tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Keskusyksikkö

Keskusyksikkö on tietokoneen laitteiston keskeinen osa, joka sisältää keskussuorittimen. Tietokoneessa voi olla useita suorittimia moniprosessoinnissa. Supertietokoneet voivat koostua useista laitekaapeista, jolloin laitteistossa ei ole vain yhtä keskusyksikköä.
Historia.
Suurtietokoneissa tietokonejärjestelmään ovat kuuluneet keskusyksikön lisäksi ulkoiset massamuistilaitteet kuten reikäkorttilukija, näyttölaite, nauha-asema ja tulostin.
Alkuperäinen englanninkielinen nimitys viittaa nykyisin yleensä vain tietokoneen suorittimeen.
Henkilökohtainen tietokone.
Keskusyksikön muodostavat tietokoneen emolevy, suoritin, keskusmuisti, oheislaiteohjaimet ja liitännät oheislaitteille, kotelo, kiintolevy, virtalähde, CD-ROM- ja levykeasema. Ulkoapäin katsottuna näkee vain kotelon ja optisen aseman tai levykeaseman.
Emolevy.
Emolevy on tietokoneen keskeinen piirilevy, johon tietokoneen muut osat kiinnitetään, ja jonka avulla muut osat kommunikoivat.
Osa näistä osista on juotettu emolevyyn kiinni, kun taas esimerkiksi virtajohdot, laajennuskortit, keskusmuistit ja suorittimet voidaan kiinnittää helposti käsin painamalla ne kiinni niille varattuihin paikkoihin. Niissä on tukena jokin lukitusmekanismi tai ruuvikiinnitys.
Emolevy saa tarvitsemansa käyttövirran virtalähteestä.
Suoritin.
Suoritin (nykyään yleisesti prosessori) on tietokoneen osa, joka suorittaa tietokoneohjelman sisältämiä konekielisiä käskyjä. Se on tietokoneen keskeisimpiä osia. Mikäli suorittimen kaikki osat on pakattu yhdelle mikropiirille, kutsutaan sitä mikroprosessoriksi. Kaikki nykyiset suorittimet ovat mikroprosessoreja, mutta aiemmin suorittimet ovat voineet koostua useista diskreeteistä transistoreista tai elektroniputkista.
Näytönohjain.
Näytönohjain on tietokoneen komponentti, joka huolehtii tekstin ja grafiikan piirtämisestä näytölle.
Vanhastaan näytönohjaimet ovat toimineet pelkkinä kuvapuskureina, jotka muuttavat näyttömuistiin tallennetun kuvan ajoitetuksi videosignaaliksi, mutta nykyaikaisissa näytönohjaimissa on lähes poikkeuksetta myös omia piirto- ja laskentaominaisuuksia, jotka suorittavat erilaisten kuvioiden piirto-operaatioita ja esimerkiksi 3D-vektorilaskentaa hyvin nopeasti.
Näytönohjaimen vaikutus tietokoneen nopeuteen pelikäytössä on keskeinen: näytönohjaimen vaihtaminen voi parantaa pelien ruudunpäivitysnopeutta jopa yli kolminkertaisesti, vaikka muut komponentit pysyisivät samoina.
Keittäminen

Keittäminen (ruoanlaitossa) tarkoittaa aineen tai aineiden pitämistä kiehuvassa nesteessä, kuten vedessä tai maidossa siihen asti, kunnes ruoka on kypsää. Esimerkiksi tunnetuista ruoka-aineista perunat kypsennetään usein keittämällä. Pienet uudet perunat kypsyvät jopa 10 minuutissa, kun isojen perunoiden kypsyminen saattaa kestää yli 30 minuuttia. Keittämisaika riippuu myös siitä, kuinka kypsäksi ruoka halutaan kypsentää. Esimerkiksi kananmunia keitettäessä löysäksi jätettäviä munia keitetään 3–4 minuuttia, pehmeäksi keitettäviä 6–8 minuuttia ja kovaksi keitettäviä 9–10 minuuttia. Keittämiselle vaihtoehtoja voivat olla esimerkiksi paistaminen, uunissa valmistaminen tai haudutus. Nimensä mukaisesti kaikki keitot valmistetaan keittämällä. Keitettäessä nesteen lämpötila on 100°C, mutta kiehautaettaessa, jolloin ruokaa keitetään vain vähän aikaa, ruoan lämpötila jää 75–90°C:seen.
Yksi keittämisen eduista on menetelmän terveellisyys: ruoka ei vaadi valmistusmenetelmän puolesta rasvaa, eikä ruokaan tule käristymisestä johtuvia haitallisia karsinogeenejä. Ruokaa kypsennettäessä nopeasti vitamiinit säilyvät paremmin kuin hitaasti kypsennettäessä niin keitettäessä kuin paistettaessa. Jos keitinvettä ei heitetä pois, kuten keittoja keitettäessä, vitamiineja säilyy ruoassa enemmän.
Toisaalta keitettävää ruokaa tulee usein sekoittaa valmistuksen ajan, jotta ruoka ei pala kiinni pohjaan. Tämä koskee erityisesti ruokia, joissa on maitoa. Keitettäessä ruokia, joissa nesteenä on maito, ei kannata käyttää kantta, koska maito kiehuu helposti yli. Maitokeittoja keitettäessä kannattaa lisätä maitoa vähän kerrallaan ja pitää lämpötila mahdollisimman alhaisena.
Keittämisellä voidaan tarkoittaa myös esimerkiksi erilaisia teollisuuden prosesseja, jotka eivät liity ruoanvalmistukseen. Kaikki keittäminen on kuitenkin aina jonkin nesteen kiehumista. Teollisesti valmistetaan kuiva-aineksina myytäviä elintarvikkeita, joihin kuuluu keitto-, pataruoka- ja kastikeaineksia.
Kokoonkeittäminen.
Kokoonkeittäminen eli redusointi tarkoittaa ruoanlaitossa liemen tai kastikkeen sakeuttamista ja väkevöittämistä kuumentamalla siten, että seoksesta poistuu höyrynä nestettä. Menettelyllä pyritään parantamaan ruoan makua ja koostumusta. Esimerkiksi hollandaisekastikeen () ja sen muunnoksen béarnaisekastikkeen sekä viini-voikastikkeen tekemisessä keittäminen kokoon on oleellinen osa kastikkeen valmistamista.
ASP (ohjelmointi)

ASP (Active Server Pages) on Microsoftin kehittämä dynaamisten www-sivujen luomiseen tarkoitettu palvelinpuolen skriptikieli. Tavallisemmin ASP-sivuissa on käytetty ohjelmointikielenä Visual Basicin skriptimuunnosta VBScriptiä.
ASP:n käyttämiseen tarvitaan Microsoftin IIS-palveluohjelmisto tai Apachen ASP-moduuli.
ASP.NET on ASP:n kehittyneempi versio, joka perustuu Microsoftin .NET -arkkitehtuuriin.
Esimerkki:
Dim Viesti
Viesti = "Terve!"
Response.Write Viesti
KV9

KV9 on Ramses V:n ja Ramses VI:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 20. dynastian ajalta. Hautaa on uudelleen käytetty lisäksi kreikkalais-roomalaisella ja bysanttilaisella kaudella.
Hauta on välttynyt suuremmilta tulvavahingoilta. Maalaukset ovat hyvässä kunnossa. Sieltä on löydetty muun muassa huonekaluja, hautakalusteita, rahoja, astioita ja papyryksia.
KV10

