Jääkiekon maailmancup

Jääkiekon maailmancup () on ammattilaisliiga NHL:n, pelaajayhdistys NHLPA:n ja Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n järjestämä jääkiekkoturnaus. Ensimmäinen maailmancup pelattiin vuonna 1996, toinen 2004 ja kolmas 2016. 
Aikaisemmin turnaus tunnettiin nimellä Kanada-cup (), ja se pelattiin vuosina 1976, 1981, 1984, 1987 ja 1991. Maailmancup ja Kanada-cupkin on järjestetty syksyisin ennen NHL:n ja Euroopan kansallisten sarjojen alkua, joten siihen voivat osallistua kaikki maailman parhaat pelaajat. Maailmancup pelataan NHL:n säännöillä, ja esimerkiksi pelikenttänä on kapea kaukalo. 
Historiaa ja turnausjärjestelmä.
Kanada-cup.
Kanada-cup on Kanadan vuonna 1970 toteuttaman kansainvälisen jääkiekkoilun boikotin tulos. Boikotti johtui siitä, että Kansainvälinen jääkiekkoliitto IIHF peruutti Kansainvälisen olympiakomitean painostuksesta antamansa lupauksen, jonka mukaan Kanada olisi saanut käyttää vuoden 1970 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa vahvistuksena yhdeksää ammattilaisjääkiekkoilijaa. Pelaajat eivät olisi kuitenkaan saaneet olla NHL-pelaajia. Koska IIHF perui lupauksensa, perui myös Kanada sille vuodeksi 1970 myönnetyt kisat.
Kiistan seurauksena Kanada järjesti vuonna 1972 Summit Seriesin, joka uusittiin vuonna 1974. Tämä vauhditti uuden turnauksen suunnittelua, ja vuonna 1975 Tukholmassa syntyi päätös joka neljäs vuosi järjestettävästä turnauksesta, Kanada-cupista. Samalla sovittiin, että Kanada palaa maailmanmestaruuskilpailuihin ja niissä saa pelata myös ammattilaisia.
Ensimmäisiin Kanada-cupeihin ottivat aina osaa Kanada, Yhdysvallat sekä maailmanmestaruuskilpailujen neljä parasta Euroopan maata. 1970- ja 1980-luvuilla Neuvostoliitto, Ruotsi ja Tšekkoslovakia olivat mukana joka kerta. Suomi oli tuolloin mukana kolmesti ja Länsi-Saksa kerran.
Kanada-cupeihin sisältyi aina myös poliittisia jännitteitä Neuvostoliiton ja Pohjois-Amerikan välillä. Kyseessä oli myös kahden ideologian mittelö.
Kanada-cupia ei pystytty järjestämään säännöllisesti. Vuoden 1981 Kanada-cup oli tarkoitus järjestää jo vuonna 1980, mutta Neuvostoliiton hyökkäys Afganistaniin sekä sitä seurannut kahnaus Yhdysvaltojen kanssa (Yhdysvallat esimerkiksi boikotoi Moskovan olympialaisia.) siirsi turnausta vuodella. Tuolloin turnauksessa ei pelattu loppuottelusarjaa ensimmäisen turnauksen tavoin, vaan mestaruus ratkesi yhdessä loppuottelussa, jonka Kanada hävisi Neuvostoliitolle lukemin 1–8. Tappiota on myös kutsuttu Montréalin verilöylyksi. Se on edelleen suurin Kanadan maajoukkueen kärsimä tappio niissä otteluissa, joissa se on pelannut parhaalla mahdollisella joukkueella.
Vuoden 1984 Kanada-cupissa Kanada ei pelannut alkusarjassa omalla tasollaan ja oli vasta alkusarjan neljäs. Neuvostoliitto oli puolestaan ylivoimainen. Näin ollen Kanada kohtasi Neuvostoliiton jo välierissä, jonka Kanada voitti ottelun maalein 3–2 Mike Bossyn jatkoaikamaalilla. Loppuottelusarjassa vastakkain olivat Kanada ja Ruotsi, jonka Kanada voitti otteluvoitoin 2–0.
