tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Schmidt-reaktio

Schmidt-reaktio on kemiallinen reaktio, jossa atsidi-ioni reagoi karbonyyliyhdisteen kanssa happamissa olosuhteissa. Reaktion tuote riippuu lähtöaineesta. Karboksyylihapoista muodostuu amiineja, aldehydeistä nitriilejä ja ketoneista amideja. Reaktion raportoi ensimmäisen kerran saksalainen kemisti Karl Friedrich Schmidt vuonna 1924 valmistettuaan näin bentsofenonista ja vetyatsidista bentsanilidia. Reaktio on nimetty hänen mukaansa.
Reagenssit ja mekanismi.
Schmidt-reaktio tapahtuu helposti useille karboksyylihapoille ja ketoneille ja huonommin aldehydeille. Alifaattiset ja alisykliset karbonyyliyhdisteet reagoivat aromaattisia yhdisteitä herkemmin. Rengasrakenteisista ketoneista muodostuu rengasrakenteisia amideja eli laktaameja. Reaktio voidaan suorittaa myös molekyylinsisäisesti, jolloin tuotteessa on kahden renkaan muodostama fuusioitunut rakenne. Alun perin reaktiossa käytettiin vetyatsidia. Vetyatsidi on kuitenkin erittäin myrkyllistä ja räjähdysherkkää. Tämän vuoksi nykyään käytetään muita yhdisteitä, esimerkiksi natriumatsidia, joista muodostuu vetyatsidia reaktion olosuhteissa. Schmidt-reaktio vaatii voimakkaasti happaman katalyytin. Usein käytettyjä ovat muun muassa rikkihappo, polyfosforihappo, trikloorietikkahappo ja Lewis-hapot kuten alumiinikloridi.
Karboksyylihappojen ollessa lähtöaineina tapahtuu Schmidt-reaktion reaktiomekanismin ensimmäisessä vaiheessa vesimolekyylin eliminaatio hapon katalysoimana. Näin muodostuu hyvin elektrofiilinen asyliumioni. Nukleofiilinen atsidi-ioni reagoi tämän kanssa nukleofiilisessa additioreaktiolla ja muodostuu asyyliatsidi. Seuraavassa vaiheessa asyyliatsidista eliminoituu typpikaasua ja yhdiste toisiintuu isosyanaatiksi. Isosyanaatti hydrolysoituu karbamiinihapoksi. Karbamiinihappo on epästabiili ja hajoaa hiilidioksidiksi ja amiiniksi.
Aldehydien ja ketonien tapauksessa ensimmäisessä vaiheessa karbonyyliyhdisteen karbonyyliryhmän happiatomi protonoituu. Tämä lisää aldehydien ja ketonien elektrofiilisyyttä. Tätä vaihetta seuraa atsidi-ionin additio molekyyliin ja muodostuu atsidoalkoholi. Happamissa olosuhteissa tästä molekyylistä eliminoituu vettä ja muodostuu atsidoimiini, joka hajoaa typeksi ja toisiintuu nitriliumioniksi. Mikäli lähtöaineena on aldehydi luovuttaa tämä ioni protonin ja muodostuu nitriili. Ketoneista muodostuva nitriliumioni sen sijaan hydrolysoituu amidiksi.
La Flotte

La Flotte tai La Flotte-en-Ré on Ranskan kunta Uuden-Akvitanian alueella Charente-Maritimen departementissa. Se on yksi Atlantin rannikon La Rochellen kaupungin edustalla sijaitsevan Île de Ré -saaren kymmenestä kunnasta. La Flotten asukasluku vuonna 2014 oli 2 849.
La Flotte kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön "Les Plus Beaux Villages de France", johon kuuluu myös Ars-en-Ré samalta saarelta.
A. B. C. Sibthorpe

Aaron Belisarius Cosmo Sibthorpe (183?–1916) oli 1800-luvun afrikkalainen historioitsija. Hän julkaisi kirjat "History of Sierra Leone" ja "Geography of Sierra Leone" vuonna 1868. 
Sibthorpe syntyi tuntemattomassa paikassa Beninin alueella ja joutui kaapatuksi ja orjuutetuksi. Päästessään vapautetuksi siirtomaa-aikaiseen Sierra Leoneen hän pysyi maassa koko loppuelämänsä. Sibthorpesta tuli opettaja ja hän opetti Sierra Leonen pääkaupungin Freetownin ympärillä sijaitsevissa kylissä.
Ashdon Haltin rautatieasema

Ashdon Haltin rautatieasema oli pieni rautatieasema Saffron Walden Railwayn varrella Ashdonissa, Essexissä. Se oli käytössä vuosina 1911–1964.
Historia.
Great Eastern Railway avasi aseman paikallisten kampanjoinnin tuloksena 14. elokuuta 1911. Asemalla oli yksi maasta ja klinkkeristä tehty laituri, jonka reunat oli tehty ratapölkyistä. Laiturille tuotiin vuonna 1916 odotushuoneeksi vanha Great Eastern Railwayn vaunun kori, jonka sisukset poistettiin ja tilalle asennettiin puisia penkkejä.
Koska asemalla ei ollut henkilökuntaa, matkustajat nousivat siellä juniin maksamatta ja ostivat lipun joko Bartlow’n, Audley Endin tai Saffron Waldenin asemalta.
Rautateiden käyttäjämäärät laskivat sodan jälkeen, ja vuoden 1963 Beechingin leikkauksissa Saffron Walden Railwayta ehdotettiin suljettavaksi. Paikallisten vastustuksesta huolimatta matkustajaliikenne linjalla loppui 7. syyskuuta 1964. Ashdon Haltin asema suljettiin samana päivänä.
Nykytila.
Vaikka aseman laituri on tehty maasta, klinkkeristä ja puusta, se on edelleen melko ehjä, vaikkakin pitkälti umpeen kasvanut. Myös odotushuone on yhä paikallaan.
Obiora Aniche

