Kitee

Kitee () on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa. Kaupungissa on asukasta, ja sen pinta-ala on  km2, josta  km2 on vesistöjä. Väestötiheys on  asukasta/km2.
Kitee on perustettu vuonna 1631 ja siitä tuli kaupunki vuonna 1992. Viime sodissa kunnan pinta-alasta 122 neliökilometriä luovutettiin Neuvostoliitolle, jonka takia noin tuhat asukasta lähti evakkoon.
Sana kitee pohjautuu itämurteiden adjektiiviin kiteä, esimerkiksi kiteä pakkanen tai kiteästi eli hitaasti. Taustalla arvellaan olevan Kiteenjoen hidas virtaaminen. Kiteen nimi on myös yhdistetty ketun pesää tai luolaa tarkoittavaan sanaan kides tai kiides, joista edellinen esiintyy Lönnrotin sanakirjassa.
Maantiede.
Kiteen naapurikunnat ovat Parikkala, Rääkkylä, Savonlinna ja Tohmajärvi. Entisiä naapurikuntia ovat Savonlinnaan liitetyt Kerimäki ja Savonranta, Kiteeseen liitetty Kesälahti sekä Parikkalaan liitetty Uukuniemi. Historiallisesti Kitee on kuulunut Laatokan Karjalaan.
Keskustaajama.
Kiteen keskustaajamassa asuu noin 6 000 ihmistä, ja se on Pohjois-Karjalan kolmanneksi suurin taajama asukasmäärällä laskettuna. Keskustassa sijaitsevat kaupungintalo, terveyskeskus ja valtion virastotalo, jossa toimii Kiteen poliisi, Työ- ja elinkeinotoimiston sekä verotoimiston pisteet. Urheilutalo-uimahalli Vespeli, jäähalli ja hyppyritorni ovat Hutsin urheilukeskuksessa keskustan laitamilla. Keskustassa ovat myös Hutsin koulu (vuosiluokat 1.–6.) ja Arppen koulu (vuosiluokat 1.–9.) ja Kiteen lukio, joista kaksi jälkimmäistä muodostavat yhdessä päiväkoti Kiepin ja kaupunginkirjaston kanssa Koulunmäen koulukeskuksen. Päivittäistavarakauppoja ovat S-market sekä K-Supermarket, joka on samalla kauppakeskus Kupiainen. Keskustan laidalla on Tokmanni. Vastapäätä supermarkettia on kaupungin toinen kauppakeskus, Kiteen kauppakeidas, jossa toimii muun muassa huonekaluliike Stemma. Keskustassa on kaksi huoltoasemaa. Ravintoloita ovat Hotelli-Ravintola Kiteenhovi ja Ravintola Karhu. Kiteen keskustassa on myös autokauppa Autokonetalo Waschko. Myös päätien varrella on liiketoimintaa, muun muassa kellosepänliike, grilli, varaosaliike, Veikon kone jne. Keskustaajamassa on myös selvät kerrostalo- ja rivitaloalueet omakotitaloalueiden ohella.
Kylät.
Haapasalo, Haarajärvi, Hammaskallio, Heinoniemi, Himo, Huikkola, Jaakkima, Juurikka, Kantosyrjä, Kesälahti, Kiteenkylä, Kiteenlahti, Kontiola, Kunonniemi, Lahdenkylä, Leinovaara, Loukunvaara, Misola, Muljula, Niinikumpu, Nivunki, Närsäkkälä, Ojamäki, Piimäjärvi, Potoskavaara, Puhos, Puhossalo, Päätye, Riihijärvi, Rokkala, Ruppovaara, Satulavaara, Suoparsaari, Suorlahti, Särkijärvi, Säynejärvi, Taipale, Tasapää, Tolosenmäki, Varmoniemi, Välivaara
Järviä.
Kiteen pinta-alasta yli neljännes on vesialueita. Kunnan alueella kokonaan tai osittain sijaitsevat muun muassa Orivesi, Karjalan Pyhäjärvi, Kiteenjärvi, Ätäskö, Iso Heinäjärvi, Pieni Heinäjärvi, Särkijärvi, Hyypii, Pitkäjärvi, Säynejärvi, Lautakko, Paasselkä (Paasivesi) ja Piimäjärvi.
Historia.
Kitee on ollut pitkään asutettuna. 1400-luvun lopulla sieltä kerättiin veroa Novgorodiin. Stolbovan rauhassa vuonna 1617 alue liitettiin Ruotsiin. Rajaseudulla oli pitkään vastakkainasettelua luterilaisten ja ortodoksien välillä. Kiteen seurakunta perustettiin 1631.
Talous.
Kiteen suurimmat teollisuusyritykset ovat Momentive Specialty Chemicals Oy (liimatehdas), Stora Enso Timber Oy (saha), Surfactor Finland Oy (pinnoitteet), Kidex Oy (huonekalutehdas), Kivisampo (kivimurskaamo) ja Veekmas Oy (tiehöylät).
Vuonna 2015 kunnassa oli 3 522 työpaikkaa. Niistä 13 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 61 % palveluissa ja 24 % jalostuksessa. Palvelun osuus oli pienempi kuin koko maassa (75 %), ja alkutuotannon osuus suurempi kuin koko maassa (3 %).
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Taajamat.
