Oklahoma

Oklahoma (suom. tai , am. ) on Yhdysvaltojen osavaltio. Sen alue liitettiin Yhdysvaltoihin vuonna 1803, kun Ranska myi Louisianan alueen, johon myös nykyinen Oklahoma kuului. Osavaltioksi Oklahoma muodostettiin kuitenkin vasta 16. marraskuuta 1907, jolloin siitä tuli liittovaltion 46. osavaltio. Osavaltion nimi tulee siellä asuvan choctaw-heimon kielen sanoista "Okla" (kansa) ja "homa" (punainen). Osavaltion asukasluku vuonna 2020 oli vajaa 4 miljoonaa.
Maantiede.
Oklahoman rajanaapureita ovat Kansas ja Colorado pohjoisessa, New Mexico lännessä, Texas etelässä ja Missouri ja Arkansas idässä. Osavaltion pääkaupunki on Oklahoma City.
Osavaltion luoteisnurkassa on ”pannun kahvaksi” (Oklahoma Panhandle) kutsuttu maakaistale. Siihen aikaan, kun Teksas liitettiin Yhdysvaltoihin, pannunkahva oli 55 km (34 mailia) leveä suikale ei-kenenkään-maata Kansasin ja Teksasin välissä. Se liitettiin Oklahoman territorioon 1890. Oklahoman korkein kohta, Black Mesa, sijaitsee sen alueella.
Osavaltion pinta-ala on vuoden 2010 tilastojen mukaan 181 037 km², josta maata 177 660 km².
Ilmasto.
Oklahomassa on mantereinen ilmasto. Oklahoma Cityssä on kesä-, heinä- ja elokuun keskimääräinen ylin lämpötila yli 30°C, ja joulu- ja tammikuussa keskimääräinen alin pakkasen puolella. Eniten sataa touko- ja kesäkuussa.
Pannunkahvassa talvipuolen sateesta tulee merkittävä osa, noin 70–80 senttimetriä, lumena. Muuallakin sataa lunta, mutta vähemmän.
Oklahoma tunnetaan myös lukuisista tornadoistaan, sillä se sijaitsee niin kutsutulla Tornado Alleylla. Siellä havaitaan vuosittain keskimäärin 62 tornadoa. 3.–6. toukokuuta vuonna 1999 oli Oklahoman alueella ennätyksellisen paljon tornadoja. Ne tappoivat yli 40 ihmistä ja aiheuttivat 1,2 miljardin dollarin vahingot. Maahan asti iskeytyviä tornadoja oli 66 kappaletta, joista suurin tornado oli luokkaa F5, joka on suurin mahdollinen tornado. Tornadoja esiintyi yhtämittaisesti noin 72 tuntia.
Historia.
Intiaanit asuttivat Oklahoman joko viime jääkaudella tai pian sen jälkeen. Ensimmäiset tunnetut heidän tekemänsä rakennelmat ovat kummunrakentajien kumpuja noin vuosilta 850–1450. Espanjalainen Francisco Vásquez de Coronado saapui seudulle vuonna 1541, mutta ranskalaiset vaativat aluetta itselleen ja saivatkin sen 1700-luvulla. Yhdysvallat osti alueen Ranskalta vuonna 1803.
1830-luvulla monia intiaaniheimoja siirrettiin pakolla Oklahomaan. Alue määriteltiin Intiaaniterritorioksi. Sinne asettui laittomasti valkoisia siirtolaisia. Lainmuutos avasi seudun suuremmalle valkoisten muutolle vuonna 1887. Tulsassa tapahtui suuri rotumellakka vuonna 1921.
Lopulta vuonna 1907 Oklahoman osavaltio perustettiin. 1930-luvulla koettiin väestöä pakoon ajanut Dust Bowl, suuri kuivuus. Vuonna 1995 tehtiin tuhoisa Oklahoma Cityn pommi-isku.
Hallinto ja politiikka.
Oklahoman lainsäädäntövaltaa käyttää kaksikamarinen osavaltion parlamentti. Ylähuoneessa eli senaatissa on 48 jäsentä, alahuoneessa eli edustajainkokouksessa on 101 jäsentä. Alahuoneen jäsenet valitaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan, ylähuoneen vaalikausi on neljä vuotta, mutta ylähuoneen jäsenistä puolet vaihtuu joka toinen vuosi.
Ylintä toimeenpanovaltaa käyttää kuvernööri. Kuvernöörinä on vuodesta 2019 ollut republikaani Kevin Stitt.
Republikaanit hallitsevat osavaltion politiikkaa. Oklahoma on yksi republikaanisimmista osavaltioista, ja se on äänestänyt republikaanien presidenttiehdokasta jokaisissa vaaleissa vuodesta 1952 lukuun ottamatta vuoden 1964 vaaleja.
Osavaltio on jaettu 77 piirikuntaan.
Kuolemanrangaistus on käytössä Oklahomassa. Vuoden 1976 jälkeen osavaltio on teloittanut 116 vankia. Viimeisin teloitus suoritettiin helmikuussa 2022.
Talous.
Oklahoman maatalouden tärkeimpiä tuotteita ovat nautakarja, siat, broilerit, vehnä ja maitotaloustuotteet. Teollisuuden tärkein ala on koneteollisuus, Oklahomassa valmistetaan myös varsinkin öljynporauskalustoa. Kaivannaisista tärkeimpiä ovat raakaöljy ja maakaasu. Vuonna 2016 Oklahoma oli Yhdysvaltojen viidenneksi suurin öljyntuottajaosavaltio. Siellä on viisi öljynjalostamoa. Myös maakaasun tuottajana se kuuluu suurimpiin osavaltioihin. Tuulisähkön tuottajana se on kolmanneksi suurin.
Kymmenen suurimman työnantajan joukossa on kaksi yliopistoa, kolme ilmailualan toimijaa (American Airlines, Yhdysvaltain ilmailuhallinto ja Altusin lentotukikohta) sekä viisi terveysalan työnantajaa.
Oklahoman tuloveroprosentti on Yhdysvaltojen keskiarvon alapuolella. Vuonna 2016 osavaltio kantoi tuloveroa enimmillään viisi prosenttia.
Väestö.
Oklahomassa puhutaan yli 50 kieltä. Osavaltion alueella elää 55 intiaaniheimoa.
Intiaanien osuus väestöstä (9,6 %) on selvästi suurempi kuin Yhdysvalloissa keskimäärin (1,4 %). Mustien ja aasialaisten osuus on vastaavasti pienempi.
Kulttuuri.
Oklahomassa toimii neljä sinfoniaorkesteria, joiden kotipaikat ovat Tulsa, Lawton, Enid-Phillips ja Norman. Tunnetuimmat kuvataiteilijat ovat intiaaneja, mutta öljyllä rikastuneet keräilijät ovat hankkineet museoihin myös muualla tehtyä taidetta. Intiaanien kulttuuriperinnettä esitellään vuosittain kahdella festivaalilla ja Andarkon ulkoilmamuseossa. Will Rogers -museossa on puolestaan cowboy-perinteen esineistöä. 
Urheilu.
Oklahomassa on vain muutama ammattilaisurheilujoukkue. Yliopistourheilu on erittäin suosittua osavaltiossa. Oklahoman yliopistolla ja Oklahoma State Universityllä on yliopistojalkapallojoukkueet, joilla on kymmeniä tuhansia kannattajia, ja laitokset ovat Yhdysvaltain arvostetuimpia urheilun suhteen. Oklahomassa järjestetään PGA- ja U.S. Open -golfturnauksia.