Vuoden 1987 loppuottelut pelattiin paras kolmesta -järjestelmällä. Kaikki kolme loppuottelua päättyivät lukemiin 6–5 ja kaksi ensimmäistä vasta jatkoajalla. Ensimmäisen pelin voittomaalin teki Aleksandr Semak, toisen pelin Mario Lemieux, kun jatkoaikaa oli pelattu jo 30.07 minuuttia. Kolmaskin loppuottelu oli menossa jatkoajalle. Voittomaali syntyi runsas minuutti ennen varsinaisen peliajan loppumista, kun Lemieux teki maalin.
Maailmancupin turnausjärjestelmä.
Maailmancup on kahdeksan joukkueen turnaus, kun taas Kanada-cup oli kuuden maajoukkueen turnaus. Kanada-cupille haluttiin seuraaja muun muassa siksi, että Slovakian itsenäistyi ja liittyi jääkiekkoperheeseen. Maailmancup eroaa Kanada-cupista siten, että osa sen alkusarjan peleistä on pelattu Euroopassa. 
Maailmancupiin ovat osallistuneet maailmanmestaruuskilpailuiden kahdeksan parasta maajoukkuetta, jotka on jaettu Euroopan ja Pohjois-Amerikan lohkoon. Lohkossa on pelattu ensin yksinkertainen alkusarja, jonka jälkeen on pelattu lohkon sisäiset pudotuspelit. Lohkovoittaja pelaa neljänneksi sijoittunutta vastaan ja toinen kolmatta vastaan. Tämän vaiheen jälkeen otteluiden voittajat ovat pelannet Pohjois-Amerikassa yhden pudotuspeliottelun, joista voittajat ovat edenneet loppuotteluun. Slovakia ja Venäjä ovat pelanneet Pohjois-Amerikan lohkossa, jotta lohkot olisivat samankokoiset.
Kun turnaus järjestettiin edellisen kerran, mukana oli kuuden maajoukkueen lisäksi alle 23-vuotiaiden pohjoisamerikkalaisten joukkue sekä Euroopan yhdistelmäjoukkue.
Tulevaisuus.
Turnaus oli määrä järjestää vuonna 2020, mutta NHL ja NHLPA ilmoittivat, että aikataulullisista syistä sitä ei pidetä. Ne ilmoittivat myös jatkavansa keskusteluja uudesta turnauksesta tulevaisuudessa ja tekevänsä pitkäkestoista suunnitelmaa, joka takaisi turnaukselle pysyvän ajankohdan.
NHL ja NHLPA alkoivat kaavailla seuraavaa maailmancupia poikkeuksellisesti keskelle kautta, helmikuulle 2024. Vuoden 2022 helmikuussa arveltiin, että NHL:n omistajat eivät innostu syyskuun sijaan helmikuussa pelattavasta turnauksesta, mutta ehdotettua ajankohtaa pidettiin tuolloin parhaana. NHL:n ja NHLPA:n eudstajien neuvoteltua Kansainvälisen jääkiekkoliiton kanssa uutisoitiin elokuussa 2022, että vuoden 2024 turnaukseen ottaa osaa ainakin kahdeksan maajoukkuetta siten, että toinen alkusarjoista pelataan Euroopassa ja toinen Pohjois-Amerikassa. Pudotuspelit oli tarkoitus pelata Pohjois-Amerikassa siten, että ne pelattaisiin eri kaupungissa kuin Pohjois-Amerikan alkulohko. Turnauksen keston olisi ollut määrä olla hieman yli kaksi viikkoa. Neuvotteluissa keskusteltiin myös siitä, pitäisikö lopulliset kahdeksan joukkuetta karsia kymmenen joukkueen joukosta.
Syyskuussa 2022 NHL:n apulaiskomissaari Bill Daly kertoi, että hän haluaisi Venäjän ottavan osaa turnaukseen. Näkemys herätti huomiota, sillä Kansainvälinen jääkiekkoliitto IIHF on sulkenut Venäjän ja Valko-Venäjän ulos kansainvälisestä jääkiekkotoiminnasta Venäjän hyökättyä Ukrainaan. Venäjän jääkiekkoliiton varapuheenjohtaja Roman Rotenberg totesi, että Venäjä voisi ottaa osaa turnaukseen, esimerkiksi ilman ilman lippua ja kansallishymniä. "Ilta-Sanomat" kirjoitti, että Suomen jääkiekkoliiton ja sen puheenjohtajan Harri Nummelan on syytä todeta, että Suomi ei ole mukana maailmancupissa, jos sota jatkuu ja Venäjä kutsutaan kisoihin. Marraskuun alussa 2022 "Yleisradio" tulkitsi, että NHL:n komissaari Gary Bettman ja Daly olisivat kiristäneet kantojaan Venäjän suhteen, kun he totesivat, että asian suhteen tehdään töitä eikä ratkaisua vielä ole.
