Usenet

Usenet eli uutisryhmät, keskusteluryhmät tai nyyssit ( tai "Internet news groups") ovat Internetin julkisia keskustelu-, tiedotus ja tiedonvaihtopalstoja. Järjestelmä koostuu eri tahojen ylläpitämien palvelinten verkostosta, samaan tapaan kuin sähköposti, paitsi että jokainen viesti välitetään jokaiselle palvelimelle, niiden ryhmien osalta, joista kukin palvelin on kiinnostunut.
Ryhmät on järjestetty hierarkkisesti aiheen mukaan, toisaalta maailmanlaajuisiin hierarkioihin (tietokoneet, tiede, harrastukset jne.), toisaalta maakohtaisiin hierarkioihin, joissa usein on vastaava jako. Myös yksittäisten tahojen ylläpitämiä hierarkioita esiintyy. Yksittäisiä ryhmiä on kymmeniätuhansia.
Viestien lukemiseen ja lähettämiseen tarvitaan ryhmiä varten tehty ohjelma. Aiemmin myös useat verkkoselaimet ja sähköpostiohjelmat sisälsivät tämän toiminnallisuuden.
Uutisryhmien käyttö oli vilkkaimmillaan 1990-luvulla. Vuodesta 2005 useat suuret palveluntarjoajat lopettivat niiden jakelun keskustelun siirryttyä erilaisille webin foorumeille.
Historia.
Jim Ellis, Tom Truscott ja Steven M. Bellovin kehittivät Usenetin vuonna 1979 UUCP-protokollan mahdollistaessa yhteydenpidon eri Unix-koneiden välillä. Ensimmäiset solmut olivat Pohjois-Carolinan yliopisto ja Duken yliopisto. Nykyisin artikkelit välitetään NNTP-protokollan avulla, joka toimii TCP/IP-protokollapinon päällä.
Vuonna 1993 suuri yhdysvaltalainen operaattori America Online alkoi tarjota uutisryhmiä asiakkailleen. Tätä ennen uutisryhmät olivat olleet lähinnä yliopistojen henkilökunnan ja opiskelijoiden käytössä. Tapahtuma muutti merkittävästi uutisryhmien keskustelua ja siitä alettiin käyttää nimeä "ikuinen syyskuu". Tämä viittaa yliopistojen lukukauden alkamiseen, jolloin uudet opiskelivat pääsivät käyttämään uutisryhmiä ja käyttäytyivät aluksi epäkypsästi.
Vuodesta 2005 lähtien monet palveluntarjoajat lopettivat uutisryhmien tarjoamisen asiakkailleen. AOL lopetti palvelun vuoden 2005 alussa. Kesällä 2008 useat suuret yhdysvaltalaiset palveluntarjoajat päättivät alt.-hierarkian jakelun vedoten uutisryhmissä levitettyyn tekijänoikeusloukkauksia sisältävään materiaaliin ja lapsipornoon. PC Magazinen kolumnisti Sascha Segan ja Slashdot ehtivätkin julistaa Usenetin kuolleeksi. Syyskuussa 2008 Comcast lopetti kokonaan uutisryhmien jakelun. Keväällä 2010 uutisoitiin Duken yliopiston lopettavan alkuperäisen Usenet-palvelimensa.
Usenetin kahdeksaa suurinta hierarkiaa ylläpitää Big-8 Management Board. Sen jäsenet valittiin viimeisen kerran vuonna 2015. Jäsenten toimikausi oli 18 kuukautta, mutta uusia jäseniä ei ole valittu.
Yleistä.
Usenet on maailmanlaajuinen hajautettu viestintäjärjestelmä, jossa sen käyttäjien välinen keskustelu tapahtuu "artikkeleiksi" kutsuttujen tekstimuotoisia sähköpostiviestejä muistuttavien viestien avulla. Lukuisat palvelimet pitävät järjestelmää yllä ja tallentavat ja välittävät uusia viestejä toisille palvelimille. Käyttäjä lukee nyyssejä valitsemaltaan palvelimelta.
