Pohjola Vakuutus

Pohjola Vakuutus Oy (vuoteen 2019 "OP Vakuutus Oy") on vuonna 1891 perustettu vakuutusyhtiö ja OP Pohjolan tytäryhtiö.
Pohjola Vakuutuksella on Suomen vahinkovakuutusyhtiöistä 32,6 prosentin markkinaosuus (2022). Pohjola Vakuutus tarjoaa vahinkovakuutuspalveluita henkilö-, yritys- ja yhteisöasiakkaille. 
Vuoden 2023 aikana Pohjola Vakuutuksen korvausmeno oli 1,1 miljardia euroa ja korvasi noin 94 prosenttia kaikista ilmoitetuista vahingoista. 
Pohjola Vakuutuksen korvauspalveluilla on kumppanuussopimuksia yli 20 toimialalla.
Pohjola Vakuutuksen toimitusjohtaja on Vesa Aho.
Historia.
1891–1969.
Suomalaiskansallinen Pohjola-vakuutus Oy perustettiin vuonna 1891 nimellä Palovakuutus-Osakeyhtiö Pohjola. Myöhemmin nimi vakiintui muotoon Vakuutusosakeyhtiö Pohjola. Muutamaa vuotta myöhemmin sen sisaryhtiöksi perustettiin Tapaturmavakuutus-Osakeyhtiö Kullervo. Pohjola-yhtiön osakkeita alettiin noteerata Helsingin pörssissä vuonna 1912.
1930-luvulla Pohjola hankki Palovakuutusosakeyhtiö Imatran, josta tuli myöhemmin Imatra-Karjala ennen kuin se sulautettiin Pohjolaan 1955.
Vuonna 1961 perustettiin Eläkevakuutus-oy Ilmarinen.
1970–1999.
Pohjolan kaksi suurinta omistajaa, Suomi-yhtiö ja Salama fuusioituivat Suomi-Salamaksi vuonna 1970, jolloin myös matkavakuutusyhtiö Eurooppalaisesta tuli Pohjolan tytäryhtiö. 1970-luvun puolivälissä Pohjola ja Suomi-Salama muodostivat "Pohjola-yhtiöt" ja Kullervo fuusioitiin Pohjolaan.
Suomi-yhtiö oli Suomalaisen puolueen lähellä toimivien yhtiö, joka ajautui nuorsuomalaisten, perustuslaillisten, haltuun. Tämän vuoksi Suomalaisen puolueen kannattajat perustivat itselleen Salama-yhtiön.
Vuonna 1984 vakuutusyhtiö Sampo luopui omistuksestaan eläkevakuutusyhtiö Ilmarisesta ja siitä tuli Pohjolan tytäryhtiö. 1988 Pohjola sopi ristiinomistuksesta ruotsalaisen vakuutusyhtiö Skandian kanssa.
Vuonna 1997 Pohjola ja Eesti Ühispank ostivat virolaiselta vakuutusyhtiö Seesamilta yhteensä 70 prosenttia henkivakuutusyhtiö Seesam-Lifestä.
Suomi-yhtiö myi henkivakuutusyhtiönsä Salaman Pohjolalle, jolloin muodostui "Pohjola-Yhtymä". 
Vuonna 1999 Merita Pankki myi Kansallis Osake-Pankin myötä saamansa Pohjolan osakkeet Skandialle. Pohjola liittyi Skandian ja Storebrandin muodostamaan pohjoismaiseen vakuutusyhtiö Ifiin. Vielä samana vuonna Skandia myi Pohjolan osakkeensa edelleen Sampo-Leonialle (ent. ja nyk. Sampo), joka sai määräysvallan Pohjolan yhtiökokouksessa. Suomi-yhtiö puolestaan myi pääosan omista Pohjolan osakkeistaan Ilmariselle ja Osuuspankkiryhmälle, joista tuli toinen pääomistaja.
2000–2010.
Sampo-Leonia myi Pohjolan osakkeensa Suomi-yhtiölle ja Ilmariselle vuonna 2000. Samalla Pohjola irrottautui If-yhteistyöstä. Vuonna 2001 henkivakuutusyhtiö Pohjolan myytiin Suomi-yhtiölle. Pohjolan, Ilmarisen, Suomi-yhtiön ja Osuuspankkiryhmän yhteistyö päättyi, Pohjola osti A-vakuutuksen ja Conventum Oyj fuusioitiin Pohjolaan. Pohjola aloitti yhteistyön Säästöpankkien kanssa 2002. 
Pohjola palasi henkivakuutusliiketoimintaan vuonna 2004 perustamalla Henkivakuutusosakeyhtiö Pohjolan. Yhtiön vakuutuskanta saatiin Suomi-yhtiöltä arvoltaan noin 1,2 miljardin euroa. Samalla Pohjolan ristiinomistus Suomi-yhtiön ja Ilmarisen kanssa purettiin.
Pohjola-yhtymä oli yksi Suomen suurimmista vakuutusyhtiöistä. Konsernilla oli 1,6 miljoonaa asiakasta. Sen liikevaihto oli 1 191 miljoonaa euroa ja vakuutusmaksutulot 798 miljoonaa euroa vuonna 2004. Rahastoissa hallinnoitavat varat olivat noin 1,5 miljardia euroa. Osakkeenomistajia oli noin 19 000 ja työntekijöitä n. 2 650 henkilöä (2004).
