Forum Cornelii

Forum Cornelii (lat.; , , ) oli antiikin aikainen kaupunki Gallia cispadanassa Italiassa. Se on kehittynyt nykyiseksi Imolan kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.
Maantiede.
Forum Corneliin kaupunki sijaitsi Gallia cispadananassa eli Padus (nyk. Po) -joen eteläpuolisessa Gallia cisalpinassa Via Aemilian varrella, 23 roomalaista mailia eli noin 34 kilometriä Bononiasta ja 10 mailia eli noin 15 kilometriä Faventiasta. Se oli rakennettu Vatrenus (nyk. Santerno) -joen länsirannalle.
Historia.
Forum Corneliin seutu on ollut asuttu esihistoriallisista ajoista lähtien, mutta asutuksen jatkuvuudesta antiikin aikaan tultaessa tiedetään vain vähän. Pronssikaudella asutusta oli ainakin lähellä Monte Castellacciossa. Forum Corneliin kaupungin perusti diktaattori Sulla noin vuonna 82 eaa., ja se sai nimensä hänen sukunimestään Cornelius. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Forocorneliensis".
Kaupunki oli jo merkittävä paikka Julius Caesarin kuollessa. Tätä seuranneessa sisällissodassa se oli Octavianuksen miehittämä, ja hän perusti sinne talvileirinsä. Myöhemmin Forum Corneliin mainitsee Martialis, joka vaikuttaa kirjoittaneen kolmannen kirjan epigrammejaan asuessaan tässä kaupungissa. Forum Cornelii säilytti asemansa kukoistavana "municipiumina" myöhemmän Rooman valtakunnan aikana, ja arkeologisten löydösten perusteella sitä rakennettiin laajasti vielä ainakin 200-luvun jaa. lopulle saakka.
Varhaisella kristillisellä kaudella Forum Corneliista tuli piispanistuin. Kaupungin nimi mainitaan jälleen goottisotien aikana, ja vielä seitsemännellä vuosisadalla Paulus Diaconus luokittelee sen Aemilian provinssin ”vauraiden kaupunkien” (”"locupletes urbes"”) joukkoon. Hän kertoo, että sillä oli linnoitus ("castrum"), jota kutsuttiin nimellä "Imolas", mistä nykyinen Imolan kaupunki on saanut nimensä. Nimen sanotaan olevan esiroomalaista alkuperää, ja herätettiin uudelleen henkiin nykyisen kaupungin nimeksi keskiajalla.
Rakennukset ja löydökset.
Forum Corneliissa oli roomalaisille kaupungeille tyypillinen ruutuasemakaava, mutta se oli epäsäännöllinen kaupungin itäosassa maaston vuoksi. Kaupungin itä-länsisuuntaisena pääkatuna eli "decumanus maximuksena" toimi Via Aemilia, jonka paikalla nykyisin kulkevat Via Emilia ja Viale Giovanni Amendola -kadut, ja kaupunki levittäytyi pitkänomaisena sen varrelle. Pohjois-eteläsuuntainen poikittainen pääkatu eli "cardo maximus" kulki nykyisen Via Selice -kadun paikalla. Kaupungin keskus oli pääkatujen risteyskohdassa.
Ainoa tunnettu julkinen rakennus on amfiteatteri, joka sijaitsi kaupungin länsipuolella ja oli rakennettu samansuuntaisesti Via Aemilian kanssa. Se rakennettiin oletettavasti varhaisella keisariajalla. Rakennuksen rauniot kaivettiin vuonna 1929 ja peitettiin tämän jälkeen. Ovaalinmuotoisen amfiteatterin pidempi halkaisija oli noin 108 metriä ja lyhyempi halkaisija noin 81 metriä, ja siinä oli tiilimuurattu perusta ja vastakkaisilla kaarilla varustetut säteittäiset seinät. Rakennus oli kaivettu maahan, ja maata oli pakattu muurauksen sisään tukemaan katsomorivejä. Amfiteatteri oli niin suuri, että se on oletettavasti palvellut varsinaista kaupunkia laajemman alueen asukkaita.
Kaupungista on löydetty myös muiden rakennusten, kuten mosaiikkilattioin koristeltujen yksityistalojen, sekä kivettyjen katujen jäänteitä. Nekropoliita eli hauta-alueita on paikannettu teiden varsilta ja erityisesti kaupungin eteläpuolelta sekä länsipuolelta, jossa sijaitsi myös kaupungin ensimmäinen tunnettu kirkko. Kaupunkia ympäröivältä maaseudulta on paikannettu useita huviloita ja maatiloja.