KV10 on faarao Amenmessen hauta Kuninkaiden laaksossa Egyptissä Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta. Myös kuningattaret Takhat ja Baketwerel 20 dynastian ajalta on haudattu tähän hautaan.
Hauta on kärsinyt laajaa tulvavahinkoa, joka on hävittänyt lähes kaikki koristelut ja vahingoittanut myös rakenteita. H-käytävän katto on romahtanut. Haudan seinissä olleita halkeamia korjattu muinaisina aikoina. Haudasta on löydetty asioita ja hautakalusteita.
Bloemfontein

Bloemfontein (afrikaansiksi [ˈblumfɔntɛin], kirjaimellisesti ’kukkalähde’) on Etelä-Afrikan oikeudellinen pääkaupunki, jonne on sijoittunut maan korkein oikeus (muut pääkaupungit ovat Pretoria ja Kapkaupunki). Sen sesothonkielinen nimi on "Mangaung", joka tarkoittaa ”paikkaa, jossa gepardit asuvat”. Kaupungissa asui vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 256 185 asukasta, ympäröivillä alueilla yhteensä noin 750 000 asukasta.
Kaupungissa on Bloemfonteinin lentokenttä (IATA-lentokenttäkoodi: BFN). Kaudella 2006–2007 sitä käytti 350 000 matkustajaa.
Historiaa.
Vaikka aluetta on asutettu aiemminkin, Bloemfonteinissa kaupunkiasustusta on ollut vuodesta 1850. Se oli vuosina 1854–1902 olemassa olleen Oranjen vapaavaltion pääkaupunki. Vuonna 1890 Bloemfonteinin ja Kapkaupungin välille rakennettiin rautatie.
Vuonna 1899 kaupungissa pidettiin konferenssi, joka ei onnistunut estämään toisen buurisodan syttymistä. Brittijoukot valtasivat kaupungin 13. maaliskuuta 1900 buurisodan aikana.
Kirjailija J. R. R. Tolkien syntyi Bloemfonteinissa 3. tammikuuta 1892. Hänen englantilainen isänsä työskenteli kaupungissa Bank of African paikallisen haarakonttorin johtajana. Perhe muutti kuitenkin takaisin Englantiin isän kuoltua yllättäen vuonna 1896.
Maantiede ja ilmasto.
Bloemfontein sijaitsee Highveldin ylängön reunalla.
Nähtävyyksiä ja palveluita.
Bloemfonteinin jalkapallostadionilla, Free State Stadiumilla, pelattiin joitakin vuoden 2010 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen otteluita. 
Kaupungissa toimii yliopisto, University of the Free State, jossa on 16 000 opiskelijaa.
KV11

KV11 on Ramses III:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 20. dynastian ajalta.
Haudasta on löydetty muumioita, hautakalusteita ja astioita. Upotettujen reliefien maalaukset ovat hyvässä kunnossa, mutta I-kammion takana vesivahingot ja seinien halkeilu on aiheuttanut maalausten putoamista.
KV12

KV12 on hauta Kuninkaiden laaksossa. Se oli luultavasti tarkoitettu useiden eri kuningasperheen jäsenten hautaukseen. Sen käyttö aloitettiin todennäköisesti Uuden valtakunnan 18. dynastian aikana ja sitä jatkettiin 19. ja 20. dynastian aikana. Ajoitus perustuu haudan arkkitehtuuriseen tyyliin. 
Haudasta on löydetty muumioita ja hautakalusteita. Haudassa ei ole koristelua. Etuosan huoneiden seinät ja katto ovat noen peitossa.
KV13

KV13 on hauta Kuninkaiden laaksossa. Se oli tarkoitettu Uuden valtakunnan 19. dynastian kansleri Baylle, mutta häntä ei haudattu sinne. Myöhemmin sitä käytettiin Ramses III:n poikien Amon-her-khepeshefin ja Montu-her-khepeshefin hautana 20. dynastian aikana.
Haudasta on löydetty hautakalusteita ja astioita. Ainakin neljä eri tulvaa on aiheuttanut laajaa vahinkoa haudan koristelulle ja rakenteille. Hauta on täyttynyt kiviromulla, joka on tuhonnut lähes kaikki reliefit.
KV14

KV14 on hauta Kuninkaiden laaksossa. Siihen on haudattu Uuden valtakunnan 19. dynastian Tausret ja 20. dynastian Setnakht.
Haudasta on löydetty pääosin vain hautakalusteita. Haudan maalaukset ja reliefit ovat suurimmalta osalta kunnossa lukuun ottamatta lievää vesivahinkoa hautakammion katossa. Värit ovat säilyneet kirkkaina.
KV16

KV16 on Ramses I:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta.
Haudasta on löydetty muumioita, veistoksia ja hautakalusteita. Haudan rakenne ja koristelut ovat kärsineet tulvan aiheuttamista vahingoista. Sadevettä on valunut hautaan kalliossa olevien halkeamien kautta. Maali on lohkeillut ja seinät halkeilleet kallion liikkeen takia.
KV17

KV17 on Seti I:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 19. dynastian ajalta.
Haudasta on löydetty muumioituneita elämiä, veistoksia, hautakalusteita, astioita sekä papyryksia. Hauta on kärsinyt jonkin verran vahinkoa tulvista sekä vandaalit ovat hakanneet irti osan haudan seinäkoristeista. Maalaukset ovat himmenneet ja haudassa vierailijoiden kynttilöistä ja soihduista muodostunut noki on peittänyt osan reliefeistä.
Kotkasumu

Kotkasumu eli Messier 16 tai IC 4703 on diffuusi emissiosumu Käärmeen tähdistössä. Sumua ympäröi suhteellisen nuori avoin tähtijoukko, "Kotkajoukko" eli NGC 6611. Kohteen etäisyys Maasta on noin 7 000 valovuotta. Kotkasumun mielikuvituksellisen näköinen keskus on uusien tähtien syntyaluetta.
Philippe Loys de Chéseaux kuvailee löytöään vuosina 1745–1746 vain tähtijoukoksi. Charles Messier löysi sen uudestaan itsenäisesti 3. kesäkuuta 1764 ja hän kuvailee tähtijoukkoa että se on heikon hehkun sisällä. William Herschelin luettelossa ei sumua mainita.
Suva