Syksyllä 2005 OKO (nykyinen OP Yrityspankki) ilmoitti ostavansa enemmistön Pohjola-yhtymä Oyj:n osakkeista ja vakuutuskonsernista tuli pankin tytäryhtiö. Yhteensä yli 2 miljardin euron kauppa on ollut suurimpia Suomessa tapahtuneita yrityskauppoja. Pohjola-yhtymän osakkeiden noteeraus Helsingin Pörssissä päättyi vuonna 2006. Pohjola-yhtymä sulautui emoyhtiöönsä joulukuussa 2006 ja jatkoi toimintaa Pohjola Vakuutus Oy:nä.
Vuonna 2007 Pohjola Vakuutuksen tulos ennen veroja oli 181 miljoonaa euroa. Pohjola liittyi osaksi K-ryhmän K-Plussa -kanta-asiakasohjelmaa keväällä 2007. 
Syyskuussa 2007 ryhmä otti käyttöönsä uuden nimen: OP-Pohjola-ryhmä. OKO Pankki muutti nimensä maaliskuussa Pohjola Pankki Oyj:ksi.
Vuonna 2008 Pohjolan myötä OP Ryhmän toiminta kattoi myös vahinkovakuutuksen ja nyt bonuksia pystyi käyttämään myös Pohjolan myöntämien vahinkovakuutusten kattamiseen. Omistajajäsenien etuja suurennettiin ja eniten etuja saivat asiakkaat, jotka keskittivät vakuutusasiansa Pohjolaan pankkiasiakkuuden lisäksi. 
2010 OP Palasi juurilleen kokonaan asiakkaidensa omistamaksi pankiksi, ja Pohjola Pankki Oyj:n osakkeet ostettiin pois Helsingin pörssistä. OP-Pohjolasta tuli nyt OP. Muutoksen myötä omistaja-asiakkaiden määrä nousi 2 miljoonaan.
2010–.
Vuoden 2011 alusta ryhmä aloitti uudella keskusorganisaatiolla, joka jakautui kahdeksi toimijaksi. OP-Pohjola osk keskusyhteisönä vastaa ryhmätasoisesta ohjauksesta ja valvonnasta. OP-Pohjola-ryhmän ja sen jäsenpankkien palveluiden kehittäminen ja tuottaminen eriytettiin OP-Palvelut Oy:hyn.
Vuonna 2012 perustettiin Pohjola Sairaala, joka keskittyi ortopedisten sairauksien ja vammojen tutkimiseen sekä hoitoon.
2014 OP-Pohjola teki julkisen tarjouksen Pohjola Pankki Oyj:n kaikista osakkeista ja Pohjolan osake poistettiin Helsingin Pörssistä syyskuussa. Samana vuonna OP-ryhmä päätti rakentaa Suomeen sairaalaverkoston Pohjola-nimellä.
Huhtikuussa 2016 Pohjola Vakuutus Oy muutti nimekseen OP Vakuutus Oy. Nimi oli käytössä vuoteen 2019 asti.
Vuonna 2019 OP:n vahinkovakuuttaminen siirtyi Pohjola-brändin alle.
Vuonna 2021 Pohjola Vakuutus ilmoitti luopuvansa Pohjola Sairaalasta, ja sen koko osakekanta myytiin Pihlajalinna Terveydelle. 
Kritiikkiä.
Tammikuussa 2021 uutisoitiin, että Pohjola Vakuutus on irtisanonut yksipuolisesti tuhansia epidemiavakuutuksia yritysasiakkailtaan, koska vakuutusyhtiö ei katsonut epidemiavakuutuksen olevan tarkoitettu kattamaan koronapandemian aiheuttamia menetyksiä"." Kymmenet ravintolat haastoivat Pohjola Vakuutuksen oikeuteen vaatien korvauksia epidemiavakuutuksen perusteella. Korkeimman oikeuden 14.11.2022 antaman ennakkopäätöksen mukaan Pohjola Vakuutus ei kuitenkaan ollut korvausvastuussa näistä ravintoloille aiheutuneista vahingoista.
Heinäkuussa 2021 "Helsingin Sanomat" uutisoi Pohjola Vakuutuksen toistuvista lakirikkomuksista liikennevahinkojen käsittelyyn liittyen. Myös eduskunnan apulaisoikeusasiamies linjasi joulukuussa 2020, että ”lakisääteisten pakollisten liikennevakuutusasioiden korvauskäsittelyn organisointi ja päätöksentekojärjestelmä Pohjolassa on ollut erittäin laajamittaisesti epäonnistunut”. Käsittelyajat ovat pidentyneet lakisääteisestä kuukaudesta jopa puoleentoista vuoteen.
Helsingin Sanomat raportoi 7. syyskuuta 2023, että Finanssivalvonta (Fiva), joka valvoo pankkeja ja vakuutusyhtiöitä, antoi julkisen varoituksen Pohjola Vakuutukselle. Fivan mukaan yhtiö on viivytellyt korvausasioiden käsittelyssä, laiminlyönyt määräaikoja ja kärsinyt riittämättömästä sisäisestä valvonnasta sekä tiedonkeruujärjestelmistä. Pohjola Vakuutus ei ole aloittanut useita korvausasioita välittömästi ja seitsemän arkipäivän sisällä niiden käsittelyn aloittamisesta huhtikuun 2020 ja marraskuun 2022 välillä. Yhtiö ei myöskään ole antanut useita tarvittavia korvauspäätöksiä määräaikoihin nähden vuosina 2019-2022, ja se ei ole toimittanut tarvittavia asiakirjoja muutoksenhakuelimelle valitusasioissa. Julkisen varoituksen antamisen aikaan Pohjola Vakuutus oli kuitenkin saavuttanut määräajat jo työtapaturma- ja ammattitautivakuutuksen vahinkojen määräaikojen osalta, ja korvauspäätösten osalta määräajat toteutuivat lähes täysin.