Työttömyysturvan suojaosa

Työttömyysturvan suojaosa tarkoittaa ansiotuloa, jonka työtön tai lomautettu on saanut ansaita ilman, että tulo vaikutti työttömyyspäivärahan suuruuteen. Suojaosa on koskenut peruspäivärahan, työmarkkinatuen ja ansiosidonnaisen työttömyyspäivärahan saajia Manner-Suomessa. Suojaosa on ollut käytössä sekä palkka- että yrittäjän ansiotulojen huomioimisessa.
Alle suojaosan alle jäävät kuukausitulot eivät vähentäneet työttömyysturvaa lainkaan. Mikäli palkkatulot ylittivät suojaosan, alettiin työttömyysturvaa sovitella ylimenevältä osalta ja käyttöön tuli soviteltu työttömyyspäiväraha. 
Ajanjaksoina, jolloin suojaosaa ei ole ollut käytössä, jokainen euro ansiotuloa on pienentänyt työttömyysturvaa heti ensimmäisestä ansaitusta eurosta alkaen. Suojaosan ollessa käytössä vasta suojaosan ylittävät ansiotulot ovat vähentäneet työttömyysturvaa. Vuodesta 1998 sovittelussa käytetty sovitteluprosentti on ollut 50 %, eli jokainen (mahdollisen suojaosan ylittävä) ansaittu euro on vähentänyt työttömyysetuutta 50 sentillä.
Toimintaperiaatteeltaan suojaosaa pääosin vastaava etuoikeutettu tulo on lisäksi ollut käytössä toimeentulotuessa vuodesta 2002 ja oli käytössä yleisessä asumistuessa 1.9.2015–1.4.2024. Toimeentulotukea tai asumistukea saavilla henkilöillä yksittäisen etuuden suojaosan todellinen vaikutus nettotuloihin riippuu eri etuuksien yhteisvaikutuksesta.
Historia.
Vuosina 1985--1998 ansiosidonnaisessa työttömyys- ja peruspäivärahassa oli käytössä 400–750 markan suojaosa. Suojaosa lisättiin vuonna 1984 lakiin eduskunnassa työttömyysturvan tarveharkintatoimikunnan välimietinnön pohjalta. Osana näistä vuosista suojaosa koski vain sivutuloa, ei osa-aikaista tuloa. Lisäksi kyseisinä vuosina jokainen suojaosan ylittävä markka ansiotuloa vähensi päivärahaa 75--80 pennillä. Kun suojaosa poistettiin vuoden 1998 alusta, tämä sovitteluprosentti laskettiin 50 penniin jokaiselta markalta.
Suojaosa otettiin uudelleen käyttöön työttömyysturvassa vuoden 2014 alussa kolmensadan euron suuruisena. Koronapandemian aikana suojaosa nostettiin tilapäisesti viiteensataan euroon 1.6.2020–30.11.2021. Korotuksen tarkoituksena oli väliaikaisesti lisätä työllistymisen kannusteita huoltovarmuuden turvaamiseksi poikkeusoloissa. 
Työttömyysturvan suojaosa poistui 1.4.2024. Vuonna 2025 tehdyssä kansalaisaloitteessa esitetään suojaosan palauttamista työttömyyspäivärahaan ja asumistukeen.
Arvioita suojaosan vaikutuksesta.
Suojaosan kannustinvaikutuksesta osa-aikaiseen työskentelyyn työttömyyden aikana sekä kokopäiväiseen työllistymiseen on esitetty vaihtelevia arvioita. Viranomaiset esimerkiksi havaitsivat vuoden 2015 alussa perusturvan varassa olevien työttömien työnteon lisääntyneen huomattavasti. YTK-työttömyyskassan soviteltua päivärahaa saaneille jäsenilleen suunnatussa kyselyssä vastaajista 42 % arvioi suojaosan poistamisen vuonna 2024 vaikuttaneen heidän työskentelyynsä.
Työttömyyden aikaiseen työskentelyyn voi kuitenkin vaikuttaa moni muu tekijä. Työttömyysturvan suojaosan varsinaista vaikutusta työskentelyyn ei ole toistaiseksi tutkittu tavalla, jolla juuri suojaosan vaikutus saataisiin tunnistettua. 
Salla Kalinin, Tomi Kyyrän ja Tuomas Matikan vuonna 2023 julkaistussa tutkimuksessa asumistuen suojaosan arvioidaan kuitenkin lisänneen osa-aikaista työskentelyä. Tutkimuksessa asumistuen suojaosan vaikutus tunnistettiin kvasikokeellisella menetelmällä. Tutkimusasetelmassa sekä työttömyysturvaan että asumistukeen oikeutettujen ihmisten käyttäytymistä yli ajan verrattiin henkilöihin, jotka olivat oikeutettuja vain työttömyysturvaan.
Vaikutuksen kokonaistyöllisyyteen arvioitiin kuitenkin jääneen melko vähäiseksi, ja osa-aikaisen työskentelyn ei havaittu merkittävästi lisänneen tai vähentäneen siirtymiä kokoaikaisiin töihin. Kalin, Kyyrä ja Matikka kuitenkin huomauttavat, että suojaosalla voi olla muunlaisia myönteisiä tai kielteisiä vaikutuksia kuin työllisyysvaikutuksia.
Myös valtiovarainministeriön rakenneyksikkö on arvioinut, että suojaosan vaikutus kokonaistyöllisyyteen on suuntaan tai toiseen todennäköisesti vähäinen. Suojaosan ja sovitellun päivärahan välitöntä merkitystä rajoittaa esimerkiksi se, että selvästi suurin osa osa-aikaisesti työllisistä ei saa soviteltua työttömyysetuutta. Esimerkiksi kesäkuussa 2025 työvoimatutkimuksen mukaan noin 487 000 suomalaista oli osa-aikaisesti työllisiä, ja soviteltuja työttömyysetuuksia sai samassa kuussa vajaat 48 000 henkeä.