Suva on Fidžin pääkaupunki. Sen asukasluku esikaupunkeineen oli 185 913 vuoden 2017 väestönlaskennassa. Varsinaisen kaupungin väkiluvuksi saatiin vuoden 2017 väestönlaskennassa 93 874, kun vuoden 2010 arviossa luku oli 85 754. Kaupunki sijaitsee Viti Levun saaren kaakkoisrannalla. Kaupunki on suurin asutuskeskus eteläisellä Tyynellämerellä (Uuden-Seelannin ja Australian kaupunkeja lukuun ottamatta).
Historia.
Suvan kaupunki perustettiin vuonna 1849. Saarten päälliköt pyysivät vuonna 1874 Britanniaa ottamaan saarten hallinnon hoitaakseen. Niinpä Fidžistä tuli samana vuonna Ison-Britannian siirtomaa. Tästä alkoi voimakkaan taloudellisen kasvun aika. Syynä brittien edessä alistumiseen oli Yhdysvaltojen painostus. Seru säilytti kuitenkin asemansa arvovaltaisimpana päällikkönä kuolemaansa 1883 asti. 
Kun heimopäällikkö Seru Epenisa Cakobau oli luovuttanut saaren briteille, nämä siirsivät pääkaupungin Levukasta Suvaan vuonna 1877, koska Levuka todettiin liian syrjäiseksi. Pääkaupungin siirto toteutui vuonna 1882. Brittiläinen eversti F. E. Pratt nimitettiin Fidžin kenraalikuverööriksi vuonna 1875 ja hän suunnitteli Suvalle asemakaavan. Kaupunki kasvoi, kun lähistön kyliä liitettiin siihen. Suvan pinta-alaksi tuli kaksi neliökilometriä. Väkiluku kasvoi, koska britit toivat huomattavia määriä siirtotyövoimaa Intiasta.
Suva sai kaupungin aseman ensimmäisenä Fidžissä vuonna 1952.
Maamerkit.
Maan korkein rakennus "Reserve Bank of Fiji Building" sijaitsee Suvassa, kuten myös Etelä-Tyynenmeren yliopisto (USP). Vanhimpia rakennuksia on Suvan kaupunginkirjasto, joka rakennettiin vuonna 1909. 
Suvassa on 78 puistoa. Suvan kaupat ovat keskittyneet Cumming Streetin varrelle. Alueen rakennukset ovat pääosin peräisin 1900-luvun alusta, mutta uusiakin on rakennettu.
Nausori International Airport sijaitsee Suvassa, mutta se on kooltaan pieni ja tarkoitettu ennen muuta lähialueen lennoille. Matka keskustasta kestää puolisen tuntia. Lentoja lähtee lähinnä Tuvaluun ja Tongaan. Kentälle voivat laskeutua vain pienet suihkukoneet. Nykyisin kansainväliset lennot laskeutuvat saaren toiselle puolelle Nadiin (Nadi International Airport (NAN)), mutta Suvan kentän laajentamista kansainvälisen liikenteen vaatimiin mittoihin on harkittu.
Suvan satama on merkittävä Eteläisen Tyynenmeren ja muiden maanosien välillä kulkevan tavaraliikenteen keskus. Sitä on uudistettu vuosikymmenten varrella, esimerkiksi Ro-ro-alusten käyttöön sopivaksi 1970-luvulla. Konttivarastoon mahtuu nykyisin 80 tuhatta TEUta rahtitavaraa konteissa.
Väestö.
Suvan suurimmat väestöryhmät ovat fidžiläiset ja intialais-fidžiläiset. Kaupungissa asuu myös kiinalaisia, eurooppalaisia sekä eurooppalaisten ja fidžiläisten jälkeläisiä. Puhutuin kieli on englanti, mutta vähemmistökielilläkin on paljon puhujia. Vuoden 2017 väestönlaskennassa Suvan kaupunkialueella oli 93 874 asukasta, joista 46 698 oli miehiä ja 47 176 naisia.
KV18

KV18 on mahdollisesti Ramses X:lle tarkoitettu hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 20. dynastian ajalta. Se ei koskaan valmistunut.
Haudasta on löydetty sinne tulvissa ajautuneita hautakalusteita, eläinten jäännöksiä, astioita sekä papyryksia. Tulvat ovat aiheuttaneet huomattavaa vahinkoa haudan koristelulle.
KV19

KV19 on Ramses IX:n poika Mentuherkhepeshefin hauta Kuninkaiden laaksossa. Hauta on Uuden valtakunnan 20. dynastian ajalta, mutta sitä on käytetty myös 22. dynastian aikana. 
Haudasta on löydetty muumioita, vaatteita, koruja, astioita ja papyryksia. Maalaukset ovat kohtalaisen hyvässä kunnossa lukuun ottamatta pieniä vaurioita sisäänkäynnin lähellä. Vuonna 1994 tulva aiheutti veden pääsyn hautaan, mutta vesi ei noussut tarpeeksi korkealle vahingoittaakseen seinien koristelua.
KV20

KV20 on Thutmosis I:n ja Hatšepsutin hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Se saattaa olla Kuninkaiden laakson haudoista vanhin, ja sillä on erikoinen, kaareutuva muoto.
Haudasta on löydetty hautakalusteita, astioita, koruja ja veistoksia. Haudan alaosan käytävät ovat romahtaneet ja vuoden 1994 tulva täytti hautakammion kiviromulla. Suuri lepakkoyhdyskunta asui vuosia haudassa.
KV21

KV21 on tunnistamattoman henkilön, mahdollisesti kuningattaren, hauta Kuninkaiden laaksossa. Arkkitehtuurisen tyylin perusteella haudan arvioidaan olevan Uuden valtakunnan 18. dynastian aikainen. 
Haudasta on löydetty muumioita, mineraaleja, amuletteja, hautakalusteita ja astioita. Tulva on aiheuttanut vahinkoa rakenteille ja haudasta löytyneille esineille. Vandaalit tuhosivat haudasta löytyneet muumiot sen ensimmäisen avaamisen jälkeen.
Vaalirengas

Vaalirengas on vaaliliittoa muistuttava, kahden tai useamman puolueen tai muun ehdokaslistan vaaleja varten muodostama liitto. Sen tarkoituksena on parantaa näiden ryhmien asemaa siihen verrattuna, että ne toimisivat erillään, mutta samalla ehkäistä vaaliliittoihin liittyvä riski, että yksi tai osa liitossa olevista ryhmistä saisi hyödyn muiden kustannuksella. Vaalirenkaan muodostavia yksittäisiä ehdokaslistoja – myös puolueiden asettamia – kutsutaan myös vaaliliitoiksi.
Vaalirenkaan ja pelkän vaaliliiton ero on se, että vaaliliitossa liiton saamat paikat jaetaan liiton ehdokkaille suoraan henkilökohtaisen äänimäärän mukaisessa järjestyksessä, kun taas vaalirenkaassa paikat jaetaan renkaaseen kuuluvien ryhmien kesken niiden äänimäärien mukaisessa suhteessa ja sen jälkeen vasta ehdokkaille. Vaalirenkaan sisällä siis toteutuu ehdokaslistojen kesken parempi suhteellisuus kuin jos ehdokaslistat olisivat muodostaneet keskenään vaaliliiton.
Koska vaalirenkaassa jokainen vaaliliitto saa vähintään sen verran paikkoja kuin se saisi omillaan, on vaalirengas keskikokoisille puolueille edullisempi vaihtoehto kuin pelkkä vaaliliitto. Suomessa laki ei salli vaalirenkaita valtiollisissa vaaleissa, mutta niiden käyttöön ottoa on ehdotettu d'Hondtin menetelmän suuria puolueita suosivien piirteiden tasapainottamiseksi.
Vaalirenkaat ovat Suomessa käytössä muun muassa monien ylioppilaskuntien edustajistovaaleissa.
Paikkajaon laskeminen.
Vaalirenkaan ehdokkaille lasketaan ensin liittojen sisäiset vertausluvut eli liittovertausluvut laskemalla kunkin liiton sisäiset äänet yhteen ja jakamalla ne esimerkiksi d'Hondtin kaavan mukaisesti henkilökohtaisten äänimäärien mukaisessa järjestyksessä. Tämän jälkeen kaikille renkaan ehdokkaille lasketaan lopulliset eli rengasvertausluvut jakamalla koko renkaan yhteenlasketut äänet vuorostaan liittovertauslukujen mukaisessa järjestyksessä. Ehdokkaat valitaan rengasvertausluvun mukaisessa järjestyksessä.
Esimerkki.
Sinertävät saivat yhteensä 29 ja Punertavat 46 ääntä. Jos jaossa on kolme paikkaa, saavat Sinertävät yhden paikan (Sininen) ja Punertavat kaksi paikkaa (Vaaleanpunainen, Punainen). Vaaleanpunaista ja Punaista enemmän henkilökohtaisia ääniä saanut Mariini jää valitsematta, sillä suhteellisuus vaaliliittojen kesken on etusijalla ja Punertavien osuus renkaan äänistä oli suurempi kuin Sinertävien.
Jos Sinertävät ja Punertavat olisivat muodostaneet vaalirenkaan sijaan vaaliliiton, Sinertävät olisivat saaneet kaksi paikkaa ja Punertavat yhden, vaikka Punertavat kokonaisuutena saivat enemmän ääniä (vrt. esimerkki artikkelissa Vaaliliitto).
Rengasvertausluvulla ei tässä esimerkissä ole merkitystä, sillä esimerkkiin ei sisälly kilpailevia ehdokaslistoja.
KV22

