Julian Assange

Julian Paul Assange (alkuperäinen nimi Julian Paul Hawkins) () (s. 3. heinäkuuta 1971 Townsville, Queensland, Australia) on australialainen julkaisija ja internetaktivisti. Assange oli vuonna 2006 perustamansa Wikileaks-sivuston tiedottaja ja päätoimittaja. Wikileaks julkaisi viranomaisten ja yritysten salaisiksi tarkoitettuja asiakirjoja. Ecuador myönsi hänelle turvapaikan mutta perui sen 11. huhtikuuta 2019. Brittiläinen tuomari kielsi Julian Assangen luovuttamisen Yhdysvaltoihin 4. tammikuuta 2021, ja Meksikon presidentti tarjosi hänelle samana päivänä poliittista turvapaikkaa.
Assange on opiskellut fysiikkaa ja matematiikkaa sekä toiminut tietokoneohjelmoijana.
Assangen Wikileaks-sivusto julkaisi vuonna 2016 tuhansia Hillary Clintonin sähköposteja vapaasti saataville.
Ruotsalainen syyttäjä kuuli Assangea Ecuadorin suurlähetystössä Lontoossa 14. marraskuuta 2016 alkaen usean päivän ajan. Kuulemisen syynä olivat Assangeen Ruotsissa kohdistuneet seksuaalirikosepäilyt.
Suur-Lontoon poliisi pidätti Assangen Ecuadorin suurlähetystöstä 11. huhtikuuta 2019 sen jälkeen kun Ecuador oli perunut turvapaikan.
Assangella on Aspergerin oireyhtymä.
Lapsuus.
Julian Paul Hawkins syntyi 3. heinäkuuta 1971 Queenslandissa Townsvillessä. Hänen vanhempansa ovat visuaalitaiteilija Christine Ann Hawkins (s. 1951) ja sodanvastainen aktivisti ja rakentaja John Shipton. Pari erosi ennen kuin Julian syntyi.
Vuonna 1979 Assangen äiti avioitui uudelleen New Age -liikkeeseen kuuluvan muusikon Richard Brett Assangen kanssa. Julian omaksui Richardin sukunimen Assange. Christine ja Richard saivat lapsen, mutta pari erosi vuonna 1982. Erosta seurasi katkera huoltajuusriita Assangen velipuolesta. Äiti piilotteli molempia lapsia viisi vuotta. Lapsena Assange muutti useita kertoja. Muuttojen seurauksena Assangen koulutie oli katkeilevaa ja hän oli välillä kotiopetuksessakin.
Hakkerointi.
Assange oli 16-vuotias, kun hän vuonna 1987 alkoi harrastaa hakkerointia pseudonyymillä Mendax (latinassa "splendide mendax" tarkoittaa ylevästi uskomatonta, peräisin Horatiukselta). Hän ja kaksi muuta hakkeria muodostivat International Subversives -nimisen hakkeriryhmän. Assange kirjoitti säännöt, joiden mukaan hakkeri ei saa rikkoa hakkeroimiaan järjestelmiä eikä muuttaa niiden tietoja.
Assange jäi kiinni vuonna 1991 hakkeroinnista sen jälkeen kun hänen Melbournessa sijaitsevaan kotiinsa oli tehty kotietsintä. Assange oli tunkeutunut muun muassa erään australialaisen yliopiston ja Nortel-nimisen australialaisen operaattorin palvelimille. Tekoa pidettiin kuitenkin vähäisenä, koska Assange ei ollut aiheuttanut vahinkoa, joten hän selvisi 2 100 Australian dollarin sakoilla.
Lapset.
Vuonna 1989 Assange sai Daniel-nimen saaneen pojan yhdessä tyttöystävänsä kanssa. Vuoden 1991 kotietsinnän jälkeen tyttöystävä erosi Assangesta ja vei lapsen mukanaan. Assange ja tyttöystävä sopivat huoltajuusriitansa vasta 1999. Assange perusti yhdessä äitinsä kanssa aktivistiryhmän vaatimaan Australiaan keskustietokantaa, jonne koottaisiin muuten huonosti saatavilla olevia huoltajuuteen liittyviä tietoja.
Huoltajuusriidoista huolimatta Daniel Assange sanoo arvostavansa isänsä tapaa kasvattaa: ”Älyllisissä kysymyksissä hän ei koskaan kohdellut minua kuin lasta vaan puhui niin kuin todella haluaisi minun ymmärtävän asiat. Luulen että se auttoi minua tajuamaan todellisuuden luonnetta.” Daniel sanoo isänsä maailmankuvan kulminoituvan Wikileaksiin: ”Hän on aina ollut kiinnostunut poliittisesta aktivismista yleensä, mutta myös tieteistä ja filosofiasta ja tiedon etsimisestä ja ajatuksesta, että tämän tiedon pitäisi olla kaikkien ulottuvilla.”
