Taideyliopisto

Taideyliopisto (ruots. "Konstuniversitetet", engl. "University of the Arts Helsinki tai Uniarts Helsinki)" on vuoden 2013 alussa aloittanut suomalainen yliopisto. Taideyliopisto toimii pääosin Helsingissä Töölössä ja Sörnäisissä, mutta sillä on toimintaa myös Kuopiossa (kirkkomusiikin koulutus) ja Seinäjoella Seinäjoen yliopistokeskuksessa (populaari- ja kansanmusiikin koulutus ja kulttuurisen musiikintutkimuksen kandidaattiohjelma).
Yliopistoon kuuluu kolme akatemiaa: Taideyliopiston Kuvataideakatemia (vuoteen 2013 Kuvataideakatemia), Taideyliopiston Sibelius-Akatemia (vuoteen 2013 Sibelius-Akatemia) ja Taideyliopiston Teatterikorkeakoulu (vuoteen 2013 Teatterikorkeakoulu). Opiskelijoita on noin 2000.
Yhdistymisen tarkoituksena oli vahvistaa kansallisesti ja kansainvälisesti yliopistotasoista taidealojen opetusta ja tutkimusta sekä taiteellista toimintaa. Lisäksi sen avulla pyritään lisäämään mahdollisuuksia vaikuttaa yhteiskunnan kehittämiseen taiteen avulla.
Taideyliopiston rehtorina toimii viisivuotiskauden 1. joulukuuta 2020 – 30. marraskuuta 2025 Kaarlo Hildén, jonka Taideyliopiston hallitus valitsi myös toiselle kaudelle 1.12.2025-30.11.2029.
Johtoryhmään kuuluvat rehtorin lisäksi koulutuksesta vastaava vararehtori Tapio Kujala, Sibelius-Akatemian dekaani Emilie Gardberg, Teatterikorkeakoulun dekaani Otso Huopaniemi, Kuvataideakatemian dekaani Leevi Haapala, HR- ja palvelujohtaja Riikka Mäki-Ontto, talousjohtaja Tiina Laino-Asikainen sekä viestintä- ja yhteiskuntasuhdejohtaja Eveliina Olsson.
Johtoryhmän puheenjohtajana toimii rehtori ja sihteerinä asiantuntija Katja Kiviharju. Hallituksen puheenjohtajana toimii Eero Holstila.
Historia.
Taideyliopisto perustettiin 1. tammikuuta 2013, kun Kuvataideakatemia, Sibelius-Akatemia ja Teatterikorkeakoulu yhdistyivät.
Taideyliopiston perustamisesta oli keskusteltu kauan. Jo 1980-luvulla valmisteltiin niin sanottua Pasila-projektia, jossa samalle tontille oli tarkoitus sijoittaa Sibelius-Akatemian, Taideteollisen korkeakoulun ja Teatterikorkeakoulun tilat. Taideyliopistojen yhdistämisestä keskusteltiin myös lähes koko 2000-luku.
Vuonna 2010 opetus- ja kulttuuriministeriö teetti taideyliopistoselvityksen, jonka tavoitteena oli vahvistaa taideyliopistojen roolia taiteen ja kulttuurin laadun, vaikuttavuuden ja kansainvälisen kilpailukyvyn vahvistamisessa. Marraskuussa 2011 Kuvataideakatemian, Sibelius-Akatemian ja Teatterikorkeakoulun hallitukset hyväksyivät yhdistymisen.
Akatemioiden historia ennen Taideyliopistoa.
Taideyliopiston kolmen akatemian juuret ovat syvällä suomalaisen taidekoulutuksen ja taiteen historiassa.