KV22 on Amenhotep III:n hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajatlta. Hautaa on käytetty myös kolmannen välikauden aikana. Se on läntisen laakson haudoista suurin.
1800-luvulla tuntemattomat vierailijat poistivat seinäkoristeita, joista osa on nyt Louvressa. Suolapitoinen ilma on aiheuttanut vauriota maalauksille. Myös pilareiden halkeamat ovat laajentuneet.
Haudasta on löydetty muun muassa puusepän ja kuvanveistäjän työkaluja, huonekaluja ja hautakalusteita, muumioita, ihmisten ja eläinten jäännöksiä, koruja, tulentekotarvikkeita, veistoksia, astioita, aseita ja kirjallisia dokumentteja.
KV23

KV23 on Ayn, Egyptin Uuden valtakunnan 18. dynastian toiseksi viimeisen faaraon, hauta Kuninkaiden laaksossa. Se on yksi laakson vähemmän käytetyn länsiosan haudoista.
Haudasta on löydetty ihmisen jäännöksiä, veistoksia, hautakalusteita, astioita ja kirjoitusvälineitä. Koristeluista osa on pudonnut ja osa tuhottu tarkoituksellisesti.
KV24

KV24 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa. Se sijaitsee laakson vähemmän käytetyssä länsiosassa. Hauta on arvioitu esineiden ja sijaintinsa perusteella Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaiseksi. Hautaa on käytetty myös kolmannella välikaudella sekä kreikkalais-roomalaisella ja bysanttilaisella kaudella. 
Löydettäessä hauta oli täynnä kiviromua. Haudassa oli myös suuria ampiaisyhdyskuntia. Haudasta on löydetty muun muassa puusepän ja kuvanveistäjän työkaluja, ihmisten ja eläinten jäännöksiä, muumion käärinliinoja, köysiä, hautakalusteita ja astioita.
KV25

KV25 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa. Se sijaitsee laakson vähemmän käytetyssä länsiosassa. Hauta on arvioitu Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaiseksi, mutta sitä on käytetty vasta kolmannen välikauden 21. ja 22. dynastian aikana.
Haudasta on löydetty muumioita ja niiden käärinliinoja, ihmisten jäännöksiä, veistoksia, hautakalusteita, astioita sekä papyryksia.
KV26

KV26 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa. Hauta on arvioitu arkkitehtuuristen piirteidensä vuoksi Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaiseksi. 
Hautaa ovat tutkineet James Burton vuonna 1825 ja Victor Loret vuonna 1898. Hauta on täynnä kiviromua, joten sen tarkasta kunnosta ja esineistöstä ei ole tietoa.
KV27

KV27 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa. Hauta on arvioitu arkkitehtuurisen tyylin ja KV20:n ja KV43:n läheisyyden perusteella Uuden valtakunnan 18. dynastian aikaiseksi. 
Hautaa ovat tutkineet John Gardner Wilkinson (1825–1828) kartoituksin ja Donald Ryan (1990) kaivauksin. Haudasta on löydetty muumioita ja astioita. Se on kärsinyt tulvavahingoista ja varastokäytöstä.
Suomalais-saamelainen sanasto

Suomen kielen sanastossa on osa, jonka levikki rajoittuu suomeen (myös laajemmin itämerensuomeen) ja saameen. Tällaiset sanat kuuluvat suomalais-saamelaiseen sanakerrostumaan, ja uralilaisten kielten perinteisen sukupuumallin mukaan ne palautuvat varhaiskantasuomeksi kutsuttavaan yhteiseen kantakieleen.
Erään teorian mukaan tällaiset sanat olisivat jääneet joltakin tuntemattomalta kansalta, joka on asunut nykyisen Suomen alueella. Samanlaisia mutta vieläkin suppeamman alueen sanoja on itämerensuomalaisissa kielissä ja pelkästään suomen kielessä.
Suomen sanoja, joilla on vastine pohjoissaamessa.
Alla olevan luettelo perustuu etenkin Terho Itkosen (1997) ja Pekka Sammallahden (1999) esityksiin. Sanoille ei ole osoitettu laina-alkuperää. Mukaan on otettu pohjoissaamessa esiintyviä sanoja. Myös muissa saamen kielissä olisi sanamateriaalia.
Etymologian tutkimuksen edetessä suomalais-saamelaisille sanueille on toisinaan osoitettu vastineita myös kaukaisemmista sukukielistä. Itkosen aineistossa tavattava esimerkki on sm. "matka" – psaam. "muotki" ’taival’: Aikio (2015) yhdistää tämän vastineisiin pohjoishantissa ("mŏχət" 'sivu-uoma') ja selkupissa ("mi̮ti̮" 'tie, reitti'), jotka osoittavat sanan olevan peräisin jo uralilaisesta kantakielestä. Useimmat muutkin suomalais-saamelaiset sanat voivat teoriassa selittyä myös näin: vanhoiksi perintösanoiksi, joiden vastineet ovat muista sukukielistä sittemmin kadonneet.
Saamelaisia lainasanoja.
Jo varhain on osoitettu saamelaiskielissä olevan runsaasti itämerensuomalaisista kielistä peräisin olevia lainasanoja. Näiden laskeminen varhaiskantasuomen sanastoon ei yleensä tule kyseeseen, vaan korkeintaan myöhäiskantasuomeen.
Myös päinvastainen suunta tulee kyseeseen. Nykytutkimuksen mukaan tällaisia sanoja on aikaisemmin tunnettua enemmän. Ante Aikion (2009) mukaan esimerkiksi seuraavat, vielä Itkosen esittämät sanarinnastukset ovat todennäköisesti tai luultavasti vanhoja lainasanoja saamelaiskielistä suomeen:
KV28

KV28 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan 18. dynastian ajalta. Sieltä löydettyjen keramiikan palasten perusteella se olisi louhittu Thutmosis IV:n hallintokaudella. 
Hautaa on kartoittanut John Gardner Wilkinson vuosina 1825–1835. Donald Ryan suoritti haudassa kaivauksia vuonna 1990. Hauta on hyvässä kunnossa. Sieltä on löydetty muumioiden kääreitä, ihmisen jäänteitä ja hautakalusteita.
KV29

KV29 on tunnistamattoman henkilön hauta Kuninkaiden laaksossa Uuden valtakunnan ajalta. Sitä ovat kartoittaneet James Burton yhdessä John Gardner Wilkinsonin kanssa vuosina 1825–1828 sekä Victor Loret vuonna 1899. 
Haudalla ei ole suoritettu kaivauksia eikä sen sisällöstä ole tietoa. Luultavasti se koostuu vain suorakulmiomaisesta sisäänkäyntikuilusta.
William Safire

