Kohoutekin komeetta

Kohoutekin komeetta (tunnus C/1973 E1) on tšekkiläisen tähtitieteilijä Luboš Kohoutekin 7. maaliskuuta 1973 löytämä komeetta eli pyrstötähti. Se oli lähimpänä aurinkoa eli perihelissään 28. joulukuuta samana vuonna.
Komeetta.
Kohoutekin komeetta on pitkäjaksoinen komeetta; se oli näkyvissä edellisen kerran noin 150 000 vuotta sitten, ja seuraavan kerran se on näkyvissä noin 75 000 vuoden kuluttua. Kun se vuonna 1973 tuli näkyviin, se oli jättiläis­planeettojen aiheuttamien häiriöiden vuoksi hyperbelimäisellä radalla eli sen radan eksentrisyys oli yli 1. Radan perusteella pääteltiin, että se olisi ollut Oortin pilveen kuuluva kappale. Siksi uskottiin, että kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun komeetta koskaan oli kulkenut aurinkokunnan sisäosien kautta, mikä olisi aiheuttanut kaasujen näyttävän purkautumisen komeetasta.
Kohoutekin komeetan lähestyessä Harvardin yliopiston tähtitieteilijä Fred Whipple sanoi sitä "The Time" -lehdessä "vuosisadan komeetaksi". Tähtitieteilijöiden ennakkoarviot sen magnitudista sen ollessa lähimmillään vaihtelivat noin -2:sta -10,5:een, mutta lehdistössä esiintyi liioiteltuja arvoita, joiden mukaan se olisi ollut jopa kirkkaampi kuin täysikuu (jonka magnitudi on noin -12,7). Poikkeuksellisen kirkasta komeettaa odottaneille se osoittautui kuitenkin pettymykseksi, ehkä siksi, että se hajosi osittain lähestyessään Aurinkoa ennen kuin se oli lähimmillään Maata. Koska tämä oli todennäköisesti ensimmäinen kerta, kun komeetta kävi Aurinkokunnan sisäosissa, siinä oli yhä jäljellä suurin osa siinä alun perin olleista helposti haihtuvista aineista. Vaikka komeetta oli odotettua himmeämpi, se kuitenkin näkyi paljain silmin, mutta ei erityisen huomiota herättävänä kohteena. Kirkkaimmillaan se oli ollessaan perihelissä, 0,14 tähti­tieteellisen yksikön päässä Auringosta, ja silloin sen magnitudi oli -3. Ratatason kaltevuus oli 14.3°. Parhaiten se näkyi yötaivaalla sen ohitettua perihelin, mutta silloin se oli himmennyt sen verran, että magnitudi oli noin +4. Komeetan pyrstö näkyi taivaalla 25°:n pituisena. 
Skylabin ja Sojuz 13:n henkilöstöt tekivät Kohoutekin komeetasta havaintoja. Se oli siten ensimmäinen komeetta, jota havainnoitiin miehitetystä avaruus­aluksesta käsin. Aikaisemmin tosin Apollo 13:n oli ollut määrä tehdä havaintoja paljain silminkin näkyneestä Bennettin komeetasta, mutta avaruuslento jouduttiin keskeyttämään aluksen happisäiliön räjähdettyä.
Muita Luboš Kohoutekin löytämiä komeettoja.
Kohoutekin komeettaa C/1973 E1 ei tule sekoittaa jaksolliseen komeettaan 75D/Kohoutek, jota sitäkin joskus sanotaan "Kohoutekin komeetaksi". Lisäksi Luboš Kohoutek löysi kaksi muutakin pitkäjaksoista komeettaa, C/1969 01-A (eli 1970 III tai 1969b) sekä C/1973 D1 (eli 1973 VII, 1973e).
Seurauksia.
Koska Kohoutekin komeetta ei ollut läheskään niin kirkas kuin oli odotettu, sen nimestä tuli huomiota herättävän epäonnistumisen tai yliampuvan ennusteen vertauskuva. Komeetta oli kuitenkin sen verran kirkas, että se oli helposti havaittavissa iltaisin sen ohitettua perihelin.
Jumalan lasten (nyk. "Kansainvälisen perheen") uskonnollisen yhteisön perustaja David Berg väitti vuonna 1973 Kohoutekin komeettaa merkiksi siitä, että maailmanloppu tulee tammikuussa 1974 tai että ainakin Yhdysvalloissa tapahtuu silloin tuhoisia luonnonmullistuksia. Uskonlahkon jäsenet levittivät Bergin tuomiojulistuksia eri puolilla maata. Suuri osa yhteisön jäsenistä kaikkialla maailmassa vetäytyi kommuuneihin tai perusti uusia sellaisia.
Kohoutekin komeetta populaarikulttuurissa.
Kohoutekin komeetta toimi innoituksen lähteenä monille muusikoille ja muille taiteilijoille: