Gisela (Unkarin kuningatar)

Gisela (unk. "Gizella"); (n. 984, Bad Abbach, Baijeri – 7. toukokuuta 1065, Passau) oli Baijerin ja Kärntenin prinsessa ja Unkarin kuningas Tapani I Pyhän puoliso.
Suku ja avioliitto.
Giselan isä herttua Henrik II Riitaisa tai Toraisa ("Heinrich der Zänker)" hallitsi Baijeria vuosina 955–995. Giselan isoisä, Baijerin herttua Henrik I oli ollut keisari Otto I Suuren veli, joten Gisela oli sukua Saksan Otto-keisareille. Giselan veli Henrik nousi vuonna 1014 Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisariksi. Gisela sai nimensä äitinsä Giselan (Gisèle) mukaan, joka oli Burgundin kuningas Konradin tytär ja kuului Welf-suvun vanhempaan haaraan. 
Giselan nuorempi sisar Brigitta meni nunnaksi Niedermünsterin luostariin, ja on mahdollista, että myös Gisela vietti osan lapsuudestaan luostarissa. On oletettu, että kasvatukseen osallistui Regensburgin piispa Wolfgang, jonka kerrotaan ennustaneen, että herttua Henrikin tyttäristä Giselasta tulee kuningatar, Brigittasta abbedissa. Muuten Giselan varhaisista vuosista ei tiedetä paljoa.
Giselan syntymän aikoihin hänen isänsä Baijerin herttua Henrik Riitaisa kävi vielä sotaa ruhtinas Gézan johtamia unkarilaisia vastaan. Gézan pojan Tapanin ja Giselan avioliitto saatettiin solmia rauhansopimuksen vahvistukseksi. Avioliiton välittäjänä on saattanut toimia Prahan piispa Adalbert, joka legendan mukaan oli nuoren Tapanin hengellinen ohjaaja. Toisessa legendassa kerrotaan ruhtinas Gézan itse vanhoilla päivillään etsineen pojalleen sopivan ylhäisen puolison, mikä on ristiriidassa sen kronikoista löytyvän väitteen kanssa, että Gézan sijasta valtakunnan asioita hoiti jo tuolloin hänen puolisonsa, Tapanin äiti kuningatar Sarolt. Jotkin lähteet viittaavat siihen, että itse keisari Otto III oli mukana järjestämässä pikkuserkkunsa Giselan avioliittoa. Giselan ja Tapanin häät vietettiin luultavasti jossakin Baijerissa sen jälkeen, kun Henrik Riitaisa oli kuollut alkuvuodesta 995, siis vuoden 995 lopulla tai vuonna 996, ja mahdollisesti Tapani otti kasteen vasta juuri tätä ennen.
Hallitsijan avioliitto Saksan ja Burgundin mahtisukujen jälkeläisen kanssa merkitsi Unkarille vahvempaa asemaa Euroopassa. Sen myötä Unkariin saapui Baijerista pappeja ja ritaristoa, jotka saivat tärkeän osan kristinuskon ja kuningas Tapanin vallan vakiinnuttamisessa.
Giselan ja Tapanin avioliitosta tiedetään syntyneen vähintään kaksi poikaa. Otto (unk. "Ottó") syntyi todennäköisesti ennen keisari Otto III:n kuolemaa tammikuussa 1002 mutta kuoli jo pienenä. Imre syntyi luultavimmin vuonna 1007, sillä hänen tiedetään kuolleen vuonna 1031 ja kuollessaan hänen kerrotaan olleen 24-vuotias. Imre kuoli legendan mukaan naimattomana ja joka tapauksessa lapsettomana. On mahdollista, että kuningasparilla oli muitakin lapsia, mutta jos näin oli, lapset luultavasti eivät eläneet aikuisiksi, koska heistä ei ole säilynyt luotettavia tietoja. Joistakin kronikoista löytyvät maininnat Bernhard (Bernát) -nimisestä pojasta ja Hedvig-nimisestä tyttärestä ovat epämääräisiä ja epäluotettavia. Sille Unkarissa suositulle väitteelle, että Agatha (unk. "Ágota"), Englannin Edvard Maanpakolaisen puoliso ja Skotlannin Pyhän Margaretin äiti, olisi ollut Giselan ja Tapanin tytär, ei ole löytynyt todisteita.
Giselan ja Tapanin avioliittoa kuvataan onnelliseksi, ja kronikat ja legendat ovat korostaneet Giselan osuutta kristinuskon levittämiseen ja vakiinnuttamiseen Unkarissa. Toisaalta 1300-luvulta lähtien Giselaa alettiin kuvata myös negatiivisessa valossa. Hänen syykseen pantiin se, että Tapani poikansa Imren kuoltua oli antanut sokaista serkkunsa Vazulin, lähimmän mieslinjan sukulaisensa, estääkseen tätä tavoittelemasta kruunua. Tämä luultavasti liittyy siihen, että Unkarin myöhemmät Árpád-sukuiset kuninkaat olivat kaikki Vazulin jälkeläisiä mutta kunnioittivat Tapania valtakunnan pyhänä perustajakuninkaana. Negatiivista Gisela-kuvaa rakennettaessa häneen luultavasti liitettiin vihatun ja surmatun kuningatar Gertrud von Meranien, kuningas Andreas II:n puolison, piirteitä.
Leskeysvuodet.
Ainoan aikuiseksi eläneen poikansa kuoltua kuningas Tapani määräsi kruununperillisekseen sisarenpoikansa Pietari Orseolon. Tämän ja kuningatar Giselan välillä oli kenties jo Tapanin eläessä jonkinlainen konflikti, sillä Tapani oli vaatinut Pietaria vannomaan, että aina kunnioittaisi valtiatartaan Giselaa, ei riistäisi tältä mitään, mitä kuningas oli lahjoittanut, ja auttaisi Giselaa kaikkia niitä vastaan, jotka juonittelevat hänen vahingokseen. Tapanin kuoltua Giselan asema Unkarissa kuitenkin heikkeni. Lupauksistaan huolimatta uusi kuningas Pietari riisti häneltä omaisuuden ja pakotti hänet elämään kotiarestissa, kenties Veszprémin kaupungissa. Lopulta Gisela joutui vuonna 1044 pakenemaan Baijeriin.
Kotimaahansa palattuaan Gisela asettui lopulta asumaan Passaun kaupunkiin, Niedernburgin luostariin, jonka johtajatar eli abbedissa hänestä sittemmin tuli. 
Kuolema ja jälkimaine.
Gisela kuoli Niedernburgin luostarin abbedissana vuonna 1065, ja hänen hautansa on luostarin kirkossa. Haudasta tuli suosittu pyhiinvaelluspaikka, ja Giselaa kunnioitettiin autuaana jo paljon ennen kuin paavi Pius X virallisesti julisti hänet autuaaksi vuonna 1911.