Assangella on hänen Ecuadorin Lontoon-suurlähetystössä oleskelunsa aikana syntyneet Gabriel- ja Max-nimiset lapset eteläafrikkalaisen asianajajansa Stella Morrisin kanssa. He kihlautuivat vuonna 2017. Lapset ovat Ison-Britannian kansalaisia.
Opinnot yliopistossa ja tietokoneohjelmointi.
Assange alkoi toimia vuonna 1993 nimellä “Suburbia” yhtenä Australian ensimmäisistä Internet-palveluntarjoajista. Vuodesta 1994 alkaen Assange sai elantonsa ohjelmoijana ja vapaiden ohjelmistojen kehittäjänä. Vuonna 1995 Assange kirjoitti ensimmäisen ilmaisen vapaan lähdekoodin porttiskannerin eli verkkotiedusteluohjelman. Assange oli yksi kirjan "Underground: Tales of Hacking, Madness and Obsession on the Electronic Frontier" kirjoittajista. Assange on ollut mukana tekemässä myös lukuisia muita tietokoneohjelmia, kuten NNTPCache ja Surfraw. Assange rekisteröi vuonna 1999 domainin "leaks.org", mutta hän ei kuitenkaan käyttänyt domainia mihinkään.
Assange on käynyt 37 eri koulua ja opiskellut kuudessa eri yliopistossa. Vuodesta 2003 vuoteen 2006 hän opiskeli Melbournen yliopistossa fysiikkaa ja matematiikkaa. Kotisivullaan Assange ilmoitti edustaneensa yliopistoaan Australian kansallisessa fysiikkakilpailussa vuonna 2005. Assange on myös lukenut jonkin verran filosofiaa ja neurotiedettä.
Rikosjutut Ruotsissa ja Englannissa.
Ruotsin poliisi aloitti 20. elokuuta 2010 tutkinnan Assangen mahdollisesta syyllistymisestä seksuaalisiin väärinkäytöksiin kahden naisen tehtyä hänestä ilmoituksen. Jutun ensimmäinen tutkija, syyttäjä Eva Finné päätti olla jatkamatta jutun tutkimista, koska hänen mukaan epäilyä raiskauksesta ei ollut. Toinen syyttäjä Marianne Ny kumosi 1. syyskuuta päätöksen ja pyysi 18. marraskuuta 2010 oikeudelta pidätysmääräystä Assangen kuulustelemiseksi. Assangesta annettiin eurooppalainen pidätysmääräys, ja hänet pidätettiin Lontoossa 7. joulukuuta 2010.
Assange on tuloksetta vedonnut Britannian Julkisen sanan neuvostoa vastaavaan Press Complaints Commissioniin lehtiä vastaan, jotka ovat väittäneet että häntä syytetään raiskauksesta. Assange itse piti syytettä salajuonena, jonka avulla Wikileaks yritetään saattaa huonoon valoon. 7. joulukuuta 2010 Assange pidätettiin Britanniassa hänen mentyään vapaaehtoisesti poliisiasemalle. Hänet kuitenkin vapautettiin takuita vastaan 16. joulukuuta 2010.
Assange solmi kustannussopimuksen omaelämäkerrallisesta kirjasta saadakseen katetuksi oikeudenkäynnin kulut. Hän kertoi, ettei hän ole muuten kiinnostunut sen kirjoittamisesta. Assange esitti, että hän ei tule saamaan Ruotsissa oikeudenmukaista kohtelua. Lisäksi Assangen asianajajat epäilivät, että Assange luovutettaisiin Ruotsista eteenpäin Yhdysvaltoihin. Lontoossa annettiin kuitenkin päätös 24. helmikuuta 2011, että Assange voidaan luovuttaa Britanniasta Ruotsiin oikeudenkäyntiä varten. Assangen asianajajien mukaan oikeuden päätöksestä valitetaan. Britannian korkein oikeus päätti 30. toukokuuta 2012 luovuttaa Assangen Ruotsiin vastaamaan syytteisiin seksuaalirikoksista.
Ecuadorin suurlähetystössä 2012–2019.
Kesäkuussa 2012 Assange pakeni Ecuadorin Lontoon suurlähetystöön ja Ecuador ilmoitti myöntävänsä turvapaikan Assangelle. Britannian ulkoministeriö on ilmoittanut, että se on tarvittaessa valmis purkamaan suurlähetystön diplomaattisen koskemattomuuden Assangen luovuttamiseksi Ruotsiin.
Espanjalainen ihmisoikeustuomari Baltasar Garzón ryhtyi Kesällä 2012 Assangen puolustusryhmän johtoon. YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston mielivaltaisia pidätyksiä tutkiva työryhmä totesi Ruotsin ja Britannian viranomaisten mielivaltaisesti rajoittavan Assangen liikkumista ja kehotti turvaamaan hänen koskemattomuutensa ja liikkumisenvapautensa ja maksamaan korvauksia niiden menetyksestä. Assange sai 1. toukokuuta 2019 Lontoossa 50 viikon vankeustuomion oikeuden määräyksen rikkomisesta, kun hän pakeni vuonna 2012 Ecuadorin suurlähetystöön.