William Safire (17. joulukuuta 1929 – 27. syyskuuta 2009) oli yksi Yhdysvaltain kuuluisimpia konservatiivisia kolumnisteja. Hän kirjoitti New York Times -lehteen.
Safine kävi Syracuse Universitya, mutta jätti sen kesken. Ennen kolumnistin uraansa hän toimi puheenkirjoittajana Yhdysvaltain presidentti Richard Nixonille sekä tämän varapresidentille Spiro Agnew’lle. Hän aloitti New York Timesissa 1973 ja sai vuonna 1978 Pulitzerin palkinnon.
Safire tunnettiin muun muassa siitä, että hän oli Bill Clintonin hallinnon johtavia kriitikoita. Erityisesti hänen hampaissaan oli Hillary Clinton, jota hän kutsui ”synnynnäiseksi valehtelijaksi”. Hänen kolumninsa ovat järjestelmällisesti Israelin puolella asiassa kuin asiassa.
Oikeakielisyys ja englannin kielen sävykäs käyttö olivat lähellä hänen sydäntään. Hän kirjoitti "On Language" -nimistä kolumnia New York Times Magazineen.
Mantšut

Mantšut (; ) ovat kansa, jonka perinteinen kotialue on Mantšuria, joka sijaitsee nykyisin Kiinassa. Mantšujen oma kieli, mantšun kieli, on uhanalainen kieli, sillä nykyiset mantšut puhuvat pääosin äidinkielenään kiinaa. Kiinan vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan heitä asui maassa yhteensä 10 387 958. Mantšut ovat yksi Kiinan kansantasavallan 55 virallisesti rekisteröidystä vähemmistökansallisuudesta, mikä takaa heille tiettyjä etuuksia. Esimerkiksi yhden lapsen politiikka ei koskenut vähemmistökansallisuuksia.
Historia.
Mantšut polveutuvat tunguusikansoista, jotka ovat asuttaneet Mantšuriaa ainakin 300-luvulta eaa. Tunguusit taas olivat jakautuneet useisiin eri pienempiin heimoihin. Mantšut muodostuivat omaksi ryhmäkseen varsinaisesti vasta 1600-luvun paikkeilla. Tuolloin džurtšenien hallitsija Nurhaci muodosti oman valtakuntansa, jonka pääkaupunki oli Mukdenissa. Mantšu-nimitystä käytettiin alun perin tämän valtakunnan asukkaista. Myöhemmin 1600-luvulla mantšut valloittivat valtakunnastaan käsin koko Kiinan alueen muodostaen mantšujen hallitseman Qing-dynastian. Koska mantšuja toimi valtakunnan eri hallinnollisissa tehtävissä, heitä levisi eri puolille Kiinaa.
Mantšujen päästyä vallankahvaan heidän oma kulttuuriinsa alkoi hävitä kiinan alkaessa korvata mantšua. Mantšutaustainen Qing-dynastia pysyi vallassa vuoteen 1911 saakka, jolloin valtaan nousivat tasavaltalaiset. Väliaikainen kulttuurillinen nousukausi koettiin jälleen vuonna 1931 kun Japani valloitti Mantšurian ja perusti alueelle Mantšukuon nimellisesti itsenäisen alueen. Maata hallitsi Pu Yi, Qing-dynastian keisareista viimeinen. Mantšukuon loppu tuli toisen maailmansodan päättymisen myötä 1945, kun Kiina sai alueen takaisin.
Nykypäivänä mantšut ovat pitkälti sulautuneet ympäröivään han-kiinalaiseen kulttuuriin. Jotkut tutkijat ovatkin sitä mieltä, että heitä ei edes pitäisi laskea enää erilliseksi etniseksi ryhmäkseen. Mantšut ovat keskittyneet Liaoningin alueelle ja merkittäviä määriä on myös Jilinin ja Heilongjiangin alueilla. Hajanaisia yhteisöjä löytyy myös eri puolilta Kiinaa Hebein, Gansun, Shandongin, Ningxian ja Sisä-Mongolian alueilta, sekä suurissa kaupungeissa kuten Pekingstä, Chengdusta, Xianista ja Guangzhousta. Varsinaista enemmistöä he eivät muodosta mistään. Mantšun kieli on jo lähes hävinnyt ja sitä puhuu enää muutama henkilö vanhemmasta ikäpolvesta. Kielen viimeiset saarekkeet ovat Sanjiazin kaupungissa Heilongjiangissa, sekä Dawujian kaupungissa Anhuissa.
Kulttuuri.
Merkittävä elinkeino mantšuille jo vuosisatojen ajan on ollut maanviljelys. Aikanaan sen ohella on harjoitettu merkittävissä määrin myös metsästystä ja keräilyä. Maanviljelystä harjoittaa yli 80 % Liaoningin, Heilongjiangin, Jilinin ja Hebein mantšuista. Viime aikoina myös puuteollisuus on kasvattanut merkitystään. Mantšut eivät vielä Qing-dynastian aikana saaneet toimia kauppiaina, mutta tämäkin ala on kasvattanut sittemmin suosiotaan. Aikanaan tärkeän sosiaalisen järjestelmän muodostivat isälinjaiset klaanit. Klaanit säilyivät olemassa Qing-dynastian loppuun saakka. Mantšujen perinteinen usko oli šamanismi.
Järviradio

Järviradio on vuonna 1987 perustettu kaupallinen radiokanava. Alun perin se oli vain Etelä-Pohjanmaan Järviseudun paikallisradio, mutta sittemmin sen kuuluvuusalue on hyvin paljon laajentunut. Nykyään se kuuluukin jo valtaosassa Suomea. Järviradio on mukana kuuluvuusalueen tapahtumissa ja soittaa myös paikallisten artistien musiikkia - profiililtaan Järviradio on paikallinen viihdyttäjä ja tiedonvälittäjä. Sen ohjelmistoon kuuluu paljon myös hengellisiä ohjelmia kuten evankelisluterilaisia jumalanpalveluksia, vanhoillislestadiolaisten seuroja, vapaiden suuntien tilaisuuksia sekä hengellisen musiikin toivekonsertteja.
Vuoden 2014 alussa Järviradion Helsingin tilapäiseksi taajuudeksi tuli 107,4 MHz ja Ouluun Järviradion taajuudeksi tuli 98,1 MHz. Helmikuussa 2014 Tampereen lähetin siirrettiin Nokialle Järviradion saadessa pitkäaikaisen toimiluvan aiemmin Radio Mantan Ylöjärvellä käytössä olleelle taajuudelle 107,4 MHz. Nokian lähetinasema lähettää 18. helmikuuta 2014 alkaen 2 kW:n erp teholla. Järviradiolle on myönnetty toimilupalaajennus 5. marraskuuta 2015 alkaen Ouluun, Parkanoon, Riihimäelle, Saloon ja Savonlinnaan. Oulussa ja Riihimäellä Järviradio on lähettänyt aikaisemmin lyhytaikaisilla luvilla. Elokuussa 2021 kuuluvuusalue laajeni Asikkalaan ja Nivalaan.
Alajärvellä sijaitsevan päästudion lisäksi Järviradio käyttää eri ohjelmantekijöiden etästudioita, joita on mm. Kemissä sekä Riihimäellä, jossa tuotetaan myös paikallista ohjelmaa. Pirkanmaalla toimii Järviradio Pirkanmaa Tampereella, Parkanossa sekä Kankaanpäässä.
Järviradion soittolistaton musiikkitarjonta keskittyy pääasiallisesti kotimaiseen iskelmämusiikkiin, mutta myös muille musiikkityyleille on omia erikoisohjelmia; edustettuina ovat mm. pop, rock, country, jazz ja klassinen. 
Kanava selvitti mahdollisuuksia toimia Venäjä Tänään -mediayhtiön kumppanina Suomessa syksyllä 2014, mutta vetäytyi hankkeen saaman negatiivisen julkisuuden vuoksi.
Swan TV Jyväskylä