Uutisryhmiä on kymmeniä tuhansia, joten useimmille merkittäville aihepiireille löytyy oma ryhmänsä. Esimerkiksi suomalainen python-ohjelmistosuunnittelija voi seurata mielenkiinnolla ryhmiä comp.lang.python ja sfnet.atk.ohjelmointi. Matemaatikoille
on ryhmä sfnet.tiede.matematiikka ja talviurheilijoille rec.sports.skiing ja rec.sports.skating. Ryhmät on nimetty hierarkkisen järjestelmän mukaan seuraavasti: codice_1 missä codice_2 osoittaa valinnaisuutta. Esimerkkinä codice_3 -hierarkia käsittelee tietotekniikkaa (computing), codice_4 käyttöjärjestelmiä (operating systems) ja codice_5 Linux-käyttöjärjestelmää. Useimmat tunnetut ryhmät käsittävät kolme hierarkiatasoa, kuten codice_6.
Usenet sai nykyisin muotonsa Suuren Uudelleennimeämisen (Great Renaming) myötä 1987, jolloin luotiin hierarkiat codice_7, codice_8, codice_9, codice_10, codice_11, codice_12 ja codice_13 ja uutisryhmät järjestettiin niiden alle. Pian luotiin kahdeksas hierarkia codice_14. Sen oli tarkoitus olla täysin vapaa ja kuka tahansa voi luoda uusia ryhmiä. Näistä käytetään nimeä "Big8". Toistaalta on olemassa erilaisia paikallisia, kuten eri yliopistojen ja paikkakuntien ryhmiä, jotka olivat saatavissa vain muutamilta palvelimilta.
Yksittäiset artikkelit muistuttavat rakenteeltaan sähköpostiviestejä. Niissä on toisaalta tietoa viestin aiheesta, halutusta levityksestä, kirjoittajasta, päivämäärästä yms., toisaalta itse käyttäjän kirjoittama viesti. Viestit ovat useimmissa ryhmissä pelkkää tekstiä; liitetiedostot korvataan viitteellä joko WWW-palvelimelle tai tähän tarpeeseen erikseen luotuihin ryhmiin. Myös merkistön osalta ollaan konservatiivisempia kuin sähköpostissa, Latin-1 on vielä paras merkistökoodaus useimmissa ryhmissä.
Palvelu on maailmanlaajuinen eikä minkään yksittäisen tahon ylläpitämä, toisin kuin erilaiset www-pohjaiset keskustelufoorumit, jotka ovat yhteisö- ja palvelinkohtaisia.
Erilaiset ryhmien lukuohjelmat pitävät kirjaa luetuista artikkeleista ja esittävät ryhmien sisällön havainnollisesti. Tällaisia ohjelmistoja ovat esimerkiksi "Tin", "MS Outlook", "Mozilla Thunderbird", "slrn", "Gnus" sekä www-pohjainen "Google News". Myös monet verkkoselaimet ja sähköpostiohjelmat osaavat käyttää ryhmiä. Ohjelmien kyky näyttää oleelliset viestit, auttaa netiketin seuraamisessa yms. vaihtelee suuresti.
Jos ryhmään lähetetty viesti on vastaus toiseen viestiin, niin se näkyy Subject -rivin "Re:"- etuliitteestä (alun perin latinaa, "aiheesta", nykyisin myös englannin "regarding" (koskien) tai "reply" (vastaus)). Silloin edellisestä viestistä lainattu osa on merkitty codice_15 -merkillä lainatun rivin edessä.
Seuraavassa esimerkki viestistä:
Ryhmien luonne.
