Uskonto Vantaalla

Tämä artikkeli käsittelee Vantaan uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Vantaan kaupungissa 45,3 prosenttia asukkaista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 62,2 prosenttia (2024). Muihin uskontokuntiin kuuluu 4,5 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 50,2 prosenttia väestöstä. Muun pääkaupunkiseudun tavoin kirkon jäsen kirkon jäsenmäärään vaikuttaa kirkosta eroamisten sekä maahanmuuttajien väestöosuuden kasvaminen. Lisäksi kirkkoon kuuluvaa väkeä muuttaa pois pääkaupunkiseudulta. 
Historia.
Katolinen aika.
Helsingin pitäjän alueelle perustettiin seurakunta katolisella ajalla. Katolisella ajalla Vantaa oli osa kirkonrakentamisen painopistealuetta. Pyhän Laurin kirkko rakentui vanhemman kirkkosukupolven aikana 1450-luvulla. 
Luterilainen aika.
Seurakunta toimi Helsingin kaupungin anneksina, jossa oli pitäjänapulainen ja vuodesta 1795 kappalainen. Tuusulan kappeli muodostettiin Helsingin pitäjän osista 1643 ja erotettiin emäseurakunnaksi tuomiokapitulin päätöksillä 1653 ja 1668.
Seurakunta määrättiin vuonna 1851 yliopiston prebendaksi, kunnes se vuonna 1865 tuli omaksi kirkkoherrakunnaksi ja sai ensimmäisen kirkkoherransa vuonna 1867. Helsingin pitäjästä erotettiin vuonna 1920 Oulunkylä ja Kulosaari sekä vuonna 1921 Huopalahti omiksi kirkkoherrakunniksi.
Toisen maailmansodan jälkeen.
Sotien jälkeisessä kuntajaossa Malmin alue liitettiin Helsinkiin. Vuonna 1966 Helsingin pitäjän seurakunta jaettiin Tikkurilan, Vantaan ja Korson seurakuntiin.
Protestantismi.
Luterilaisuus.
Evankelis-luterilainen kirkko.
Vantaan seurakuntayhtymään kuuluu seitsemän seurakuntaa: Hakunilan seurakunta, Hämeenkylän seurakunta, Korson seurakunta, Rekolan seurakunta, Tikkurilan seurakunta, Vantaan ruotsalainen seurakunta sekä Vantaankosken seurakunta.
Vantaan Pyhän Laurin kirkolla on erityinen profiili Vantaan historiassa. Helsingin pitäjän seurakunta seurakunta toimi 1300-luvulta aina vuoteen 1956 saakka Helsingin pitäjän eli nykyisen Vantaan alueella. Pyhän Laurin kirkon varhaisimmat osat rakentuivat 1450-luvulla. Muut kirkot ovat valmistuneet Vantaan kaupungistumisen ja kasvun myötä: Korson kirkko 1962, Hämeenkylän kirkko 1965, Kivistön kirkko 1967, Pyhän Annan lastenkirkko 1968, Myyrmäen kirkko 1984, Länsimäen kirkko 1986, Rekolan kirkko 1987 ja Tikkurilan kirkko 2021.
Herätysliikkeet.
Vanhoillislestadiolainen herätysliike toimii Vantaan alueella Vantaan rauhanyhdistyksen kautta. Rauhanyhdistys perustettiin nimellä Rekolan seudun rauhanyhdistys vuonna 1968. Rauhanyhdistyksen toimitalo valmistui Asolaan vuonna 1993 ja rauhanyhdistykseen kuuluu noin 380 jäsentä. Rauhansanalaisten Suvijuhlat on järjestetty Vantaalla vuonna 2016.
Vantaalla toimiva Herättäjä-Yhdistyksen paikallisosasto on Länsi-Vantaan osasto. Herännäisten valtakunnalliset Herättäjäjuhlat järjestettiin Vantaan Myyrmäessä vuonna 2016.
Muut luterilaiset kirkot.
Suomen evankelisluterilaisella lähetyshiippakunnalla on Vantaalla Pyhän Kolminaisuuden luterilainen seurakunta.
Vapaakirkollisuus.
Vapaakristillinen liike on toiminut pääkaupunkiseudulla liikkeen alkuvuosista eli 1800-luvulta lähtien. Hiekkaharjussa toimivat Vantaan vapaaseurakunta on perustettu vuonna 1991 ja Rajatorpassa toimiva Länsi-Vantaan vapaaseurakunta vuonna 2010.
Helluntaiherätys.
Vantaan helluntailiike juontaa juurensa 1940-luvulle. Seutulan Betania-seurakunta sekä Korson helluntaiseurakunta perustettiin vuonna 1946. Korson helluntaiseurakunnan toimitalo rakentui vuonna 1952. Korsosta helluntailaisten toiminta laajentui Tikkurilaan, jonne perustettiin Minttukirkko vuonna 1968. Helsingin Saalem-seurakunnan tukemana perustettiin Myyrmäessä sijaitseva Liesikappeli eli Myyrmäen helluntaiseurakunta vuonna 1968, Vantaan Kotikirkko vuonna 2002 sekä aluetoimintana Hakunilan Kotikirkko. Uusimpia helluntailaisia seurakuntia Vantaalla on Credo-kirkko.
Katolinen kirkko.
Roomalaiskatolisen kirkon piirissä Vantaa kuuluu Helsingissä keskuspaikkaansa pitävien Pyhän Henrikin katolisen katedraaliseurakunnan (itäpuoli) sekä Pyhän Marian katolisen seurakunnan (länsiosa) toiminta-alueeseen. Pyhän Henrikin katedraaliseurakunta järjestää toimintaa Vantaalla säännöllisesti Dickursby skola:n liikuntasalissa. Vuoden 2020 alussa Pyhän Henrikin katedraaliseurakuntaan kuului 985 ja Pyhän Marian seurakuntaan 452 vantaalaista.
Ortodoksinen kirkko.
Konstantinopolin patriarkaattiin kuuluvan Suomen ortodoksisen kirkon alaisuudessa Vantaa kuuluu Helsingin ortodoksisen seurakunnan toiminta-alueeseen. Seurakunnalla on Vantaalla vuonna 1997 valmistunut Tikkurilan ortodoksinen kirkko. Vuoden 2024 lopussa vantaalaisista 1,1 % kuului Suomen ortodoksiseen kirkkoon.
Kaupunkilähetys.
Elintarvikeaputyötä tehdään Vantaalla useiden kristillisten yhdistysten ja seurakuntien toimesta. Vantaan seurakunnat järjestävät yhteisöruokailuja kaupungin ja seurakuntien Yhteinen pöytä -hävikkiruokajärjestelmän kautta.
Korson helluntaiseurakunta järjestää yhteisöruokailuja ja hävikkiruuan jakoa Korson ruokapalvelun kautta. Myös Myyrmäen helluntaiseurakunta, Pakkalassa toimiva Vantaan Kotikirkko ja Hakunilan Kotikirkko järjestävät ruoanjakoa.
Ei-kristilliset yhdyskunnat.
Islamilaiset yhdyskunnat.
Vantaalla toimivia islamilaisia yhdyskuntia ovat Itä-Vantaan Islamilainen Yhdyskunta, Vantaan Islamilainen Yhdyskunta sekä shiialainen Resalat Islamilainen Yhdyskunta. Muslimeilla on moskeijat Hakunilassa, Länsimäessä, Rautkalliossa ja Myyrmäessä.