Tytti Yli-Viikari

Tytti Tellervo Yli-Viikari (s. 17. lokakuuta 1975) toimi Valtiontalouden tarkastusviraston (VTV) pääjohtajana vuodesta 2016. Hänet pidätettiin virasta huhtikuussa 2021 ja irtisanottiin saman vuoden kesäkuussa. Maaliskuussa 2022 hänet irtisanottiin myös VTV:n ylijohtajan virasta, josta hän oli ollut virkavapaalla. Aiemmin Yli-Viikari oli toiminut tarkastusvirastossa johdon asiantuntijana ja esikuntapäällikkönä. Ennen tarkastusvirastoon siirtymistään Yli-Viikari työskenteli valtiovarainministeriössä.
Elämä.
Opiskelu.
Yli-Viikari on vuonna 1997 suorittanut M.A. in Culture and Communication Studies -yliopistotutkinnon estetiikasta Pariisissa Panthéon-Sorbonne-yliopistossa sekä vuonna 1999 täydennyskoulutukset Master in European Politics and Administration College of Europessa Bruggessa ja vuonna 2001 Master in Public Administration, Diplôme de l’ENA Ranskan hallintokorkeakoulussa.
Ura.
Yli-Viikari on työskennellyt aiemmin valtiovarainministeriössä. VTV:ssä hän toimi ennen pääjohtajan virkaa johdon asiantuntijana, esikuntapäällikkönä ja ylijohtajana. Yli-Viikari valittiin marraskuussa 2015 eduskunnan täysistunnossa yksimielisellä 157 äänen päätöksellä VTV:n pääjohtajaksi Tuomas Pöystin siirryttyä lokakuun 2015 alussa sote-uudistuksen projektijohtajaksi.
Poliittinen toiminta.
Yli-Viikari on nykyisin sitoutumaton, mutta hän oli vihreiden ehdokkaana Vihdissä vuoden 2004 kuntavaaleissa. Yli-Viikari sai 41 ääntä eikä tullut valituksi.
Väärinkäytösepäilyt ja irtisanomiskäsittely.
Huomautus ja väärinkäytösepäilyt 2020–2021.
Eduskunnan oikeusasiamies antoi joulukuussa 2020 huomautuksen lainvastaisesta menettelystä Yli-Viikarille ja VTV:n hallintojohtajalle Mikko Koiraselle. Huomautus koski sitä, että Yli-Viikari ja Koiranen olivat tehneet keväällä 2016 sopimuksen, jolla viraston ylitarkastajalle maksettiin ilman työvelvoitetta vuoden 2016 jälkipuoliskolta täyttä palkkaa ja vuoden 2017 alusta heinäkuun 2018 loppuun asti puolikasta palkkaa.
Yli-Viikarin toimien epäselvyyksistä kerrottiin mediassa maaliskuussa 2021. Laskujäljennösten mukaan hän oli käyttänyt työnantajansa luottokorttia henkilökohtaisiin tarkoituksiin, kuten ”hiusmuotoiluvalmennuksiin”. Myös Keskusrikospoliisi selvitti viraston toimintaa. Eduskunnan puhemiehistö esitti kansliatoimikunnalle Yli-Viikarin virastapidättämistä. 8. huhtikuuta kansliatoimikunta päätti yksimielisesti pidättää Yli-Viikarin virasta KRP:n esitutkinnan ajaksi.
"Iltalehden" mukaan VTV:ssä on Yli-Viikarin toimikaudella sensuroitu viraston tekemiä tarkastuksia esimerkiksi poistamalla tarkastusraporteista kriittisimpiä kohtia. VTV:n tehtävänä on valvoa valtion varojen käyttöä. Se tekee tarkastuksia eri alueista ja laatii tarkastuksista raportteja. "Iltalehden" mukaan Yli-Viikarin aikana tarkastustoimintaa kuitenkin vähennettiin ja tarkastuskertomusten sävyä pehmennettiin. Myös "Helsingin Sanomat" kertoi tarkastustoiminnan vähentyneen Yli-Viikarin virkakaudella.
Eduskunnan käsittely 2021.
Eduskunnan kansliatoimikunta esitti kesäkuussa 2021 Yli-Viikarin erottamista virasta. Esitystä pidettiin historiallisena, sillä eduskunta ei ole aiemmin puuttunut vastaavalla tavalla riippumattoman viraston ylimmän johdon toimiin. Kansliatoimikunnan mukaan ”luottamus Tytti Yli-Viikarin edellytyksiin ja kykyyn toimia Valtiontalouden tarkastusviraston pääjohtajana on kokonaisuutena arvioiden hänen toimintansa johdosta romahtanut”. Eduskunnan puhemies Anu Vehviläinen korosti, että pääjohtaja ei voi väistää vastuuta vierittämällä sitä alaisilleen.