Obiora Aniche (s. 20. joulukuuta 1975 Onitsha, Nigeria) on nigerialainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä.
Aniche pelasi vuosina 1995–1997 Veikkausliigassa 44 ottelua ja teki 12 maalia edustaen HJK:ta. Hän teki ensimmäisen liigamaalinsa debyytissään 5. heinäkuuta 1995, kun HJK pelasi kotonaan 1–1-tasapelin TPV:tä vastaan. Aniche oli saavuttamassa SM-pronssia kaudella 1995 ja Suomen-mestaruutta kaudella 1997. Kaudella 1996 Aniche teki HJK:n säilymisen ratkaisseen maalin liigakarsinnassa HIK:ta vastaan. Lisäksi Aniche voitti HJK:ssa Suomen Cupin 1996.
Kauden 1998 Aniche pelasi Kiinan toisella sarjatasolla Yunnan Hongtassa. Ykkösessä Aniche edusti KPV:tä kaudella 1999 tehden 25 ottelussa kymmenen maalia ja Jaroa kaudella 2000 tehden 12 ottelussa viisi maalia. Kakkosessa Aniche edusti TP-47:ää kaudella 1994, Natevaa kaudella 2001 tehden 16 ottelussa neljä maalia ja Futuraa kaudella 2003 tehden seitsemässä ottelussa neljä maalia. Vuonna 2004 Aniche edusti BK-46:ttä Kolmosessa ja vuonna 2005 samalla sarjatasolla IFFK:ta.
Helmikuussa 2015 Aniche aloitti päätoimisena juniorivalmentajana TiPS:ssa. Hän on suorittanut UEFA B -valmentajakoulutuksen.
Saavutukset.
HJK
Camptosauridae

Camptosauridae on linnunlantioisten dinosaurusten heimo, joka eli myöhäiseltä jurakaudelta varhaiselle liitukaudelle (noin 162–145 miljoonaa vuotta sitten, Kimmeridge-vaiheelta Berrias-vaiheelle), nykyisessä Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.
Luokittelu.
Camptosauridae määritellään kattavimmaksi kladiksi, joka sisältää "Camptosaurus disparin" (Marsh, 1879), muttei "Parasaurolophus walkeria" (Puistot, 1922).
Mornac-sur-Seudre

Mornac-sur-Seudre [mɔʁ.nak.syʁ.sœdʁ] on Ranskan kunta Uuden-Akvitanian alueella Charente-Maritimen departementissa. Asukasluku vuonna 2014 oli 822. Kunta kuuluu departementissaan La Trembladen kantoniin Rochefortin arrondissementissa.
Seudre-joen kanavien pirstomalla suistoalueella sijaitseva Mornac-sur-Seudre kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön "Les Plus Beaux Villages de France", johon kuuluu neljä muutakin kylää Charente-Maritimen departementista.
Alueella tuotetaan merisuolaa ja viljellään ostereita.
Myllyjärvi (Loppi)

Myllyjärvi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 10,8 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen erottaa vieresestä Heinunlammista Takanummi ja Välinummi. Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvellä on kaksi saarta. Rannoille on rakennettu noin 20 vapaa-ajan asuntoa sekä viisi muuta rakennusta.Niille tulee tiet yhdystieltä 13624.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 116,3 metriä mpy. Järveen laskee kuivatusojien johto-oja Laihasensuolta, minkä läpi myös Särkijärvenoja on johdettu. Se laskee kuitenkin Pikku-Heinun ja Heinunlammin kautta Myllyjärveen. Järven oma laskuoja Myllypuro laskee Kaartjärven länsirantaan.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli laajempi ja U-kirjaimen muotoinen. Tämä viittaa järvenlaskuun, jossa entinen ”Heino lampi” jakautui laskettaessa mahdollisesti kolmeksi lammeksi. Ne ovat nykyään nimeltään Pikku-Heinu, Heinunlammi ja Myllyjärvi. Kartassa järven luoteispuolella sijaitsi Heinon talo ja sen pellot suon ympäröimänä. Järven ympäristössä ei ole merkitty niittyjä, mutta Myllyojassa pyöri vesimylly. Vuoden 1958 peruskartassa oli järven nimi kirjoitettu ”Myllylampi”, mutta seuraavassa kartassa vuodelta 1979 ”Myllyjärvi”. Järvi oli autio vuoden 1989 kartan julkaisemiseen asti, jolloin sen itärannassa oli yksi vapaa-ajan asunto.
Heinunlammi

Heinunlammi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 5,8 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se on melko matala lampi, jos sen rehevä ja vedenpinnalla viihtyvästä rehevästä vesikasvillisuudesta voi niin päätellä. Lampi on kasvamassa umpeen. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat monin paikoin soistunutta metsämaata. Rannoille ei ole rakennettu mitään, mutta rannasta hieman kauempana on yli viisi vapaa-ajan asuntoa. Entisen maatalon Vähä-Heinuun pellot on metsitetty.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,6 metriä mpy. Lampeen on johdettu kahdeksan kuivatusojaa lähimetsästä tai rantasuolta. Lännestä laskeva Pikku-Heinun laskuoja on Särkijärvenojan jatke. Heinulammiin laskee myös Koivulammi luoteesta päin. Heinuulammin laskuoja putoaa 30 senttimetriä 170 metrin matkalla Myllyjärveen, joka laskee vuorostaan Kaartjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli laajempi ja U-kirjaimen muotoinen. Tämä viittaa järvenlaskuun, jossa entinen ”Heino lampi” jakautui laskettaessa mahdollisesti kolmeksi lammeksi. Ne ovat nykyään nimeltään Pikku-Heinu, Heinunlammi ja Myllyjärvi. Kartassa oli laskuojen yläjuoksulle merkitty vesimyllyn paikka ja järven luoteispäähän Heinon talo peltoineen. Särkijärvenoja, joka laskee nykyään Heinunlammiin, laski Kalmbergin kartan mukaan nykyiseen Myllyjärveen. Vuoden 1958 peruskartassa erottuu vielä mahdollisen laskuojan jäänne heikosti ja uusi uoma on merkitty kulkemaan ”Kiesalon” eli nykyisen Pikku-Heinun kautta ”Heinuun”. Vuoden 1979 kartassa ympäristön järvien nimet ovat samoja kuin nykyään. Vuoden 1987 kartassa Vähä-Heinuun pellot olivat lähes kaikki metsitettyjä.
Laihanen (Loppi)