Kuvataideakatemian varhaisin edeltäjä oli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulu, joka aloitti toimintansa Euroopan mullistusten vuonna 1848. Suomen ensimmäiset kansallisesti ja kansainvälisesti merkittävät taiteilijat Albert Edelfeltistä Axel Galléniin, Helene Schjerfbeckistä Ellen Thesleffiin opiskelivat Taideyhdistyksen piirustuskoulussa. Vuodesta 1939 akatemia toimi Suomen Taideakatemian säätiön alaisuudessa nimellä Suomen Taideakatemian koulu. Koulu valtiollistettiin ja nimi muutettiin Kuvataideakatemiaksi vuonna 1985. Kuvataideakatemia muuttui korkeakouluksi vuonna 1993 ja vuonna 1998 siitä tuli yliopisto.
Sibelius-Akatemia perustettiin Helsingin Musiikkiopiston nimellä vuonna 1882 yksityisestä aloitteesta. Yksi oppilaista oli Jean Sibelius, jonka mukaan oppilaitos myöhemmin nimettiin. Opiston nimi muutettiin Helsingin konservatorioksi vuonna 1924 toiminnan laajennuttua. Vuonna 1939 otettiin käyttöön nimi Sibelius-Akatemia. Valtion laitos Sibelius-Akatemiasta tuli vuonna 1980 ja yliopisto vuonna 1998.
Teatterikorkeakoulun juuret ovat Suomen ensimmäisessä teatterikoulussa, joka toimi vuosina 1866–1868 Nya Teaternin yhteydessä. Ruotsinkielinen teatterikoulu, Svenska Teaterskolan, perustettiin vuonna 1908 Svenska Teaternin yhteyteen. Suomenkielisiä näyttelijöitä koulutettiin vuosina 1904–1940 Suomen Kansallisteatterin oppilaskoulussa sekä yksityisessä Suomen Näyttämöopistossa. Vuonna 1943 aloitti toimintansa Suomen Teatterikoulu. Teatterikorkeakoulu perustettiin vuonna 1979, jolloin suomenkielinen ja ruotsinkielinen teatterikoulu yhdistettiin valtiolliseksi, kaksikieliseksi Teatterikorkeakouluksi.
Hakeminen.
Taideyliopisto tarjoaa yli 30 koulutusohjelmaa musiikin, kuvataiteen, teatterin ja tanssin aloilta. Haku Taideyliopistoon tapahtuu kerran vuodessa.
Lisäksi Taideyliopiston Avoin kampus järjestää avointa yliopisto-opetusta, täydennys- ja erikoistumiskoulutuksia sekä Taideyliopiston tutkinto-opiskelijoille yhteistä opetusta.
Opetus, tutkimus ja taiteellinen toiminta.
Taideyliopisto antaa taiteen ylintä koulutusta ja harjoittaa tutkimusta sekä taiteellista toimintaa. Taideyliopisto järjestää vuosittain lähes 1 400 konserttia, esitystä ja näyttelyä.
Tutkinnot.
Taideyliopistossa voi suorittaa kandidaatin-, maisterin- ja tohtorintutkinnon kuvataiteen, musiikin, teatterin tai tanssin alalta. Tutkintoon tähtäävien opintojen lisäksi Taideyliopisto tarjoaa avointa opetusta ja täydennyskoulutusta. Taideyliopiston Sibelius-Akatemiassa on myös nuorisokoulutusta.
"Kts. myös: Taidealan yliopistotutkinnot"
Tutkimus.
Taideyliopistossa tehdään sekä taiteellista tutkimusta että perinteisempää akateemista tutkimusta.  
Taiteellisella tutkimuksella tarkoitetaan yleensä tutkimusta, jota tekevät ammattitaiteilijat – tarkemmin sanottuna taiteilija-tutkijat. Taiteelliseen tutkimukseen sisältyy taiteellisia prosesseja sekä näiden prosessien teoreettista pohdintaa.
Tiedeyhteisön tavoin taideyhteisö määrittää, muokkaa ja uudistaa omien tutkimusasetelmiensa ja toimintamalliensa kriteerejä vuorovaikutuksessa muun yhteiskunnan kanssa. Tässä mielessä taiteellinen tutkimus rinnastuu tieteelliseen tutkimukseen ja muodostuu osaksi monialaista tutkimuksen kenttää.
