Herättäjä-Yhdistys

Herättäjä-Yhdistys ry, lyh. "H-Y," on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon heränneiden eli körttiläisten muodostaman liikkeen palveluita järjestävä yhdistys. Yhdistys järjestää kesäisin suuret hengelliset juhlat eli herättäjäjuhlat.
Herättäjä-Yhdistyksen perustehtävänä on sen omien sääntöjen mukaan "tarkoituksena on toimia hengellisen elämän hoitamiseksi rohkaisten ihmisiä elämään kristittyinä". Yhdistys toimii sekä Suomessa että ulkomailla yhteistyössä kotien, seurakuntien, eri järjestöjen sekä kirkon keskushallinnon ja hiippakuntien kanssa.
Yhdistyksen pääpaikka on Lapuan kaupungissa Siirilän pappilassa. 
Herättäjä-Yhdistys on Kristilliset kustantajat ry:n jäsen.
Historia.
Tunnettu herännäisyyden 1900-luvun alun johtohahmo rovasti Wilhelmi Malmivaara perusti vuonna 1912 Sisälähetysseura Herättäjän, joka rekisteröitiin 5. helmikuuta 1924. Kustannusosakeyhtiö "Herättäjä" ja "Sisälähetysseura Herättäjä" yhdistyivät vuonna 1945 nykyiseksi Herättäjä-Yhdistys ry:ksi. Herättäjä-Yhdistys peri tehtävät edeltäjiltään ja toiminta jatkui äänitteiden, kirjojen ja lehden kautta. Lähetystyötä yhdistys on tehnyt Suomen Lähetysseuran kanssa.
Toisen maailmansodan jälkeen.
1950-luvulla Herättäjä-Yhdistyksen paikallisosastoja perustettiin seurakuntiin. "Siionin virsiä" uudistettiin 1960-luvulla ja työ saatiin päätökseen 1972. 1960-luvulla perustettiin säätiö Aholansaaren herännäistoimintaa varten. 1970-luvun alussa nuorisotyö sai ensimmäiset omat työntekijänsä ja työ sukulaiskansojen parissa alkoi 1980-luvulla. Aluetoimintaa kehittämään perustettiin aluetoimikuntia 1990-luvlla.
Lapuan piispanvaali 1956.
Lapuan piispanvaaliin 1956 liittyi huomattavasti sekä kirkollisen että yhteiskunnallisen politiikan jännitteitä. Presidentti Urho Kekkonen syrjäytti herännäisjohtaja Olavi Kareksen Lapuan piispanvaalin ensimmäiseltä ehdokassijalta. Piispannimitystä edelsi monimutkainen taustavaikuttamisen jakso, jossa presidenttiä yritettiin taivutella Kareksen puolelle ja häntä vastaan. Erityisesti Herättäjä-Yhdistyksen toiminnanjohtaja Jussi Kuoppala pyrki vaikuttamaan Kekkoseen Kareksen valinnan varmistamiseksi. Kekkonen katsoi, että ei voinut nimittää herännäisyyden tukialueen piispaksi körttiläistä Karesta, joka oli ollut näkyvästi mukana sekä AKS:n että Lapuan liikkeen toiminnassa.
Nykyaikana.
1990- ja 2000-lukujen taitteessa Herättäjä-Yhdistys perusti ylioppilaskoteja Ouluun, Kuopioon ja Joensuuhun. 2000-luvun alussa Herättäjä-Yhdistyksen kirjakauppa yhtiöitettiin ja Karhunmäen toimintakeskus säätiöitiin. Herättäjän kirjakauppa Lapualla lopetti toimintansa 2019.
"Siionin virsien" kokoelman laajentaminen uusilla virsillä vuonna 2005 on antanut seuraväen käyttöön uusia sanoja ja säveliä. "Siionin virsien" kokonaisuudistustyö alkoi vuonna 2009, ja uudistettu kokoelma otettiin käyttöön 2017.
Toiminta.
Herättäjä-Yhdistyksen toiminnanjohtaja on Kalle Hiltunen (2021–). Hallituksen puheenjohtaja on Tapani Rantala (2017–).
Yhdistyksen alueellista työtä suunnittelua, koordinointia ja toteuttamista varten Suomi on jaettu maakuntarajoja noudatteleviin toiminta-alueisiin. Alueilla toimii paikallisosastojen lisäksi yksitoista aluetoimikuntaa.
Musiikkityössä keskeisiä ovat "Siionin virret", kuorot, äänitteiden kustantaminen ja veisuuperinteen vahvistaminen.
Julkaisutoiminta.
Herättäjä-Yhdistys julkaisee seuraavia lehtiä:
Talous.
Rahoitus.
Järjestö käynnisti syksyllä 2023 merkittävät muutosneuvottelut taloudellisen tilanteensa heikennyttyä jo vuosien ajan.