Swan TV Jyväskylä (aiemmin TV Jyväskylä) oli yksityisomistuksessa oleva paikallistelevisiokanava. Kanava näkyi Jyväskylän ja Muuramen alueella kaapelitelevisioverkossa. Näkyvyysalueella asui runsaat 100 000 mahdollista katsojaa. TV Jyväskylän ohjelmia pystyi katsomaan myös kanavan internetsivuilla.
Kanava kuului vuoteen 2006 asti Elisa Oyj:lle sekä siihen yhdistyneelle kaapelitelevisio-operaattorille Jyväsviestintä Oy:lle. Vuonna 2006 Elisa myi paikalliskanavansa uudelle yksityiselle yhtiölle TV Jyväskylä Ky:lle, koska katsoi, ettei kanava kuulu Elisan ydinliiketoimintaan. TV Jyväskylä Ky:n taustalla toimivat kanavan entiset työntekijät sekä kulttuurimesenaatti Kauko Sorjonen. 
Ohjelmisto.
TV Jyväskylä lähetti ohjelmaa lähinnä iltaisin ja viikonloppuisin. Muulloin kanavalla pyöri paikallinen ruutukehä. Kanavalta oli voinut seurata muun muassa paikallisten urheiluseurojen, kuten Muuramen Lentopallon kotiotteluita. Kanava näytti lisäksi erilaisiin teemoihin keskittyviä sarjoja.
TV Jyväskylän tuottamia ohjelmia esitettiin myös muiden kaapelitelevisioyhtiöiden yhteisessä vaihto-ohjelmaringissä. Mukana olivat TurkuTV, BotniaTV Vaasasta ja K5 Joensuusta. 
Aiheesta muualla.
Showtanssi

Showtanssi on monipuolinen esittävän tanssin laji, jossa voivat yhdistyä mitkä tahansa tanssin lajit ja tyylit. Perinteinen showtanssi on alun perin irtautunut jazztanssista, johon sekoittui muun muassa discotanssia, hip hopia, balettia, latinalaisia tansseja, katutanssia ja afrotanssia. 
Showtanssi ei ole vain tanssimista, vaan nimensä mukaisesti kyse on show`sta. Tanssisarjoja tehostetaan eläytymällä esitykseen ja pukeutumalla huomiota herättävästi. Suoritus saa sisältää akrobaattisia liikkeitä, nostoja ja muita teatraalisia elementtejä. Tärkeää on kokonaisuus, jossa yhdistyvät koreografia, tanssi, suorituksen ajatus ja esiintymisasut. Showtanssi on ennen kaikkea myös tarinaa, jota kerrotaan yhden tai useamman tanssijan liikesarjojen ja kehon liikkeiden, koko ryhmän sisäisen voiman sekä erilaisten tunnetilojen avulla. Asusteet ja musiikki auttavat tukemaan tanssin sisäistä voimaa, joka kohdistuu myös katsojien tunnetiloihin.
Showtanssia voivat harrastaa kaikenikäiset. Showtanssissa oppii hyvin tanssin perusteita kuten piruetin, erilaisia hyppyjä sekä erilaisia hyppy- ja askelsarjoja. Suomessa lähes kaikissa tanssikouluissa on mahdollisuus harrastaa showtanssia. Kyseisen lajin mestaruuskilpailuja järjestetään aina MM-kisoihin asti, joten laji on myös kansainvälinen. Antton Laine ja Katja Törmälä ovat voittaneet showtanssin MM-hopeaa 1992, 1994, 1996, sekä MM-kultaa vuonna 2000. Lisäksi showohjelmilla on pärjätty myös jazztanssin MM-kilpailuissa 2006, jolloin muodostelmajoukkue Team F voitti maailmanmestaruuden ja 2007, jossa Suomi on pärjännyt hyvin. Suomessa ensimmäisenä showtanssia opettaneena tanssikouluna pidetään tanssikoulu Hot Clubia Lahdesta. Lajin Suomen mestaruuskisat järjestettiin Tampereella vuonna 2009, Oulussa vuonna 2010, vuonna 2011 kisat järjestettiin Espoossa, vuonna 2012 Tampereella.
ja 2013 Lahdessa.
Einstein

Einstein tarkoittaa seuraavia:
Henkilöt.
Einstein on myös seuraavien henkilöiden sukunimi:
Katso myös.
Aihepiiriin liittyvät myös seuraavat asiat:
Scary Movie 3

Scary Movie 3 on David Zuckerin ohjaaman komediaelokuvasarjan kolmas osa. Elokuva jatkaa edellisten osien tapaan muiden elokuvien kustannuksella naurattamista, ja pilaa on tehty ainakin seuraavista elokuvista: "Ring", "8 Mile", "Signs" ja "Matrix Reloaded". Lisäksi George W. Bushista ja Michael Jacksonistakin on tehty pilaa.
Kiiski

Kiiski ("Gymnocephalus cernua," ent. "Gymnocephalus cernuus") on ahventen (Percidae) heimoon kuuluva pienikokoinen kalalaji.
Koko ja ulkonäkö.
Täysikasvuisena kiiski on tavallisesti 7–15 senttimetrin mittainen ja harvoin tätä suurempi. Painoa aikuisella kiiskellä on 10 grammasta parhaimmillaan jopa 300 grammaan, joskin tiettävästi suurin Suomesta saatu kiiski on painanut vain 285 grammaa. Kiisken hyviä tuntomerkkejä ovat yhteen kasvaneet selkäevät, tylppä kuono, suuret silmät ja evien pienet pisteet. Kiisken etummaisessa, piikikkäässä selkäevässä ei ole selvästi erottuvaa mustaa täplää kuten ahvenella. Kiisken pää on litistynyt. Pään alapuolella on liman täyttämiä kuoppia. Silmät ovat suuret ja sijaitsevat pään selkäpuolella lähellä toisiaan. Kiisken selkäevät ovat kasvaneet yhteen, mutta erottuvat selvästi toisistaan. Ruumiin muoto kaikilla kalalajeilla on perusteiltaan sama, mutta elintavat poikkeavat runsaasti toisistaan. Väriltään kala on selän ja kylkien puolelta vihreä tai hieman ruskea, vatsa on vaaleanharmaa.
Levinneisyys.
Tämä laji on kotoisin Kaspianmeren, Mustanmeren, Itämeren ja Pohjanmeren vesistöistä, Iso-Britannia mukaan lukien. Sitä ttavataan pohjoisessa noin 69°N leveyspiiriin asti Skandinaviassa. Aasiassa Aralinjärven vesistössä, Jäämereen laskevissa vesistöissä itään Kolyman valuma-alueelle asti. 
Kiiskeä tavataan vieraslajina Ranskaan Reinin länsipuolella, Pohjois-Italiassa, Pohjois-Isossa-Britanniassa, Turkissa, Lika-joella Kroatiassa ja Struma-joella Bulgariassa ja Kreikassa. Laji on levinnyt myös Suurten järvien alueelle Pohjois-Amerikkaan. Sen arvellaan levinneen laivojen painolastivesissä, mutta myös karanneiden syöttikalojen jälkeläisistä. Se on uhkaksi alkuperäislajeille suurilla järvillä ja mahdollisesti joillakin Euroopan järvillä.
Ravinto ja elintavat.
Kiiski syö pääasiassa surviaissääsken toukkia, mutta myös vesikirput, hankajalkaiset ja kalan mäti kelpaavat. Täysikasvuiset kiisket syövät myös kalanpoikasia. Kiiski on parvikala ja kiiskiä löytyy melkein koko Suomesta. Kiiski viihtyy pohjalla. Kiisket nousevat kudulle huhti–toukokuussa jäiden lähdön jälkeen. Kutualueet sijaitsevat suhteellisen matalassa. 
Merkitys ja käyttö.
Kiiskellä ei ole pienen kokonsa vuoksi merkitystä ruokakalana, vaikka sen makua on verrattu jopa kuhaan. Venäläisten mielestä kiiskiliemi on kalakeittojen aatelia. Muualla kiisken käyttö ruokakalana on vähäistä. Kiiskikeitto ei kuitenkaan ole täysin vieras ruoka suomalaisillekaan ja mädin makua pidetään hyvänä. Lientä voidaan käyttää kastikepohjana myös muissa kalaruoissa. Kiisken piikeistä huolimatta petokalat saalistavat sitä. Kiiski soveltuu hyvin syöttikalaksi mateen pyynnissä.
Presidentti Kekkosen nimiin on kirjattu kuivatuista kiiskistä tehtävä Kekkosen kiiskikeitto.
Kulttuurissa.
Kansansadussa kiiski on järven pieni kuningas, kenties kruunua muistuttavan selkäevänsä takia. Sanonta "”vastarannan kiiski”" tarkoittaa henkilöä, joka innokkaasti vastustaa toisten ihmisten ehdotuksia ja mielipiteitä.
Internointi