Eduskunta päätti kesäkuun lopulla täysistunnossa Yli-Viikarin irtisanomisesta. Asiasta ei äänestetty, sillä kansliatoimikunnan esitykseen ei tullut vastaesityksiä.
Syyte ja tuomio.
Syyttäjä nosti lokakuussa 2021 Yli-Viikaria vastaan syytteet törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä, virkavelvollisuuden rikkomisesta ja maksuvälinepetoksesta. Syyte törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä koski keväällä 2016 tehtyä sopimusta, jonka perusteella tarkastusviraston virkamiehelle maksettiin palkkaa ilman työvelvoitetta. Syytteet virkavelvollisuuden rikkomisesta ja maksuvälinepetoksesta liittyivät siihen, että Yli-Viikarin epäiltiin käyttäneen virkamatkoilla kertyneitä Finnairin palkintopisteitä omiin yksityiskuluihinsa. Yli-Viikari kiisti syytteet. Hän vetosi epäselvään ohjeistukseen. VTV oli kuitenkin aiemmin tarkastanut valtionhallinnon matkustamista ja ohjeistanut kanta-asiakasohjelmista saatujen etujen käyttöä. VTV:n ohjeistuksen mukaan pisteitä ei olisi saanut käyttää yksityismenoihin.
Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Yli-Viikari 28. tammikuuta 2022 virka-aseman väärinkäyttämisestä, virkavelvollisuuden rikkomisesta ja kavalluksesta 80 päiväsakkoon, joista tuli maksettavaa 1 680 euroa. Oikeudenkäyntikulut mukaan lukien maksettavaa tuli 75 000 euroa. Helsingin hovioikeus tuomitsi Yli-Viikarin kesäkuussa 2023 virka-aseman väärinkäyttämisestä, virkavelvollisuuden rikkomisesta ja kavalluksesta kolmen kuukauden ja kymmenen päivän ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Syyskuussa 2023 korkein oikeus ei myöntänyt Yli-Viikarille valituslupaa, joten hovioikeuden tuomio jäi voimaan.
Kirjat oikeuden istunnossa.
Plutarkhoksen teos "Plutarkhos. Mielen tyyneydestä" sai julkisuutta, kun Tytti Yli-Viikari kantoi sitä kädessään poistuessaan huhtikuussa 2021 eduskunnan kansliatoimikunnan istunnosta, jossa käsiteltiin hänen eroaan valtiontalouden tarkastusviraston pääjohtajan virasta.
Yli-Viikarilla oli jälleen merkittävän ajattelijan teos mukana, kun hän joulukuussa 2021 astui Helsingin käräjäoikeuteen. Teos oli Saadin "Ruusutarha". Toisessa joulukuun oikeudenkäynnissä Yli-Viikarilla oli mukanaan Olli Sinivaaran runoteos "Puut".
Irtisanomisen käsittely hallinto-oikeudessa.
Helsingin hallinto-oikeus katsoi helmikuussa 2023, että Yli-Viikarin pidättäminen virantoimituksesta ja irtisanominen sekä VTV:n pääjohtajan että ylijohtajan viroista olivat lain mukaisia. Yli-Viikari ilmoitti hakevansa päätökseen valituslupaa korkeimmalta hallinto-oikeudelta. Syyskuussa 2023 Yli-Viikari ei saanut korkeimmalta hallinto-oikeudelta valituslupaa irtisanomisistaan, joten irtisanomiset tulivat lainvoimaisiksi.
Yli-Viikari haki vuonna 2023 VTV:ltä oikaisua siihen, että se oli pidättänyt Yli-Viikarin irtisanomisajan palkasta puolet, kun Yli-Viikari oli ollut pidätettynä virasta. Helsingin hallinto-oikeus katsoi vuonna 2024 vaatimuksen oikeaksi mutta korkein hallinto-oikeus vuonna 2025 katsoi, että Yli-Viikarilla ei ollut oikeutta irtisanomisajalta täyteen palkkaan, koska virantoimituksesta pidättäminen oli edelleen voinut perustua rikossyytteeseen. 
Yksityiselämä.
Yli-Viikari opiskeli ja asui 15 vuotta Ranskassa, josta palasi Suomeen vuonna 2004. Yli-Viikarin puoliso on ranskalainen. Perheessä on viisi lasta. Yli-Viikari on toiminut Suomen naisten rugbymaajoukkueen päävalmentajana ja Suomen Rugbyliiton varapuheenjohtajana.
Tytti Yli-Viikarin isä on keraamikko ja emeritusprofessori Tapio Yli-Viikari.