Vuoden 2019 lopussa Kiteellä oli 10 136 asukasta, joista 5 439 asui taajamissa, 4 560 haja-asutusalueilla ja 137:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kiteen taajama-aste on 54,4 %. Kiteen taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken:
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Uskonnolliset yhteisöt.
Vuoden 2025 aluejaon mukaan Kiteellä on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Keski-Karjalan seurakunta. 
Entiset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kiteen kaupungin nykyisellä alueella.
Herätysliikkeet ja muut kirkkokunnat.
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus sekä vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Keski-Karjalan Rauhanyhdistys. Suomen evankelisluterilaisella lähetyshiippakunnalla on Kiteellä seurakunta, jonka jumalanpalveluksia vietetään ortodoksisen seurakunnan seurakuntasalissa.
Muita kirkkokuntia edustavat helluntaiherätykseen kuuluva Kiteen helluntaiseurakunta sekä Suomen Vapaakirkkoon kuuluva Kiteen Vapaaseurakunta. Lisäksi ortodoksisen kirkon Joensuun seurakunnalla on Kiteellä Pyhän Kolminaisuuden ja Pyhän Nektarios Eginalaisen kirkko, jossa järjestetään jumalanpalveluksia.
Liikenne.
Kiteellä on kaksi henkilöliikenteen rautatieasemaa. Kiteen rautatieasema sijaitsee Tolosenmäessä ja Kesälahden rautatieasema Kesälahdella. Valtatie 6 kulkee Puhoksen ja Tolosenmäen kautta. Kiteen keskustan kautta kulkevat seututiet 486 ja 487. Kiteen lentokenttä on miehittämätön.
Kuntaliitossuunnitelmat.
Kitee neuvotteli kuntaliitoksesta Rääkkylän kanssa vuosina 2007–2008. Kuitenkin 25. maaliskuuta 2008 Kiteen kaupunginvaltuusto päätti luopua liitosaikeista. Samanlaisen päätöksen teki Rääkkylän kunnanvaltuusto samana päivänä. Tohmajärvi on torjunut kuntaliitosselvitykset Kiteen ja muun Keski-Karjalan kanssa 2000-luvulla kahdesti, vuosina 2007 ja 2011.
Vuoden 2012 keväällä Kitee neuvotteli kuntaliitoksesta Kesälahden kanssa. Sekä Kiteen että Kesälahden valtuustot hyväksyivät kuntaliitossopimuksen 26. huhtikuuta 2012 ja liitos tuli voimaan vuoden 2013 alussa.
Rääkkylän kunnan taloudellisten vaikeuksien vuoksi valtioneuvosto päätti lakkauttaa ja pakkoliittää sen Kiteen kaupunkiin vuoden 2017 alussa. Rääkkylän kunta itse vastusti yhdistymisesitystä ja lopulta korkein hallinto-oikeus kumosi kuntaliitoksen marraskuussa 2016, joten kunnat säilyvät itsenäisinä, mutta seurakunnat kuitenkin yhdistyivät.
Palvelut.
Kiteellä toimii useita peruskouluja: (Arppen koulu, Hutsin koulu, Kesälahden koulu ja Puhoksen koulu). Toisen asteen koulutusta ja muuta opetusta tarjoavat muun muassa Kiteen lukio, Pohjois-Karjalan koulutuskuntayhtymän Riverian toimipiste (aiempi Pohjois-Karjalan ammattiopisto Kitee), Keski-Karjalan kansalaisopisto, Keski-Karjalan musiikkiopisto, Kiteen evankelinen kansanopisto, Kiteen kuvataidekoulu (Keski-Karjalan kansalaisopisto).
Perusterveyspalveluja tarjoavat Kiteen terveysasema ja Kesälahden terveysasema, joiden palvelut tuottaa Siun sote.
Kirjastopalveluja saa Kesälahden ja Kiteen kirjastoista, Puhoksen koulun yhteydessä harvakseltaan toimivasta Puhoksen kirjastosta, sekä Vaara-kirjakimpan muiden palvelupisteiden ja verkkokirjaston välityksellä.
Kulttuuri.
Kitee on kuuluisa pontikkaperinteestään (mm. Kiteen kirkas ja Juurikan tähkä). Kiteen pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lihakukko, lanttusupikkaat eli syrjäkkäät sekä marjatalkkuna.
Musiikki.
Kiteellä on syntynyt monia suomalaisia metalliyhtyeitä, kuten Nightwish, Darkwoods My Betrothed ja Nattvindens Gråt.
Urheilu.
Kitee on tunnettu pesäpallokaupunkina. Sen joukkue Kiteen Pallo -90 (KiPa-90) on voittanut kolme suomenmestaruutta, viimeksi 2005. Kiteellä on karting-rata, joka sijaitsee Tolosenmäessä.
Muuta.
Huolimatta voimakkaasta teollistumisestaan 1970-luvulla Kitee on muuttotappiokunta, jonka väkiluku on laskenut melko tasaisesti huippuvuodesta 1953 (12 981 as.). Vuonna 2005 väkiluku alitti 10 000 asukkaan rajan ensimmäisen kerran 150 vuoteen.
Kiteellä ilmestyy kaksi kertaa viikossa paikallislehti Koti-Karjala, jonka omistaa Kitee-Seura.