Internointi tarkoittaa ihmisten eristämistä turvallisuussyistä asumaan muista erossa, turvasäilöön tai eristysleiriin. Henkilöt voivat olla yleisvaarallisia, viholliskansalaisia sotatilan aikana, tai hallinnon vihollisia totalitaristisessa maassa.
Syyt.
Kiinni ottamiseen ei tarvita yksilölliseen tekoon liittyvää syytä, vaan vain ryhmään kohdistuva epäilys siihen kuuluvien mahdollisesti tuottamasta vaarasta. Internointi toimeenpannaan muun muassa silloin, kun maat ajautuvat sotatilaan, eikä vihollismaan kansalaisten anneta enää toimia vapaasti toisen osapuolen hallussa olevilla alueilla. Puolueettomat maat internoivat sodan osapuolten sotilaita ja sotakalustoa vakuuttaakseen kummankin osapuolen siitä, ettei puolueeton maa suosi tai salli sotatoimia omalta alueeltaan toista osapuolta vastaan.
Historia.
Laajan internoinnin aloittivat buurisodan aikana britit, jotka aitasivat vastustajan siviiliväestöä piikkilangoin eristettyihin keskitysleireihin.
Ensimmäisen maailmansodan aikana vuosina 1914–1920 Euroopan sotaa käyvissä maissa internoitiin yli 400 000 viholliskansaan kuulunutta siviiliä.
Toisen maailmansodan aikana Yhdysvallat internoi yli 100 000 amerikanjapanilaista sekä saksalaisia. Kanadassa internoitiin maailmansotien aikana yli 30 000 vihollismaan kansalaista, joista yli 20 000 oli kanadanjapanilaisia toisessa maailmansodassa.
Japanilaisilla oli Itä-Aasiassa yli 350 internointileiriä, joissa säilytettiin yli 130 000:ta liittoutuneiden maiden siviiliä. Useimmat vangit olivat Alankomaiden kansalaisia, jotka asuivat Alankomaiden Itä-Intiassa. Vangeista yli 14 000 kuoli aliravitsemukseen tai tauteihin.
Suomessa internoitiin valvontakomission määräyksestä jatkosodan päätyttyä Saksan ja Unkarin kansalaisia. Suomalaiset internointileirit olivat toiminnassa kesään 1947 saakka, jolloin loput internoidut karkotettiin Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeelle Saksaan.
Yhdysvaltojen Guantanamo Bayn vankileiri ja Kiinan uudelleenkoulutusleirit Xinjiangissa ovat esimerkkejä uuden vuosituhannen internoinnista.
Feodalismi

Feodalismi tai feodaalinen järjestelmä (latinan sanasta "feudum") on keskiajalle tyypillinen sotilaallinen, hallinnollinen ja taloudellinen järjestelmä. Euroopassa feodalismi kehittyi Länsi-Rooman hajoamisen jälkeen, 700- ja 800-luvuilla. Järjestelmä perustui läänitysperiaatteelle, joka on tunnettu myös muualla maailmassa, Aasiassa (Kiina ja Japani) sekä Afrikassa.
Oikeushistoriallisesti suuntautuneet tutkijat samaistavat usein feodalismin ja läänityslaitoksen. Näin määritellyn feodalismin peruspilari on lääninherran suojelu ja ylläpito vastapalkkiona alamaisen verosuorituksesta, ylempänä (lääninherrojen välillä) ylemmän suojelu vastikkeena alemman herran uskollisuudesta ja palveluksesta. Vasallin uskollisuus koski vain lähintä herraa, jolle hän oli vannonut uskollisuutta. Ylläpitovelvollisuus ilmeni useimmiten niin, että herra antoi vasallilleen maa-alueen, joka tunnetaan läänityksenä. Läänityksiä käytettiin sotilasluokan palkan korvikkeena.
Myös Japanissa esiintyi järjestelmä, jota usein verrataan eurooppalaiseen feodalismiin. Se tunnettiin nimellä bakuhan taisei (幕藩体制).
Feodalismi-termin käytöstä on käyty historioitsijoiden kesken paljon keskustelua. Kyseessä on, kuten historiallisessa käsitteenmuodostuksessa usein, anakronistinen ilmaisu, joka luo käsityksen yhtenäisestä järjestelmästä. Niinpä tutkijat puhuvat nykyään usein mieluummin feodaalisesta yhteiskunnasta kuin feodalismista.
Historia.
Feodalismi syntyi sodankäynnissä tapahtuneen kehityksen tuloksena 800-luvulla. Ratsusotilaista tuli ylivoimaisia jalkaisin taisteleviin sotilaisiin nähden jalustimen keksimisen myötä. Keskiajan ritari syntyi, kun ratsumiehet ja heidän hevosensa suojattiin haarniskoilla. Tämän jälkeen jokainen kuningas halusi ritareita omiin sotajoukkoihinsa.
Ongelmana oli rahan puuttuminen, sillä ilman sitä ritarille ei voitu maksaa sotapalveluksesta. Ratkaisuna rahatalouden puuttumiseen oli maa-alueen eli läänityksen antaminen ritarille vastineeksi sotapalveluksesta. Aluksi läänitys siirtyi takaisin läänityksen antajalle, jos lääninherran alainen – vasalli – kuoli tai lopetti ratsupalveluksen, mutta myöhemmin läänitykset olivat perinnöllisiä. Kuninkaiden oli yhä enemmissä määrin läänitettävä maitaan saadakseen enemmän ritareita.
Aikaa myöden kuninkaat olivat pirstoneet koko valtakuntansa läänityksiksi, ja samalla he olivat luovuttaneet pois valtaansa: ritarit muodostivat kuninkaan armeijan ytimen, ja mikäli he päättivät kieltäytyä tottelemasta kuningasta, ei tällä ollut voimaa, jonka nojalla hän voisi pakottaa ritarit tottelemaan häntä.
Elämänkatsomus