Marraskuussa 2022 NHL ja NHLPA tiedottivat, ettei maailmancupia järjestetä vuonna 2024, mutta ne suunnittelevat turnauksen järjestämistä vuoden 2025 helmikuulle. Keväällä 2023 uutisoitiin, että NHL suunnittelee edelleen maailmancupin järjestämistä helmikuulle 2025. Kansainvälinen jääkiekkoliitto IIHF ei ollut tuolloin samalla linjalla. Liiton mukaan turnauksen järejstäminen helmikuussa 2025 olisi iso ongelma eurooppalaisille liigoille ja seuroille.
Tammikuussa 2025 uutisoitiin, että seuraava maailmancup saatetaan järjestää ilman Pohjois-Amerikan ulkopuolella pelaavia jääkiekkoilijoita. Turnausta suunnittelevat nyt NHL ja NHLPA. Ne haluavat järjestää turnauksen vuoden 2028 helmikuussa sijaan. "TSN":n mukaan Kansainvälinen jääkiekkoliitto IIHF on ilmaissut helmikuussa järjestämisestä koituvan liiaksi häiriötä. Mikäli maailmancup järjestettäisiin ilman Pohjois-Amerikan ulkopuolella pelaavia pelaajia, turnaus pelattaisiin joko pelkillä NHL-pelaajilla tai mukana saattaisivat olla myös AHL- ja ECHL-liigojen pelaajia. "Jatkoaika.com" arveli tammikuussa 2025, että käytännössä päätös rajaisi osallistuvien maajoukkueiden määrän Suomeen, Ruotsiin, Yhdysvaltoihin, Kanadaan ja ehkä Venäjään sekä Tšekkiin. Muilla mailla ei olisi riittävästi edustuskelpoisia pelaajia. Venäjän kohdalla ehdollista on se, että maata ei tällä hetkellä hyväksytä maajoukkuejääkiekkoon, koska se hyökkäsi Ukrainaan. Näin ollen Venäjän osallistuminen vaatisi muiden osallistujien hyväksynnän. Tšekin kohdalla epävarmuutta lisää edustuskelpoisten pelaajien lukumäärä. Tšekki ei esimerkiksi osallistunut helmikuun 2025 4 Nations Face-Off -turnaukseen, koska maalla ei ole riittävää joukkueellista NHL-pelaajia.
IIHF:n viittaus häiriöön tarkoittanee, että kansallisten sarjojen kaudet ovat helmikuussa kesken, jolloin sarjojen olisi joko pidettävä tauko maailmancupin ajan tai pelattava kotva ilman maailmancupiin valittuja pelaajia. Ensimmäinen vaihtoehto tarkoittaisi todennäköisesti sarjakauden lyhentämistä, joka veisi seuroilta tuloja. Jälkimmäinen olisi pulmallista Sveitsin, Saksan ja Tšekin kaltaisille kiekkomaille, joiden maajoukkuepelaajista iso osa pelaa sikäläisissä sarjoissa. Käytännössä lienee niin, että IIHF ja eurooppalaiset sarjat sekä seurat tahtovat NHL:n ja NHLPA:n maksavan riittävästi rahallista korvausta tauon ajalta ja riittävät pelaajavakuutukset siitä, että seurat antaisivat pelaajansa kesken kauden NHL:n ja NHLPA:n järjestämään tapahtumaan.
Neuvottelut saattavat merkitä IIHF:lle kansainvälisen jääkiekkokalenterin muuttumista siten, että joka toinen vuosi pelattaisiin olympiaturnaus NHL-pelaajilla ja joka toinen vuosi maailmancup. Se saattaisi vähentää IIHF:n keväisin järjestämän jääkiekon maailmanmestaruuskisojen huomioarvoa.