alussa Pajanti-Raudus oli harvoja TUL-seurataustaisia pelaajia maajoukkueissa. Hän pelasi vuosina 1984–2000 yhteensä 15 kautta naisten SM-sarjassa edustaen kasvattajaseuransa ja kolmen kauden ajan Turun Rientoa. Hän voitti pelaajaurallaan kuusi Suomen mestaruutta, kaksi SM-hopeaa ja yhden SM-pronssin, kaksi Suomen cup-mestaruutta ja yhden Suomen cupin hopeasijan. Vuonna 1997 hänet valittiin naisten SM-sarjan vuoden pelaajaksi. Hän sijoittui myös lukuisia kertoja naisten SM-sarjan eri tilastokategorioiden kärkisijoille voittaen muun muassa sarjan korikuningattaruuden kaudella 1997–1998 ja korisyöttökuningattaruuden kolmesti.
Kaudella 1995–1996 Pajanti-Raudus heitti PeKaa vastaan 53 pistettä ja antoi yhdeksän korisyöttöä.
Pääsarjauransa jälkeen Pajanti-Raudus pelasi Salon Palloilijoissa, johon hän siirtyi, koska ei halunnut päättää pelaajauraansa äkillisesti. Pajanti-Raudus harjoitteli SalPa-aikanaan paljon itsekseen Forssassa. Hän päätti pelaajauransa SalPan nousujuhliin 2002.
Suomen naisten maajoukkueessa Pajanti-Raudus pelasi vuosina 1986–1999 59 ottelua 3,6 pisteen keskiarvolla. Hän kuului Suomen joukkueeseen vuoden 1987 EM-kilpailuissa ja Pohjoismaiden mestarijoukkueeseen vuonna 1988. Vuonna 1982 Pajanti-Raudus kuului Suomen alle 16-vuotiaiden tyttöjen viidenneksi yltäneeseen joukkueeseen ikäluokan EM-kilpailuissa.
Pajanti-Raudus valittiin marraskuussa 2021 Suomen koripallon kunniagalleriaan.
Muu elämä.
Pajanti-Raudus työskenteli jo pelaajauransa aikana erityisluokanopettajana ja myöhemmin psykiatrisena sairaanhoitajana. Vuonna 1989, kun Alku voitti ensimmäisen Suomen-mestaruutensa, hän oli Turussa opiskelemassa diplomi-kosmetologiksi. Turusta hän pohti siirtymistä Yhdysvaltoihin Berkeleyn yliopistoon, mitä ei koskaan tapahtunut: Pajanti-Rauduksen mukaan päätös osoittautui jälkikäteen oikeaksi. Vuonna 2007 hän perusti Forssaan Kehrä-nimisen palautumis- ja rentoutumiskeskusyrityksen. Hän on ollut mukana myös psyykkisessä valmennustyössä sekä yksilö- että joukkuelajien parissa muun muassa luennoimalla Eerikkilän urheiluopistolla. Kasvattajaseuransa Alun psyykkiseen valmennukseen hän tuli mukaan vasta 2010-luvulla. Hän toimi hetken myös paikallisen salibandyseura Suupparien puheenjohtajana. Pajanti-Raudus on ollut osapuolena palautumiskoulussa, joka on järjestänyt Tehylle kursseja kymmenillä paikkakunnilla.
Pajanti-Raudus toimi Forssan kaupunginvaltuutettuna kolme kautta joista kaksi myös kaupunginhallituksessa. Hän edusti SDP:tä.
Pajanti-Raudus avioitui vuonna 1991 kymmenottelija Jouni Rauduksen kanssa jonka oli tavannut Naantalissa. Heidän ensimmäinen lapsensa, Kasimir-poika, syntyi vuonna 1994, mihin Pajanti-Raudus olisi saattanut päättää pelaajauransa ilman vanhempiensa tarjoamaa lapsenhoitoapua. Hän pelasi parhaat kautensa lapsen syntymän jälkeen.
Saavutukset.
Joukkuesaavutukset.
Maajoukkue
Seurajoukkueet