Elämänkatsomus tai elämänkäsitys on määritelty muun muassa kokonaiskäsitykseksi ihmiselämän merkityksestä. Elämänkatsomuksella saatetaan tarkoittaa samaa kuin maailmankatsomus. 
Elämänkatsomustiedon opintoaineistoa toimittanut Erkki Hartikaisen mielestä "elämänkäsitys" on parempi sana kuin elämänkatsomus. Kun ihminen alkaa puhua, hän ei yleensä aloita sanoilla ”Minun katsomukseni on..” vaan ”Minun käsitykseni on...”. Sana ”katsomus” viittaa vain näköaistiin. Koska elämä on todellisuuden osa, elämänkäsitys on osa todellisuuskäsitystä. Ihmisen käsitysten kokonaisuus muodostaa todellisuuskäsityksen. Inhimilliset käsitykset todellisuudesta ovat karkeistuksia ja usein virheellisiä. Yksilöllä on käsitys omista arvoista ja tavoitteista. Tämä käsitys on osa yksilön todellisuuskäsitystä, vaikka arvot ja tavoitteet eivät ole tosia tai epätosia.
Elämänkatsomuksen vapaus.
Ajatuksenvapauden periaatteen ilmaisevat kansainväliset ihmisoikeussopimukset, kuten Yhdistyneitten kansakuntien ihmisoikeuksien julistus ja Kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskeva yleissopimus. Ajatuksen, uskonnon ja elämänkatsomuksen vapaus koskee sekä uskonnollisia että ateistisia käsityksiä.
Vallankumous

Vallankumous on poliittisena käsitteenä syvällinen mullistus, dramaattinen vallansiirto, jossa yhteiskunta syrjäyttää hallituksensa ja instituutionsa. Vallankumouksiin liittyy usein mielenosoituksia, väkivaltaa ja jopa vallanpitäjien teloituksia. Vallankumouksen seurauksena entinen hallintatapa ja elämäntapa korvautuvat uusilla, ja omaisuus ja työ jaetaan uudelleen. Vallankumouksen taustalla on usein tarve päästä eroon itsevaltiaasta tai korruptoituneesta hallinnosta.
Syyt.
Vallankumouksen voi laukaista moni yhteiskunnallinen, poliittinen tai aatteellinen tekijä, kuten:
Edellytykset.
Onnistuakseen vallankumous vaatii monien tutkijoiden mukaan viiden ehdon samanaikaisen toteutumisen:
Seuraukset.
Vaikka vallankumouksellisten tavoitteena onkin yleensä vähentää sortoa ja riistoa sekä perustaa parempi ja inhimillisempi yhteiskunta, moni historiassa toteutunut vallankumous on heti tai vähän ajan kuluttua vain korvannut yhdenlaisen sorron toisenlaisella sorrolla tai diktatuurilla. Tällaisiksi tapauksiksi historioitsijat ovat nähneet esimerkiksi Englannin vallankumouksen 1640, Ranskan suuren vallankumouksen 1789, Ranskan vallankumouksen 1830, Saksan vallankumouksen 1848, Venäjän lokakuun vallankumouksen 1917, Kiinan vallankumouksen 1949, Kuuban vallankumouksen 1959, Iranin islamilaisen vallankumouksen 1979 ja Nicaraguan vallankumouksen 1979. Tutkijoiden mukaan ilmiö johtuu paljolti siitä, että vallankumousta usein seuraa vallan kaapanneiden ryhmien välinen valtataistelu, sekä vaikeudet saada maa hallintaan, palauttaa järjestys ja rakentaa yhteiskunta uusiksi. Vallankumousjohtajiksi valikoituvat lisäksi usein kaikkein dogmaattisimmat ja fanaattisimmat henkilöt, jotka alkavat vallan saatuaan tukahduttaa oppositiota vallankumouksellisten liittoumassa.
Vallankumouksilla on taipumus tuottaa anarkisteja. Alistetussa asemassa olevat ihmiset vapautuvat usein anarkismin vaiheen kautta, kun esivalta ja heidän turvallisuusjoukkonsa ovat menettäneet otteen.
Kommunismista vapautumisen vallankumoukset Itä-Euroopassa 1990-luvun taitteessa johtivat muodollisten demokratioiden perustamiseen. Näiden vasta vapautuneiden entisten kommunistimaiden nuorten demokratioiden taso kuitenkin vaihteli Tšekin ja Slovakian korkeasta demokratian tasosta esimerkiksi Valko-Venäjän ja Romanian vähemmän demokraattiseen.
Annam

Annam (安南), eli "Rauhoitettu etelä" on alue Keski-Vietnamissa. Kiinalaiset valtasivat sen 111 eaa. (Han-dynastia) ja antoivat alueelle tämän nimen (mandariiniksi Ānnán). Paikallisesti alue tunnetaan nimellä "Trung Bộ" (中圻) eli ”Keskeinen rajamaa”. Se oli aiemmin kuningaskunta, jonka pääkaupunki oli Huế. Ranskalaiset olivat vallanneet sen vuonna 1884.
Annamilaiset ovat etnisesti lähellä kiinalaisia, mutta heillä on yhteyksiä myös malaijeihin. Alueen länsiosissa ylängöllä eläneistä etnisistä kansoista on kollektiivisesti käytetty ranskan kielestä juontuvaa nimitystä "montagnards", ”vuoristolaiset”, (joskus ”moi-kansa”). Montagnards-kansojen kulttuuri on nyttemmin sulautunut valtaväestöön. 
Muut kaksi Vietnamin aluetta, jotka olivat ensin Kiinan ja Ranskan-Kiinan sodan jälkeen Ranskan vallassa, olivat Kotšinkiina ja Tonkin.
Alueesta kertoo vuonna 1335 julkaistu ensimmäinen Vietnamista kertova kirja, 20-osainen "An Nam Chí Lược" ("Lyhennetyt Annamin asiakirjat", 《安南志略》), jonka kirjoitti Lê Tắc (黎崱).
Nimi on myös polveutunut Laosin ja Vietnamin rajalla olevan, 1 100 kilometriä pitkän, korkeimmillaan 2 958 metrin korkeuteen nousevan vuoriston, Annamin ylängön, ranskankieliseksi nimeksi "la Chaîne Annamitique".
Keskiluku

Keskiluku on tunnusluku, joka kuvaa aineiston keskikohtaa. Keskikohdan kuvaamiseen ei ole yksiselitteistä menetelmää, ja paras tunnusluku vaihtelee tilanteen mukaan. Yleisimmin käytettyjä keskilukuja ovat:
Esimerkki: lukujoukon {1, 1, 2, 3, 6, 7, 8} keskilukuja.
Tämän esimerkin helpoin laskettava keskiluku on moodi: lukua 1 on enemmän kuin mitään muuta (2 kappaletta, kun kaikkia muita on vain 1), joten moodi on 1.
Esimerkkijoukon mediaania varten luvut järjestetään suuruusjärjestykseen, jolloin keskimmäiseksi asettuu luku 3. Tätä pienempiä (1, toinen 1 ja 2) ja suurempia (6, 7 ja 8) lukuja on yhtä paljon. Lukujen mediaani on siten 3.
Joukon lukujen summa on 28, joka jaettuna lukujen määrällä (7) on 4. Keskiarvo on siis 4.
Lukujen geometrinen keskiarvo on 7:s juuri lukujen tulosta 2016. Tulos on likiarvoltaan noin 2,9653. Nähdään, että tuloksen suuruusluokka on oikein, sillä se on lähellä lukua 3 ja 3*3*3*3*3*3*3 (3 potenssiin 7) = 2187, joka puolestaan on lähellä lukujen tuloa 2016.
Esimerkkijoukon harmoninen keskiarvo on joukon käänteislukujen keskiarvon käänteisluku
formula_1. Tämä on noin 2,142.
Neliöllinen keskiarvo = formula_2 ≈ 4,84.