Ryhmien luonne vaihtelee hyvin paljon. On virallisia tiedotusryhmiä (codice_16, codice_17) ja hyvinkin vapaamuotoisia ryhmiä (codice_18). Joissakin ryhmissä on ystävällinen tuttavallinen ilmapiiri, toisissa lähes sota (flamewar). Joissakin ryhmissä rupatellaan, toisissa ratkotaan ongelmia. Osassa roskapostien määrä estää lähes täysin satunnaisen lukemisen (esimerkiksi useimmissa seksiin liittyvissä ryhmissä), toisissa roskaposteja on vain satunnaisesti. Yksittäisen ryhmän luonne ei useinkaan selviä pelkästään sen nimestä, vaan ryhmään kannattaa ennen siihen kirjoittamista tutustua lukemalla ryhmässä käytävää keskustelua, ryhmän virallinen kuvaus ja aiotun kysymyksen aihepiirin osalta ryhmän FAQ ("vastauksia usein kysyttyihin kysymyksiin").
Viestien lukeminen ja kirjoittaminen ei vaadi minkäänlaista rekisteröitymistä. Viestin alkuperää voi yleensä tarvittaessa selvittää melko tarkasti, mutta viestin lukemisesta ei jää merkintöjä kuin mahdollisesti oman palvelimen lokiin. Aktiivisia kirjoittajia on useimmissa ryhmissä hyvin paljon vähemmän kuin lukijoita.
Häiriköinti on helppoa, mutta häiriköt oppii melko nopeasti tunnistamaan ja jättämään huomiotta. Häiriköiden kanssa kinastelu tai vastaaminen asiattomiin viesteihin häiritsee useimmiten ryhmän toimintaa enemmän kuin itse häiriköiden viestit (katso trolli). Jos mielenkiintoisessa ryhmässä on häiritsevän paljon epäasiallisia viestejä, kannattaa tutustua käyttämänsä ohjelman suodatustoimintoihin.
Netiketti.
Koska viesti lähetetään tuhansille palvelimille ja sitä saattaa lukea tuhannet ihmiset, yhteisten pelisääntöjen, netiketin, kunnioittamista pidetään monessa ryhmässä hyvinkin tärkeänä. Näihin kuuluu yleinen kohteliaisuus ja riitojen välttäminen, huolellisuus viestejä kirjoitettaessa sekä teknisten käytäntöjen kunnioittaminen.
Teknisistä käytännöistä mainittakoon
Moderointi.
Jotkut ryhmät, joiden aihe vetää puolensa epäasiallisia kirjoituksia, ovat "moderoituja": kirjoituksia ei julkaista suoraan, vaan vasta läpäistyään tarkistuksen, joko niin että moderointitiimin jäsen lukee ja hyväksyy sen tai niin että "botti" hoitaa hyväksynnän. Muitakin ratkaisuja esiintyy. Kriteerit siitä, mitkä kirjoitukset hyväksytään ovat usein hyvin teknisiä; sensuuria kaihdetaan keskusteluryhmissä hyvin yleisesti ja roska, jota tahdotaan välttää, lähetetään useimmiten yksittäisten ryhmien luonteesta ja moderointikriteereista välittämättä.
Ryhmähierarkioita.
Muunkielisiä.
Näiden "virallisten", laajalle leviävien, hierarkioiden lisäksi on maakohtaisia tai yksittäisten tahojen ylläpitämiä hierarkioita.
Anonymiteetti ryhmissä.
Ryhmissä voi esiintyä vapaavalintaisella nimimerkillä, koska varsinaisia lähettäjätietoja ei yleensä tarkasteta mitenkään. Tämä ei kuitenkaan mitenkään takaa sitä, etteikö tietyn viestin tai, vielä helpommin, tiettyjen viestien lähettäjää voisi selvittää.
Täydellinen anonyymiuden saavuttaminen vaatii ymmärrystä ja tarkkaavaisuutta. Eri asiakas- ja palvelinohjelmat jättävät jonkin verran vaihtelevasti lähettäjän selvittämiseen tarvittavia tietoja. Tiedot riippuvat myös ohjelmien asetuksista. Tässä esimerkkiviesti, huomaa erityisesti rivit From (yleensä asetettavissa), Path, Message-ID (yleensä asetettavissa, huolimaton asetus saattaa aiheuttaa toisten viestien katoamista), NNTP-Posting-Host, X-Complaints-To ja X-Trace.