Tutkimusta tehdään Taideyliopiston kaikissa akatemioissa sekä yliopiston yhteisessä Tutkimusinstituutissa. Vuonna 2023 perustettu Tutkimusinstituutti on osa Taideyliopiston strategiaa vahvistaa tutkimusta ja sen roolia taiteellisessa koulutuksessa. Sen tehtävä on kehittää Taideyliopistossa tehtävää tutkimusta ja sekä edistää monialaisia ja taiteidenvälisiä tutkimushankkeita.
Taideyliopiston ylioppilaskunta.
Taideyliopiston ylioppilaskunta (TaiYo) on jäsentensä palvelu- ja etujärjestö. Taideyliopiston ylioppilaskuntaan kuuluvat kaikki Taideyliopiston opiskelijat, jotka suorittavat alempaa tai ylempää korkeakoulututkintoa jossakin Taideyliopiston kolmesta akatemiasta. Taideyliopiston ylioppilaskunta syntyi 1. tammikuuta 2013, kun Kuvataideakatemian, Sibelius-Akatemian ja Teatterikorkeakoulun ylioppilaskunnat yhdistyivät. Taideyliopiston ylioppilaskunta on koko Suomen ainoa yksinomaan taideopiskelijoista koostuva ylioppilaskunta.
Edunvalvonnan lisäksi Taideyliopiston ylioppilaskunta ylläpitää Vapaan taiteen tilaa, jossa Taideyliopiston opiskelijat voivat järjestää omia näyttelyitä, esityksiä ja tapahtumia. Tila sijaitsee Helsingissä Katri Valan puiston väestönsuojassa. 
Alumnitoiminta.
Taideyliopiston alumneja ovat kaikki Kuvataideakatemian, Sibelius-Akatemian ja Teatterikorkeakoulun entiset tutkinto- ja vaihto-opiskelijat.
Kuvataideakatemian alumneja ovat myös sitä edeltäneen Suomen Taideakatemian entiset opiskelijat. Teatterikorkeakoulun alumneja ovat myös sitä edeltäneiden Suomen Teatterikoulun ja Svenska Teaterskolan opiskelijat. Aalto-yliopiston Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun esittävien taiteiden lavastuksen koulutusohjelman (ja sitä edeltävien vastaavien erinimisten yliopistojen tai koulutusohjelmien) entiset opiskelijat voivat halutessaan rekisteröityä Teatterikorkeakoulun alumneiksi. 
Taideyliopisto on valinnut 2019 alkaen vuosittain kolme Vuoden alumnia, yhden kustakin akatemiastaan. Tittelin ovat saaneet: 
- 2024 – kuvataitelija Sofia Haapamäki, näyttelijä, ohjaaja, teatterinjohtaja sekä äänitaitelija Maija Kauhanen.
- 2023 – kuvataiteilija, kuvataiteen tohtori Jan-Erik Andersson, taiteilija, tutkija, opettaja ja teatteritaiteen tohtori sekä laulaja, lauluntekijä, musiikkikasvattaja, tutkija, opettaja ja musiikin tohtori Anna Kuoppamäki
- 2022 dramaturgi, näyttelijä ja muusikko Paula Vesala, mediataiteilija Adel Abidin sekä kapellimestari Dalia Stasevska.
- 2021 näyttelijä-laulaja Eija Ahvo, musiikkipedagogi ja säveltäjä Markku Kaikkonen sekä kuvataiteilija Outi Pieski
- 2020 koreografi-tanssitaiteilija ja pedagogi Alpo Aaltokoski, harmonikkataiteilija ja säveltäjä Kimmo Pohjonen sekä kuvanveistäjä Nora Tapper
- 2019 muusikko Elina Mustonen, kuvataitelija ja tutkija Tuula Närhinen sekä valosuunnittelija, lavastaja ja esiintyjä Kalle Ropponen
Organisaatio.
Taideyliopiston hallitus 2022–2025.
Lähde