Venezuelan kansanäänestys 2023

Venezuelan kansanäänestys 2023 järjestettiin 3. joulukuuta ja se koski Esequiban aluetta, eli suurimman osan naapurimaa Guyanan alueista, liittämistä Venezuelaan. Kansanäänestys oli osa vuoden 2023 Guyanan ja Venezuelan välistä kriisiä.
Tausta.
Taustalla ovat ennen kaikkea Essequiban öljyvarat. Venezuelan mukaan maiden historiallinen ja luonnollinen rajalinja kulkee Essequibo-jokea pitkin.
Brittiläinen komissaari Robert Schomburgk määräsi maiden nykyisen rajalinjan, ns. Schomburgkin linjan vuonna 1835. Venezuela protestoi tätä jo 1840-luvulla ja pyysi Yhdysvalloilta apua, mikä johti 1800-luvun lopulla Venezuelan kriisiin. Välimiesmenettelyn jälkeen raja jäi Schomburgkin linjalle, joka suosi Britanniaa.
Kiistanalainen alue on kokonaisuudessaan Guyanan hallinnassa ja kattaa noin 2/3 maan pinta-alasta. Alueelta löydettiin öljyä vuonna 2015.
Venezuelan viranomaiset järjestivät 19. marraskuuta "harjoitusvaalit". Kansanäänestystä on pidetty presidentti Nicolás Maduron yrityksenä kerätä hallitukselleen tukea ennen vuoden 2024 presidentinvaaleja. 
Guyanan presidentti Irfaan Ali kävi ennen Venezuelan järjestämää kansanäänestystä nostamassa Guyanan lipun rajalla sekä yöpymässä paikallisten sotilaiden kanssa solidaarisuuden merkiksi. Huolimatta siitä, että Essequiban alueen asukkaat eivät ole kokeneet Guyanan hallituksen huomioineen heitä tarpeeksi, nämä eivät kuitenkaan ole ilmaisseet halua liittyä osaksi Venezuelaa.
Yhdysvallat aloitti Guyanassa ilmasotaharjoitukset. Jos Venezuela ryhtyisi sotatoimiin, joukkojen olisi hyökättävä Brasilian alueen kautta, koska Venezuelan ja Guyanan välinen alue on vuoristoinen. Brasilia on ilmoittanut suojelevansa alueellista koskemattomuuttaan ja siirsi joukkojaan alueelle.
Kansanäänestyksen kysymykset.
Kansanäänestyksessä oli yhteensä viisi kysymystä, joista kaikki käsittelivät Esequiban aluetta tavalla tai toisella. Venezuelan vaaliviranomaiset julkaisivat kysymykset lokakuussa 2023.
Virallisesti kansanäänestys oli vain neuvoa-antava.
Kysymys 1.
Torjutko kaikissa lainvoimaisissa muodoissa Pariisin vuoden 1899 sopimuksen väärin perustein saneleman rajanvedon, joka riistää meiltä meidän Guyana Esequibamme?Pariisin vuoden 1899 sopimuksella viitataan Yhdistyneen kuningaskunnan, jonka siirtomaa Guyana tuolloin oli, ja Venezuelan välinen sopimus rajasta. Venezuela ei ole tunnustanut tätä.
Kysymys 2.
Hyväksytkö Geneven vuoden 1966 sopimuksen ainoana laillisesti pätevänä instrumenttina, jolla voidaan päästä käytännölliseen ja hyväksyttävään sopimukseen Venezuelan ja Guyanan kanssa koskien Guyana Esequiban aluetta?Geneven vuoden 1966 sopimuksessa sovittiin, että Yhdistynyt kuningaskunta ja Venezuela perustavat yhteisen komitean ratkaisemaan rajakiistan. Guyana itsenäistyi samana vuonna ja peri sitä kautta entisten brittiläisten siirtomaaisäntien paikan neuvottelupöydässä. Guyana ja Venezuela eivät ole päässeet yhteisymmärrykseen.
Kysymys 3.
Hyväksytkö Venezuelan kautta historian pitämän kannan, joka ei hyväksy kansainvälisen tuomioistuimen valtaa ratkaista Guyana Esequiban aluetta koskevaa kiistaa?
Kysymys 4.
Suostutko vastustamaan kaikin laillisin keinoin Guyanan yksipuolista yritystä päästä eroon merirajoista laittomasti ja kansainvälisen lain vastaisesti?
Kysymys 5.
Hyväksytkö Guyana Esequiban osavaltion luomisen ja nopeutetun kehityssuunnitelman hyväksymisen alueen nykyisistä ja tulevista asukkaista huolehtimiseksi täysivaltaisesti, mihin kuuluu mm. Venezuelan kansalaisuuden ja henkilökorttien myöntäminen Geneven sopimuksen ja kansainvälisen lain nojalla sekä kartalla näkyvän kyseisen osavaltion liittämisen? 
Tulokset.
Vaaliviranomaisten mukaan 95 prosenttia noin 10,5 miljoonasta äänestäneestä kannatti alueen liittämistä Venezuelaan, mutta äänestyksen rehellisyys on laajasti kyseenalaistettu.
Jälkipyykki ja reaktioita.
Venezuelan presidentti Nicolás Maduro on vakuutellut, ettei ole valtaamassa aluetta voimatoimin, ja Guyanan presidentti Irfaan Ali on sanonut maansa tarvittaessa puolustavan rajojaan. Kansainvälinen tuomioistuin käsittelee parhaillaan kiistaa ja on kieltänyt Venezuelaa ryhtymästä mihinkään toimiin asiassa.
Venezuelalainen politiikan tutkija Nicmer Evans sanoi, että äänestys on tehnyt peruuttamatonta vahinkoa maan vaalien uskottavuudelle.