Assange oleskeli lähes seitsemän vuotta Ecuadorin suurlähetystössä Lontoossa, kunnes Ecuador perui hänen turvapaikkansa. Ecuadorin presidentti Lenin Moreno perusteli turvapaikan perumista sillä, että Assange rikkoi kansainvälisiä sopimuksia. Suur-Lontoon poliisi pidätti Assangen 11. huhtikuuta 2019 ja vei hänet pois suurlähetystöstä. Assange piti pidätystään laittomana.
Vankilassa 2019–2024.
Kun Ecuador karkotti Assangen lähetystöstään huhtikuussa 2019, myös ruotsalainen raiskaustutkinta avattiin uudelleen. Tutkinta kuitenkin lopetettiin marraskuussa 2019. Assangea vastaan ei onnistuttu keräämään tarpeeksi näyttöä ja jutun syyteoikeus oli vanhentumassa. 
Englannin korkein oikeus päätti tammikuussa 2021 ettei Assangea luovuteta Yhdysvaltoihin hänen mielenterveyteensä liittyvien huolien ja itsemurhariskin takia. Meksikon presidentti Manuel López Obrador tarjosi Assangelle turvapaikkaa tammikuussa 2021.
Vapauteen 2024.
Assange suostui tunnustamaan syyllisyytensä yhteen vakoilulain rikkomiseen vastineeksi vapauttamisesta 24. kesäkuuta 2024 Sopimus edellytti, että Yhdysvaltain oikeusministeriö vaatii 62 kuukauden vankeustuomiota, jonka hän suoritti brittiläisessä vankilassa luovuttamista odotellessa. Sen ansiosta Assange voitiin vapauttaa heti. Vapauduttuaan Assange lensi Stanstedin lentoasemalta Bangkokiin ja sieltä edelleen Saipaninsaarelle Pohjois-Mariaaneille. Saipan valikoitui Assangen tapauksen käsittelypaikaksi, koska se on maantieteellisesti lähellä Australiaa ja Assange itse oli haluton matkustamaan Yhdysvaltojen mantereelle. Pohjois-Mariaanien piirioikeuden ylituomari Ramona Villagomez Manglona vahvisti Assangen tuomion. Assange palasi heti Australiaan Canberraan Australian entisen pääministerin ja nykyisen Yhdysvaltain-suurlähettilään Kevin Ruddin kanssa.
Venäjä-suhde.
Huhtikuussa 2012 Assange aloitti Kremlin näkemyksiä tukevan Venäjän valtion RT-televisiokanavan talk show’n juontajana Lontoon-kotiarestistaan videoyhteydellä. Ecuadorin suurlähetystössä Assange halusi saada itselleen FSB:n henkivartijat.
Vuonna 2015 Julian Assange kertoi kehottaneensa Edward Snowdenia luopumaan aikeestaan hakea turvapaikkaa Latinalaisesta Amerikasta, koska siellä CIA voisi kidnapata tai tappaa hänet. Snowden joutui jäämään Venäjälle Yhdysvaltain mitätöityä hänen passinsa. Huhtikuussa 2016 Saksan valtiollisen tiedusteluorganisaation BND:n johtaja Gerhard Schindler kertoi yhdessä kollegansa Hans-Georg Maaßenin kanssa "Focus"-lehden haastattelussa, että Kreml pyrkii Edward Snowdenin paljastusten avulla lyömään kiilaa Euroopan ja Yhdysvaltojen välille.
Vuonna 2015 entinen turvallisuuspolitiikan professori John R. Schindler syytti Wikileaksia Venäjän tiedustelupalvelun työkaluksi.
Kun Donald Trumpin presidenttiehdokkuus varmistui kesäkuussa 2016, Assange sanoi suunnittelevansa vastaehdokas Hillary Clintonin sähköpostien julkaisemista. Assangen toiminnan katsottiin auttavan Trumpin kampanjaa. Kun sähköpostit oli julkaistu, Assangen nettiyhteys katkesi. Wikileaks syytti asiasta Ecuadoria, joka myöhemmin myönsi teon ja perusteli sitä siten, ettei maalla ole tapana sekaantua muiden maiden vaaleihin. Ecuador vahvisti samalla suojelevansa edelleen Assangea.
Vuoden 2016 presidentinvaalikampanjan aikana Valkoisen talon edustaja kertoi, että turvallisuusviranomaisilla on ”suuri luottamus” siihen, että Venäjän hallitus olisi demokraattien kansalliseen komiteaan kohdistuneen tietovuodon takana. Wikileaks julkaisi 22. heinäkuuta 2016 demokraattien ehdokasvalintakokouksen alla 27 000 viestiä ja asiakirjaa. Defense One -lehden mukaan huomattava määrä todisteita osoittaa, että vuodon järjesti Venäjän valtio edistämään Trumpin valintaa presidentiksi, koska Trump on ollut sitä mieltä, että Yhdysvaltojen olisi kannattavaa tehdä yhteistyötä Venäjän kanssa.
Aiheesta muualla.