Urheiluvedonlyönti

Urheiluvedonlyönti on yleisnimitys veikkauspeleille, joiden tulos määräytyy urheilutapahtuman, tavallisesti sen lopputuloksen, perusteella. Pelejä on monia erilaisia, joista tunnetuimpia Suomessa ovat muun muassa Pitkäveto, Vakioveikkaus ja Tulosveto. Suomessa vedonlyönnin ja totopelien monopoli on Veikkaus Oy:llä. Muilta toimijoilta rahapelien markkinointi on Suomessa rikoslailla kielletty. Vuoden 2009 kesäkuussa kaikkien pelien ikäraja nousi 15 vuodesta 18 vuoteen.
Vedonlyönnin helppous velkaannuttaa ihmisiä. Kun korkein oikeus laillisti urheiluvedonlyönnin Yhdysvalloissa, velkaantuminen, konkurssit, perintä, velkojen konsolidointilainat ja autolainojen laiminlyönnit lisääntyivät. Siksi rahoituslaitokset vaikeuttivat lainansaantia. Vaikutus oli suurin pienituloisten alueiden nuoriin miehiin.
Erilaisia vedonlyöntipelejä Suomessa.
1x2 – Pitkäveto.
1x2 on pelatuin vedonlyöntimuoto. Pelissä on tarkoitus veikata oikein voittaja. Pitkävedossa vedon välittäjä (Suomessa Veikkaus) valitsee pelattavat kohteet ja määrittää niille kiinteät kertoimet. Jokainen valittu kohde voi päättyä kotivoittoon (1), tasapeliin (x) tai vierasvoittoon (2). Joskus käytössä ovat vain merkit 1 ja 2, silloin kun ottelu ei voi päättyä tasapeliin.
Veikkauksella osa kohteista on pelattavissa yksittäiskohteina, suurin osa kohteista tuplakohteina (pelaajan on veikattava vähintään kahta ottelua) ja muutamat kohteet triplakohteina (pelaajan on veikattava vähintään kolmea kohdetta).
Veikkauksella pelaaja saa pelata korkeintaan kymmenen kohteen yhdistelmiä. Lähes jokaisessa internetin vedonlyöntitoimistoissa pelaajilla on mahdollisuus pelata jokaista kohdetta yksittäiskohteina. Samoin järjestelmien koko saa usein olla suurempi.
Mahdollinen voitto lasketaan kertomalla asetettu panos kokonaiskertoimella. Kokonaiskerroin taas saadaan kertomalla kaikkien pelattujen kohteiden kertoimet keskenään.
Veikkauksella Pitkävedon palautusprosentti on 88. Veikkaus aloitti Pitkävedon Suomessa marraskuussa 1993. Ensimmäinen ratkennut pitkävetokohde oli 9. marraskuuta tasapeliin (x) päättynyt jääkiekon I-divisioonan ottelu Karhu-Kissat–SaiPa kertoimella 4,70.
Tulosveto.
Tulosvedossa veikataan ottelun täsmällistä lopputulosta eli maalimäärää. Veikkauksella pelissä on yleensä muuttuva kerroin (joskus harvoin tarjolla on kiinteitä kertoimia), jolloin pelaaja ei pelatessaan tiedä vetonsa lopullista kerrointa. Internetin vedonlyöntitoimistoissa tulosveto on pääsääntöisesti kiinteillä kertoimilla.
Moniveto.
Pelimuoto, jossa tulosvetoa pelataan useammalle kuin yhdelle kohteelle. Monivedossa kerroin voi kasvaa nopeasti erittäin suureksi. Jalkapallossa kohteita on yleensä kolme ja jääkiekossa yleensä kaksi. Tämä pelimuoto on olemassa vain Veikkauksella, joskin samanlaista peliä voi pelata Internetin vedonlyöntitoimistoissa pelaamalla tulosvetoa yhdistelmävetoina. 
Vakioveikkaus.
Veikkauksella lauantaina "päävakioveikkauksessa" on 13 kohdetta, jotka talvikaudella ovat yleensä Englannin Valioliigaa ja Englannin Mestaruussarjaa. Kesällä kohteet ovat Suomen Veikkausliigaa, Ykköstä ja Kakkosta. Talvella on myös Jääkiekkovakio, jossa on yleensä 12 kohdetta pelin ollessa Jääkiekon SM-liigaa, jääkiekon SHL:ää ja Mestistä. Kesäkautena on lisävakiona ollut Formulavakio. Osalla Internetin vedonlyöntitoimistoista on Super ToTo, jossa on 14 kohdetta eri Euroopan jalkapallosarjoista. Vakioveikkauksessa pelataan jokaista ottelua 1x2-pitkävetomenetelmällä joko yksittäisrivillä taikka yleisemmin järjestelmällä tai haravalla.
Tuleva lisenssimarkkina Suomessa.
Suomen vedonlyöntimarkkinoilla on pitkään vallinnut valtion monopoli, mutta tilanne on muuttumassa. Hallitusohjelman mukaan järjestelmä siirtyy kilpailulliseen lisenssimalliin, jossa sekä ulkomaiset että kotimaiset toimijat voivat hakea lupaa vedonlyöntipalveluiden tarjoamiseen Suomessa. 
Lainsäädäntö on vielä kesken eikä yksityiskohtia esimerkiksi lisenssien ehdoista, verotuksesta tai markkinoinnista ole päätetty. Käsittely on viivästynyt perustuslakivaliokunnan tarkastuksen takia, mikä voi siirtää aikataulua. 
Lain mukaan lisenssihakemukset voisivat alkaa vuoden 2026 alussa ja varsinaisen kilpailumarkkinan avaus on suunniteltu alkaen vuoden 2027 alusta. Hallitus on ehdottanut, että monopolitoiminnot kuten arvonta-, raaputusarvat ja fyysiset peliautomaatit jäisivät edelleen monopoliyhtiön hoitoon mutta vedonlyönti ja online-kasinopelit avautuisivat lisenssin piiriin.
Valtion näkökulmasta laajentuva lisenssimarkkina tarjoaa mahdollisuuden lisätä verotuloja ja valvoa paremmin suomalaisten rahapelitoimintaa. Lisenssijärjestelmä mahdollistaa sen, että toimijat maksavat lisenssi- ja valvontamaksuja sekä tuloveroa toiminnastaan Suomessa. 
Suunnitteilla oleva siirtyminen lisenssijärjestelmään on herättänyt keskustelua siitä, kuinka moni kansainvälisesti merkittävä vedonlyöntitoimija tulee hakeutumaan Suomen markkinoille. Mikäli lisenssiehtoja pidetään toimialalla suhteellisesti rajoittavina, markkinoille voi tulla odotettua vähemmän kilpailua. 
Esimerkiksi yksi merkittävä toimija Pinnacle on ilmoittanut, ettei aio hakea lisenssiä Suomen markkinoille. Useissa maissa on havaittu, että jos lisenssimarkkina ei onnistu houkuttelemaan riittävää määrää toimijoita, osa pelaajista saattaa siirtyä lisenssijärjestelmän ulkopuolisiin palveluihin. Tämän vuoksi on korostettu sitä, että lisenssijärjestelmän tavoitteiden, kuten kilpailun lisäämisen, kanavoinnin sekä kuluttajasuojan parantamisen onnistuminen edellyttää, että markkina on toimijoille riittävän houkutteleva.