Laihanen on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva umpilampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Lampi sijaitsee maaston ”uomassa”, joka saattaa olla sandurin sulamisvesiuoman jäänne . Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,7 metriä mpy. Lampeen ei tule eikä lähde ojia. Laihasensuon ojitukset ottavat lammen vierestä vettä, mutta ojaa ei ole johdettu lampeen asti. Sitä voi siksi pitää umpijärvenä.
Särkijärvi (Loppi, Räyskälä)

Särkijärvi on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Sillä on kaksi selvästi erottuvaa niemeä, joista Haukanpesännokka on pitempi. Järven perukoille jää viisi lahtea, ja sen luoteispäässä sijaitsee kaksi saarta, joiden pituudet ovat yli 50 metriä. Järvi sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Järven itäpäähän asti ulottuu Räyskälän lentokenttä, jonka kiitotie päättyy rannan tuntumaan. Sen rantaviivan pituus on 5,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannoille on rakennettu noin 40 vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Räyskälästä lähteviltä teiltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,7 metriä mpy. Järveen on johdettu kahdeksan metsä- tai suo-ojaa, jotka ovat myös lampien laskuojia. Järven eteläpäähän laskee Kaidan laskuoja, jonka valuma-alueella ovat myös Perslammi ja Honkalammi. Haukanpesännokan viereen laskevat suo-ojia, jotka ovat myös Pikku- ja Keski-Pompun laskuojia. Järven luoteispäähän laskevat Pikku Särkijärvi, Pohjaton ja Mälkiä yhteistä ojaa myöten. Myös osa Viiverin vesistä kulkeutuvat tänne. Järven oma laskuoja Särkijärvenoja laskee Pikku-Heinun, Heinunlammin ja Myllyjärven kautta Kaartjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi laski ”Heino lampeen”, joka oli nykyistä paljon suurempi järvi. Vuoden 1958 peruskartassa näkyy itärannassa kaksi rakennusta, joille tulee tiet Räyskälästä. Seuraavassa vuoden 1979 kartassa oli jo 25 mökkiä. Järven itärantaan asti ulottui Räyskälän lentokentän luode-kaakko-suuntainen kiitotie.
Iso-Pomppu

Iso-Pomppu on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Räyskälän lentokenttä työntyy lammen molemmille puolille. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä ja se rannat ovat soistuvaa metsämaata. Lampi on autio ja tietön.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy. Suolle on kaivettu muutama kuivatusoja, mutta mikään niistä ei ulotu lampeen asti. Se on siksi umpilampi. Suo-ojat on johdettu pienempien lampien Keski-Pomppu ja Pikku-Pomppu kautta Särkijärveen.
Pikku Särkijärvi (Loppi)

Pikku Särkijärvi , joka voidaan kirjoittaa myös Pikku-Särkijärvi , on Kanta-Hämeessä Lopella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Särkijärven luoteispuolella Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Järven luoteispäässä on vieläpä avosuota. Järvi on autio, mutta sen kiertää Särkijärveltä Mälkiälle kulkeva metsäautotie.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,7 metriä mpy. Järveen on johdettu neljä suo-ojaa, joista yksi on Pohjattoman ja Mälkiän laskuoja. Järven oma laskuoja laskee 180 metrin mittaisena Särkijärveen.
Kaita (Loppi)

Kaita on Kanta-Hämeessä Lopella Pernunnummella Räyskälän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,8 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja se ranta on soistuvaa metsämaata. Pohjoisrannalla sijaitsee kuusi vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tie järven eteläpuolelta kulkevalta yhdystieltä 13623.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,9 metriä mpy. Siihen on johdettu ojitetulta Kaidansuolta kaksi suo-ojaa, jotka tuovat myös Honkalammin ja Perslammin vesiä. Järven oma laskuoja lähtee itäpääsätä ja se laskee Särkijärveen, jonka vedenpinta 20 senttimetriä alempana.
Honkalammi (Loppi)

Honkalammi on Kanta-Hämeessä Lopella Pernunnummen metsäalueella sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän kylän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,6 metriä mpy. Lampeen on johdettu kaksi suo-ojaa Kaidansuolta. Näiden ojien kautta lampi on yhteydessä Kaitaan ja sen jälkeen Särkijärveen. Lammen vedet päätyvät lopuksi Kaartjärveen. Pohjoisessa olevaan Mälkiään ei johda ojia.
Mälkiä (Loppi)

Mälkiä on Kanta-Hämeessä Lopella Pernummen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 18,4 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Sillä on kaksi saarta. Järven rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta pohjoisrannalla Mälkiän maatilan peltoja. Rannolle on rakennettu noin 15 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 16623.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,8 metriä mpy. Järven laskee vain lyhyt suo-oja ja sen laskuoja lähtee itäpäästä kohti Viiverinsuota, mutta kääntyy Pohjattomasta Pikku Särkijärven läpi Särkijärveen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi on unohtunut piirtää ja nimetä, mutta vuoden 1958 peruskartassa se näkyy. Pohjoisrannat peltoja oli silloin nykyistä vähemmän seikä vapaa-ajan asutusta ollut vielä ilmaantunut. Vuoden 1979 kartassa niitä oli kuusi.
Salmijärvi (Loppi)

Salmijärvi on Kanta-Hämeessä Lopella ja Tammelassa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Järvi vaikuttasi syntyneen aivan sandurin kohdalle, mutta alueen painaumat ovat voineet syntyä hiekan alla olleiden jääkappaleiden sulettua . Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järven itärannoille on rakennettu noin 30 vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet yhdystieltä 13623. Lopen ja Tammelan kuntaraja ylittää järven länsiosan niin, että vain pieni osa järvestä länsiranalla kuuluu Tammelaan.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,3 metriä mpy. Järveen on johdettu kymmenen lyhyttä suo-ojaa. Ne tuovat mukanaan myös Pikku Salmilammin vesiä. Järvellä ei ole onaa laskuojaa ja järven vesitalous on riippuvainen pohjaveden ja sadannan yhteisvaikutuksesta.
Kyläntaustanjärvet

Kyläntaustanjärvet ovat Kanta-Hämeessä Lopella Vojakkalan kylän lähellä sijaitsevat kaksi vierekkäistä järveä. Järvet ja alue niiden ympäristöstä on rauhoitettu.
Maantietoa.
Ne sijaitsevat Räyskälän ympäristössä Pernunnummen koillispuolella Kalattomannummen ja Kyläntaustanmaan välissä, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Pienemmän järven, jota sijaitsee toisesta 100 metriä luoteeseen, pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 160 metriä pitkä ja 80 metriä leveä. Suuremman järven pinta-ala on 2,2 ha ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvet on yhdistetty kaivetulla ojalla. Järvien vedenpinnakorkeudet eroavat 10 senttimetriä. Järvien rantaviivan pituudet ovat vastavasti 400 metriä ja 650 metriä. Rannat ovat suota ja järvet ovat autiot.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Pienemmän järven vedenpinnan korkeus on 120,3 metriä mpy. ja suuremman 120,2 metriä mpy. Suuremman järven itäpäästä alkaa sen laskuoja Kylätaustanoja, joka laskee 1,6 kilometrin päässä Kaartjärveen.
Luontoarvoja.
Järvet ja niiden lähiympäristö on rauhoitettu Natura 2000-ohjelman luonnonsuojelulueeksi (FI0327007). Järvien rantahetteikkö on sammalkasvustoa, johon purkautuvat erilaiset lähteet. Alueen erikoisuus on isonuijasammal, joka esiintyy rantasuolla. Muita erityisiä lajeja ovat hoikkavilla, lettokilpisammal, pikkukihokki, punakuirisammal, suopunakämmekkä ja suovalkku
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvillä oli nykyiset ojat luontaisina olemassa. Järvet olivat asumattomia myös tuolloin.
Kalattomanlammit

Kalattomanlammit on Kanta-Hämeessä Lopella Vojakkalan kylän lähellä sijaitsevat kaksi vierekkäistä umpilampea, jotka ovat yhteydessä toisiinsa.
Maantietoa.
Lampia on kaksi, jotka pitkiä kaakko-luoteis-suunnassa, ja ne sijaitsevat rinnakkain yli 50 metrin välein. Ne sijaitsevat Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto . Lammet ovat yhdessä alle 10 metriä leveällä kanavalla tai salmella, joten niiden vedenpinnat ovat samalla tasolla. Lounaassa sijaitsee suurempi lampi, jonka pinta-ala on 6,5 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Pienempi lampi on vastaavasti 3,8 hehtaaria, alle 500 metriä pitkä ja yli 100 metriä leveä. Niiden rantaviivat ovat 1,3 ja 1,1 kilometriä pitkät. Rannat ovat kangasmetsää ja lammet ovat asutuksesta autiot. Lampien ohi kulkee kuitenkin Voijakkalasta lähtevä yhdystie 2824, joka jatkaa Somerolle. Yhdystieltä tulee metsäautotie suuremman lammen rantaan. Lampien rannan läheltä on kaivettu soraa laajalta alueelta.
Vesistösuhteet.
Lammet sijaitsevat Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Niiden vedenpinnan korkeus on 123,1 metriä mpy. Lampien ympäristössä olevissa sandurin painaumissa on muitakin lampia kuten esimerkiksi Kyläntaustanjärvet, Kakaristonlammi, Ämmälammi, Sonninlammi, Vaunulammit, Lintulammi ja Ruuttanalammi.
Sonnilammi

Sonnilammi on Kanta-Hämeessä Lopella Vojakkalan kylän lähellä sijaitseva umpilampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Räyskälän ympäristössä Pernunnummella, missä maaperä on muodostunut jääkauden loppuvaiheessa jäätikköjoen muodostumissa, joista alueella sanduri tai delta on vallitsevin maa-aineksen kasautumismuoto. Lammen ympäristö erottuu terävärajaisena painaumana ja se saattaa siksi olla suppa . Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio ja sinne johtaa viereiseltä yhdystieltä 2824 kärrypolku.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Kaartjärven valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,9 metriä mpy. Lampeen ei tule tai lähde ojia, joten se on umpijärvi. Viereisiä, mahdollisesti samalla tavalla muodostuneita lampia ovat Kalattomanlammit ja Lintulammi.
Metsäläinen

Metsäläinen on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Ahoisten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 15,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaastoa, jota pienet peltoalat rikkovat. Järven lounaispuolella on Järvenmäki, jonka huiput kohoavat 20 metriä korkeuteen vedenpinnasta. Rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 13639.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,5 metriä mpy. Siihen laskee muutama lyhyt metsäoja ympäröiviltä mäen rinteiltä ja san laskuoja lähtee järven lounaispäästä ja se yhtyy Lairoon laskevaan Ootanjokeen.
Pursunjärvi

Pursunjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Pyöreän järven pinta-ala on 23 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järven etelärannassa on yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen metsämaata. Järven lähiympäristössä sijaitsee kolme maatilaa ja rantoihin on rakennettu noin kymmenen vapaa-ajan asuntoa, joille johtaa tiet yhdystieltä 2831. Länsirannalla entisen Nummenkylän koulun alueella on uimaranta ja laituri.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,6 metriä mpy. Järvestä johtaa kaivettu oja ohi juoksevaan Ruokojokeen, joka yhtyy alempana Ootanjokeen ja joka laskee Lairoon.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Pursie järvi” ja sen ympäristö oli raivattu peltomaiksi. Peltoja hoitivat neljä torppaa ja järven länsipuolelta kulki ohitse Hämeen härkätie.
Ruokojärvi (Hämeenlinna)

Ruokojärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Viialan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 76 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee muutaman mäen keskellä Ruokojärvensuon, Paju- ja Porrsasuon puristuksessa. Vaimaroisen ja Valajärven kautta kylkeva harjujakso ohittaa järven sen koillispuolelta. Järven keskellä sijaitsee luotomainen autio saari. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,1 metriä mpy. Suurin osa järveen johdetuista ojista tulee Ruokojärvensuolta. Suon koillispuolella oleva harjujakson pohjavesi syöttää vettä suon kautta järveen. Järven laskuoja Riihioja lähteen sen eteläpäästä ja se yhtyy Metsäläistenojaan juuri ennen sen yhtymistä Ruokojokeen. Ruokojoki yhtyy Ootanjokeen, joka laskee Lairoon.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Rasko järvi”. Kartassa sen pohjoisrannat oli raivattu niityiksi ja etelärannassa oli jo muutama niitty. Järvi oli autio. Järven pohjoispuolella kulkevan Hämeen härkätien varressa oli kuusi torppaa,
joiden niityt ulottuivat järvelle. Vuoden 1961 peruskartassa oli rantaan rakennettu yksi mökki, mutta myöhemmin niitä oli jo yli 10.
Raidonjärvi

Raidonjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 27 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se on syntynyt veden jäätyä lounaisrantaa seuraavan harjujakson taakse. Itärannalla sijaitsee ympäristöään korkeampi Santamäki. Järven kaakkoispää on kapeneva ja terävä lahti, jonka päästä lähtee sen laskujoki. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata kahta kohtaa lukuun ottamatta. Järven lähiympäristössä on toiminut kaksi maatilaa, mutta nykyään maatilat sijaitseva mäkien takana. Rannoille on rakennettu lähes 30 vapaa-ajan asuntoa ja muutama kiinteistö. Niille johtaa tiet Nummenkylän suunnalta valtatieltä 10 tulevalta tieltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,4 metriä mpy. Viereiseltä Leskijärveltä laskee Raidonjärveen oja Santamäen juureen. Luoteesta tulee Pahasuon suunnalta luontainen puro Raidonpäähän. Sen valuma-alueella sijaitsevat esimerkiksi Haaralammi, Tuiskulammi, Valkealampi ja Mustalampi. Raidonjärven laskujoki on Kortejoki, joka muuttuu alempana Ootanjoen nimiseksi ennen Lairoon laskemistaa.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Ruidlo järvi”. Järvi oli asumaton, mutta Läskijärven rannalla olevasta torpasta viljeltiin järvien välistä peltoja. Yksi peltotilkku ulottui Raidonjärven rantaan asti.
Leskijärvi

Leskijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se on muodoltaan lähes pyöreä ja sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. Järven rannoille asti on ulottuneet peltomaata, mutta pohjoisessa rannassa on soistuvaa metsämaata ja estelässä hiekkaharjua. Järven lähiympäristössä sijaitsee viisi maatilaa, joiden peltoja sijaitsee järven ympäristössä. Rannoille on rakennettu kuuden vapaa-ajan asunnon rakennuksia. Niille johtaa tiet valtatieltä 10 tai siitä haarautuvilta kyläteiltä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,2 metriä mpy. Järveen laskee pieniä metsä-
tai pelto-ojia. Yksi ojista on Sotkalammin laskuoja. Sen laskuoja lähtee järven luoteisrannasta ja se laskee 750 metrin päähän Raidonjärveen. Vesi kulkeutuu siitä etenpäin Ruokojokea myöten Lairoon.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin ”Läski järvi”. Silloin järvellä oli kaksi torppaa ja niiden pellot ja niityt. Hämeen härkätie ohitti järven vajaa puolen kilometrin päästä.
Sotkalammi (Hämeenlinna)

Sotkalammi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa valtatien 10 varressa Nummenkylän kohdalla sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen ympäristö on soistunutta metsämaata, jonka rantaviivan pituus on 850 metriä. Lampi on asumaton paitsi rannassa sijaitsevaa Sotkanlinnan tanssilavaa.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,9 metriä mpy. Lammesta on kaivettu oikaistu oja Leskijärveen.
Haaralammi (Hattula)

Haaralammi eli myös Haaralampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lounaispuolella erämaassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee soistuneella metsäalueella Tuiskulammin kanssa samalla ojitetulla Pahasuolla. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio, mutta sen länsipuolelta kulkee suon ylitse metsäautotie. Hattulan ja Hämeenlinnan välinen kuntaraja on 100 metrin etäisyydellä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,5 metriä mpy. Lampeen on johdettu seitsemän suo-ojaa, joista yksi tuo vettä Valkealammista. Sen laskuoja lähtee sen luoteispäästä ja se laskee 2,5 kilometrin päässä Raidonjärveen.
Tuiskulammi

