Naisten Superpesis

Naisten Superpesis on Suomen pesäpallon korkein sarjataso. Naisten Superpesiksessä pelaa 12 joukkuetta. Sarjaan nousemista ja putoamista ohjaa Suomen Pesäpalloliiton sarjajärjestelmä. Superpesis-kaudet kestävät yleensä toukokuusta syyskuuhun. Kukin joukkue pelaa runkosarjassa 24 ottelua: kaksi ottelua toisiaan vastaan, yhden kotona ja yhden vieraissa. Kaksinkertaisen runkosarjan jälkeen pelataan jatkosarjat, joissa ratkaistaan pudotuspeleihin selviytyvät 8 joukkuetta sekä putoamiskarsintaan sijoittuvat ja putoavat joukkueet. Superpesistä pelataan kaikkina viikonpäivinä. Arkena pelattavat ottelut pelataan iltaisin ja viikonloppu-ottelut iltapäivällä.
Naisten Superpesis perustettiin pesäpallon naisten pääsarjaksi vuonna 1989 Pesäpallon SM-sarjan tilalle. Joukkueet voivat pudota pääsarjasta Ykköspesikseen ja nousta sieltä takaisin. Naisten Superpesiksen televisiointi-oikeudet ovat Nelonen Medialla, joka lähettää kaikki naisten Superpesis-ottelut Ruutu-palvelussa vuoteen 2026 saakka. Televisiointisopimus tuottaa Pesäpalloliitolle arviolta 100 000 euron vuositulot. Sanoman ja Ylen välisen sopimuksen mukaan Yle näyttää kanavillaan vähintään kymmenen Superpesis-ottelua kaudessa. Naisten Superpesiksen toiminnasta vastaa Pesäpalloliiton omistama osakeyhtiö, jonka toimitusjohtajana toimii Olli Aro.
Naisten Superpesis on Suomen katsotuin naisten palloilusarja sekä "Ruudun" toiseksi katsotuin ohjelma. Superpesis-otteluita katsottiin vuonna 2021 yli miljoona kertaa. Kaudella 2023 Naisten Superpesiksen runkosarjan yleisökeskiarvo oli 661 katsojaa.
Naisten Superpesiksessä on pelannut sen perustamisen jälkeen 43 eri pesäpalloseuraa. Näistä 11 on voittanut sarjan mestaruuden: Kirittäret (12), Lapuan Virkiä (9), Pesäkarhut (3), Jyväskylän Kiri (2), Manse PP (2), Oulun Lippo (2), Ikaalisten Tarmo (1), Pattijoen Urheilijat (1), Siilinjärven Pesis (1), Vihdin Pallo (1) ja Viinijärven Urheilijat (1). Kirittäret on voittanut eniten mestaruuksia ja eniten peräkkäisiä mestaruuksia. Ainoastaan Lapuan Virkiä on pelannut jokaisella Naisten Superpesis-kaudella.
Naisten Superpesiksen lisäksi joukkueet osallistuvat talven harjoituskaudella Talvisuperiin. Naisten Superpesistä alempia sarjatasoja ovat Ykköspesis, Suomensarja sekä alueittain pelattavat Maakuntasarjat.
Historia.
Naisten SM-sarja.
Naiset alkoivat ratkaista mestaruutta vuonna 1931. Mestaruus ratkaistiin siten, että ensiksi pelattiin aluemestaruuksista ja aluemestarit ratkaisivat Suomen mestaruuden keskinäisissä otteluissaan, joko pudotuspelein tai useampaan lohkoon jaettuna. Vuosina 1949–1954 mestaruus ratkesi lopullisesti PPL:n ja TUL:n mestareiden kohtaamisessa. Sarjamuotoisesti naisten mestaruudesta on pelattu vuodesta 1955 lähtien.
Superpesis (yleisöennätys).
Naisten Superpesiksen yleisöennätys on Jyväskylän Kirittärien ja Lapuan Virkiän viidennessä loppuottelussa kaudella 2012 lukemin 3 781 katsojaa.
Kauden rakenne.
Runkosarja.
Naisten runkosarjassa pelataan 288 ottelua. Joukkueita naisissa on 12 jotka pelaavat kaksinkertaisen runkosarjan sekä joukkuetta kohden kaksi lisäottelua, joiden otteluparit on määritelty viime kauden sijoitusten perusteella:
Manse PP, Tampere vs. Lapuan Virkiä
Seinäjoen Maila-Jussit vs. Kirittäret, Jyväskylä
Fera, Rauma vs. Joensuun Maila
Pesäkarhut, Pori vs. Mailattaret, Vaasa
Hyvinkään Tahko vs. Roihuttaret, Helsinki
Pöytyän Urheilijat vs. Laitilan Jyske
Jokaiselle joukkueelle kertyy runkosarjassa 24 ottelua.
Ylemmät pudotuspelit.
Runkosarjan kuusi parasta etenevät suoraan puolivälieriin. 7.–10. sijoittuneet jatkavat puolivälieräkarsintaan, joka pelataan ottelupareina (7. vs. 10. ja 8. vs. 9.). Puolivälieräkarsinta pelataan paras kolmesta -järjestelmällä. Pudotuspeliparit muodostetaan runkosarjan sijoitusten perusteella. Kotietu on aina runkosarjassa paremmin sijoittuneella joukkueella. Puolivälierät, välierät ja loppuottelu pelataan paras viidestä –järjestelmällä.
Alemmat pudotuspelit.
Runkosarjassa 11. ja 12. sijoittuneet joukkueet pelaavat putoamiskarsinnan paras viidestä -järjestelmällä. Häviäjä putoaa Ykköspesikseen kaudelle 2026 ja voittaja jatkaa Superpesis-karsintaan Ykköspesiksen loppuottelun häviäjää vastaan. Ykköspesiksen loppuottelun voittaja nousee Superpesikseen kaudelle 2026. Superpesis-karsinnan voittaja pelaa Superpesiksessä ja häviäjä Ykköspesiksessä kaudella 2026.
"Kaikki Superpesiksen tuomarit artikkelissa: Luettelo Superpesiksen tuomareista"
"Pääartikkeli: Luettelo pesäpallon Suomen-mestaruusmitalisteista"