Tuiskulammi tai myös Tuiskulampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se on ojitetulla Pahasuolla sijaitsevasta kahdesta lammesta läntisin. Toinen lampi on Haaralammi. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä ja sen rannat ovat kokonaan soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne johda tietä. Haaralammin ohittava tie kulkee 150 metrin päässä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,5 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi Pahasuon ojista ja sen laskuoja, joka lähtee lammen itäpäästä, yhtyy pian Haaralammista lähtevään laskuojaan. Se laskee 2,5 kilometrin päässä Raidonjärveen.
Valkealammi (Hämeenlinna, Nummenkylä)

Valkealammi eli myös Valkealampi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 5,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lampi sijaitsee suolla Mustalammin vieressä. Lampien välistä kulkee matala harjujakson osuus ja se erottaa lammet eri valuma-alueisiin. Lammessa on viisi saarta, joista kaksi on metsäsaaria ja muut suosaaria. Suurin saarista on halkaisijaltaan yli 50 metriä. Saaret ovat autiot. Valkealammin rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä ja se on soistunutta metsämaata. Rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Nummenkylän ja Teuron väliseltä maantieltä. Hattulan ja Hämeenlinnan välinen kuntaraja käy lammesta alle 100 metrin päässä siitä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,5 metriä mpy. Sen laskuoja laskee 600 metrin päässä Pahasuolla sijaitsevaan Haaralammiin.
Mustalammi (Hämeenlinna, Nummenkylä)

Mustalammi tai myös Mustalampi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Nummenkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 13,9 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Se sijaitsee suoalueella yhdessä viereisen Valkealammin kanssa. Lampien välissä kulkee matala harju, joka erottaa ne omiin valuma-alueisiinsa. Lammen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen soistuvaa metsämaata. Lammen pohjoisrantaan laskee harjun rinteet. Lammen rannoille on rakennettu kuusi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Nummenkylän suunnalta.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy. Siihen on johdettu yli kymmenen suo-ojaa. Merkittävin niistä on ojitetulta Hirvilamminsuolta tuleva johto-oja. Lammen laskuoja lähtee mahdollisesti sen itäpäästä ja se laskee Karhumäensuolle.
Karhulammi (Hattula)

Karhulammi tai myös Karhulampi on Kanta-Hämeessä Hattulassa Myllykylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Pahasuon pohjoispuolella. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Lampi on autio eikä sinne tule tietä, mutta Teuron ja Nummenkylän välinen maantie ohittaa sen alle 200 metrin päässä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Hyvikkälänjoen valuma-alueeseen, johon Ruokojoen valuma-alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,1 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa ja sen laskuoja lähtee lammesta etelään Pahasuolle. Pahasuon johto-oja laskee Tuiskulammiin.
Kuotolanjärvi

Kuotolanjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalan kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 28 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvi on Räikälänjoen läpivirtausjärvi, jota voidaan myös pitää joen järvimäisenä laajentumanakin. Se sijaitsee alavan maan alueella ja sen ympäristössä on vain yksi mäki Lystinmäki. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta rantametsää tai joissakin kohdin peltomaata. Järven itärannalla on tiheä vapaa-ajan asuntojen rakennuskanta. Samassa yhteydessä sijaitsee myös Pappilanranta, jossa on yleinen uimaranta. Yläpuolisen noin 400 metriä pitkän Kesiäisjoen ylittävät sekä seututie 130 että valtatie 3.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Räikälänjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy., mikä on sama kuin yläpuolisella Viralanjärvellä ja alapuolisella Kernaalanjärvellä. Järven pohjoisrantaan laskee lyhyt pelto-oja Santasillanoja.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvellä ei ollut karttanimeä ja sen rannat oli raivattu niityiksi muualla paitsi lounaassa, missä sijaitsi Kuotalan talon pellot. Järven itäpuolella sijaitsi pappila ja tien toisella puolella kirkko. Vuoden 1962 peruskartassa Viralanjärvestä Kuotolanjärveen johtavaa jokea kutsuttiin Kesiäisjoeksi. Vuoden 1979 kartassa oli merkitty leirikeskus.
Viralanjärvi

Viralanjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Viralan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 118 hehtaaria ja se on 2,8 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä. Järvi on kapea ja se asemoituu luode-kaakko-suuntaisesti. Järven luoteinen pää on Palsanlahti ja kaakkoinen pää Kirsta. Sen rantaviivan pituus on 7,3 kilometriä ja kartan mukaan noin puolet rannoista ovat peltomaata ja loput metsämaata. Luoteispäässä sijaitsee Viralan kylä, mutta muuten on asutus haja-asutusta. Vapaa-ajan asuntoja on lähes 30. Kaakkoispäässä sijaitsee Viralan kartano.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, jonka Räikälänjoen alaosan alueeseen järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 79,4 metriä mpy.
Järveen laskee sen luoteispäähän Koskenjoki, joka on Suojärven laskujoki ja se johtaa Jokilanjoen tuoman veden eteenpäin. Sen luoteispäähän laskee myös Koskelanoja, joka on Lähdelammin laskuoja. Viralanjärvestä laskee lyhyt Kesiänjoki Kuotolanjärveen, joka vuorostaan laskee Räikälänjokea myöten Kernaalanjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen kaakkoispäässä sijaitsi ”Wiralan” kylä, jonka pellot ulottuivat rantaan saakka. Muut rannat olivat niittyjä tai metsämaata. Luoteispään niittyjen takana sijaitsi muutama torppa. Vuoden 1979 peruskartassa oli järven luoteispäähän perustettu leirintäalue. Vielä vuoden 1989 kartassa Kesisäisjoen ylitti vanha Hämeenlinnan valtatie, mutta sen jälkeen sen rinnalle oli rakennettu moottoritie.
Lähdelammi

Lähdelammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Viralan kylän lähellä sijaitseva pieni järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 15 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat alavaa metsämaata. Pohjoisessa sijaitsee maatalon pellot ja sen rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Räikälänjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,6 metriä mpy. Sen pohjoisrantaan laskee Karanoja, joka tuo Hämeenlinnan puolelta Karanojanummella sijaitsevan jätteenkäsittelylaitoksen luota vesiä. Järven laskuoja on Koskelanoja, joka laskee parin kilometrin päässä Viralanjärven Palsanlahteen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli asumaton, mutta sen ympäristön suot sekä Karalanojan että Koskelanojan puronvarret oli raivattu niitylle. Vuoden 1962 peruskartassa ei järven rannassa ollut vielä mökkejä, mutta vuoden 1979 kartassa ne olivat jo olemassa.
Kuuslammi (Janakkala)

Kuuslammi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa sijaitseva lähes umpeen kasvanut lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 0,1 hehtaaria ja sekosteikkoalue on 950 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Se on kuivatettu järvi, josta on jäljellä kosteikon keskellä sijaitseva lampi, jonka rantaviivan pituus on 100 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Räikälänjoen alaosan alue kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,2 metriä mpy. Järvi laskee nykyään Koskenjokeen.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa sen nimi kirjoitettiin ”Kuuslampi”. Se oli suolla sijaitseva lampi, joka oli nykyisen kosteikon kokoinen lampi. Se laski alun perin Suojärveen, mutta järvenlaskun aikana sille kaitettiin laskuoja Viralanjärveen. Uusi laskuoja näkyy vuoden 1962 peruskartassa ja järvi on vuoden 1979 kartassa merkitty jo suoksi.
Koskenjoki (Janakkala)

Koskenjoki tai myös Koskenjärvi on Kanta-Hämeessä Janakkalassa Myllynkylän lähellä sijaitseva tekojärvi. Se on syntynyt, kun Koskenjoki on padottu vedenpinnan nostamiseksi.
Maantietoa.
Tekojärven pinta-ala on 3,5 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 50 metriä leveä. Sen pato sijaitsee Myllykylässä ja tekojärvi ulottuu Lanakoskelle asti. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Myllykylän pellot ulottuvat tekojärven rantaan asti.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä Vanajan reitin valuma-alueella Räikälänjoen valuma-alueeseen, johon Räikälänjoen alaosan alue kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on yli 85,2 metriä mpy.
Historiaa.
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa tekojärveä ei vielä esiinny, mutta vuoden 1962 peruskartassa se oli nykyisenlaisena olemassa.
Talmont-sur-Gironde

Talmont-sur-Gironde on Ranskan kunta Uuden-Akvitanian alueella Charente-Maritimen departementissa. Gironden estuaarin pohjoisrannalla sijaitsevan kunnan asukasluku vuonna 2014 oli 105. Kunta kuuluu departementissaan Saintonge Estuairen kantoniin Saintesin arrondissementissa.
Talmont-sur-Gironde kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön "Les Plus Beaux Villages de France", johon kuuluu neljä muutakin Charente-Maritimen kylää.
Angles-sur-l’Anglin

Angles-sur-l’Anglin on Ranskan kunta Uuden-Akvitanian alueella Viennen departementin itärajalla. Asukasluku vuonna 2014 oli 384. Kunta kuuluu departementissaan Montmorillonin kantoniin Montmorillonin arrondissementissa.
Nimensä mukaisesti Anglin-joen varrella sijaitseva Angles-sur-l’Anglin kuuluu kauneimpien ranskalaiskylien järjestöön "Les Plus Beaux Villages de France". Kunnan nähtävyyksiin kuuluvat Roc-aux-Sorciersin kalliomaalaukset.
KV1

KV1 voi tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:
* Köchelin luettelon (KV) mukainen Mozartin ensimmäisten pianoteosten numero (KV1)
* Jackson King V kitarasarjan kitaramalli KV1
* Kliment Vorošilov -panssarivaunusarjan (KV) panssarivaunumalli KV1
Sony SMC-70

Sony SMC-70 oli Sonyn valmistama mikrotietokone, joka julkaistiin vuonna 1982. Tietokone oli ensimmäinen, jossa käytettiin 3,5 tuuman levykettä.
Myynti alkoi Yhdysvalloissa lokakuussa 1982 ja Japanissa 1. joulukuuta 1982. Tietokone pystyi näyttämään japanilaisia merkkejä kanji-merkkien merkkimuistilla.
Tietokone oli suunnattu ammattikäyttöön.
Tietokoneelle julkaistiin kehittyneempi malli SMC-70G (1984), jossa oli "genlock" videokuvan ja tietokonekuvan synkronointiin.
Tekniset tiedot.
Tietokoneen tekniset tiedot:
GP3 Saksan Grand Prix 2014

GP3 Saksan Grand Prix 2014 oli GP3-kauden 2014 neljäs osakilpailu, joka ajettiin 19.–20. heinäkuuta Hockenheimringin moottoriradalla Saksassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Saksan GP:n ohessa.
Lauantain kilpailun voittoon ajoi ART Grand Prix -tallin kuljettaja Marvin Kirchhöfer. Sunnuntain kilpailun voitti Arden International -tallin Jann Mardenborough.
GP3 Britannian Grand Prix 2014

GP3 Britannian Grand Prix 2014 oli GP3-kauden 2014 kolmas osakilpailu, joka ajettiin 5.–6. heinäkuuta Silverstonen moottoriradalla Englannissa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Britannian GP:n ohessa.
Lauantain kilpailun voittoon ajoi Koiranen GP -tallin kuljettaja Jimmy Eriksson. Sunnuntain kilpailun voitti Status Grand Prix -tallin Richie Stanaway.
Micral N

Micral N oli ensimmäinen kaupallisesti saatava mikroprosessoriin perustuva mikrotietokone, joka ei ollut rakennussarja.
Tietokoneen kehitys alkoi vuonna 1972 Pariisin lähiössä, jossa François Gernelle, Alain Lacombe ja Jean-Claude Beckmann kehittivät sitä. Gernelle patentoi tietokoneen ratkaisuja eri maissa.
Ensimmäinen yksilö toimitettiin tammikuussa 1973 INRA:lle. Tietokone kaupallistettiin helmikuussa 1973 R2E-yhtiössä, jonka Gernelle ja Andre Truong olivat perustaneet vuonna 1972. 
Tietokoneessa on Intel 8008-suoritin taajuudella.
Tietokoneelle julkaistiin myöhemmin Intel 8080-suorittimeen perustuvat seuraajat Micral G ja Micral S. Micral M oli moniprosessointimalli.
Vuonna 1981 R2E-yhtiön osti Groupe Bull. R2E myi Micral-tietokoneita noin . Niitä käytettiin enimmäkseen teollisuudessa kuten teollisten prosessien ohjauksessa. Micral-tuoteperheestä tuli sittemmin IBM PC -yhteensopivien tietokoneiden perhe.
GP3 Unkarin Grand Prix 2014

GP3 Unkarin Grand Prix 2014 oli GP3-kauden 2014 viides osakilpailu, joka ajettiin 26.–27. heinäkuuta Hungaroringin moottoriradalla Unkarissa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Unkarin GP:n ohessa.
Lauantain kilpailun voittoon ajoi Status Grand Prix -tallin kuljettaja Richie Stanaway. Sunnuntain kilpailun voitti Arden International -tallin Patric Niederhauser.
Kenbak-1

Kenbak-1 on John Blankenbakerin kehittämä henkilökohtainen tietokone, joka on julkaistu vuonna 1971. Konetta pidetään ensimmäisenä kaupallisesti saatavana henkilökohtaisena tietokoneena.
Tietokone ei vielä käyttänyt mikroprosessoria, mutta ei ollut myöskään rakennussarja. Tietokone käytti 132 mikropiiriä. Tietokoneessa oli 256 tavua muistia.
Blankenbaker kehitti tietokoneen työskennellessään autotallissaan ja kone tuli myyntiin syyskuussa 1971. Blankenbaker halusi tietokoneesta halvan ja sen piti olla tallennetun ohjelman tietokone John von Neumannin periaatteiden mukaan. Tietokone oli suunnattu opetuskäyttöön ja alan ammattilaisille. Tavoitteena oli hinta. Tietokone maksoi ja sitä myytiin noin 40 kappaletta pääasiassa kouluihin.
Kenbak-yhtiö lopetti vuonna 1973.
Deborah Levy

Deborah Levy (s. 1959 Johannesburg, Etelä-Afrikka) on brittiläinen kirjailija ja runoilija. Hänen näytelmiään on esittänyt muun muassa Royal Shakespeare Company, ja hänen romaaninsa "Uiden kotiin" ("Swimming Home", 2011) ja "Hot Milk" (2016) olivat kumpikin Booker-finalisteja.
Elämä ja kirjallinen tuotanto.
Levyn perhe muutti isän poliittisen vankeuden jälkeen Etelä-Afrikasta Lontooseen vuonna 1968. Hän opiskeli Dartington College of Artsissa ja ryhtyi vuonna 1981 kirjoittamaan näytelmiä. Vuonna 1986 julkaistiin hänen ensimmäinen romaaninsa, "Beautiful Mutants", ja seuraavina vuosina Levy julkaisi vielä muutaman romaanin, minkä jälkeen alkoi äitiyden myötä pidempi kirjallinen hiljaiselo. Vuonna 2011 julkaistu "Swimming Home" nousi Booker-ehdokkaaksi, ja sen jälkeen myös Levyn vanhemmista teoksista on alettu ottaa uusintapainoksia.
Teoksia.
Romaanit
Novellikokoelmia
Jeremy Northam

Jeremy Northam (s. 1. joulukuuta 1961 Cambridge, Englanti) on englantilainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa elokuvissa "Emma", "Gosford Park" ja "". Hän on myös esittänyt Thomas Morea televisiosarjassa "Tudors" ja Anthony Edeniä sarjassa "The Crown".
Ura.
Northam opiskeli näyttelemistä Bristol Old Vic Theatre School -teatterikoulussa. 
1980-luvun lopussa ja 1990-luvulla Northam esiintyi National Theatren ja Royal Shakespeare Companyn tuotannoissa. Hän oli muun muassa Daniel Day-Lewisin sijaisnäyttelijä Hamletin pääroolissa. Hän sai vuonna 1990 parhaan tulokkaan Olivier-palkinnon näytelmästä "The Voysey Inheritance".
Hänen ensimmäinen merkittävä roolinsa Hollywood-elokuvassa oli vuoden 1996 elokuvassa "The Net – verkko kiristyy", jossa hänen vastanäyttelijänään oli Sandra Bullock.
GP3 Belgian Grand Prix 2014

GP3 Belgian Grand Prix 2014 oli GP3-kauden 2014 kuudes osakilpailu, joka ajettiin 23.–24. elokuuta Circuit de Spa-Francorchampsn moottoriradalla Belgiassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Belgian GP:n ohessa.
Lauantain kilpailun voittoon ajoi Marussia Manor Racing -tallin kuljettaja Dean Stoneman. Sunnuntain kilpailun voitti Carlin -tallin Alex Lynn.