Fanagoria

Fanagoria (, myös , , , , , ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Skyytiassa nykyisen Venäjän alueella. Se sijaitsi lähellä nykyistä Krasnodarin aluepiirin Sennoita.
Maantiede.
Fanagorian kaupunki sijaitsi Sindikessä eli nykyisellä Tamanin niemimaalla Mustanmeren koillisrannalla, toisin sanoen Kimmeroksen Bosporoksen (nyk. Kertšinsalmi) itäpuolella.
Kaupunki oli rakennettu nykyisen Tamaninlahden etelärannikolla olleelle saarelle, jonka muodostivat Antikites-joen (nyk. Kuban) kaksi haaraa, joista toinen laski Mustaanmereen ja toinen Asovanmereen. Kuban muodostaa ennen mereen laskemistaan järven, joka tunnettiin antiikin aikana nimellä Korokondamitis ja nykyään Kubanskoi Liman. Fanagoria sijaitsi tämän järven vasemmalla rannalla. Kaupunki levittäytyi kahdelle tasanteelle. Sen pinta-ala oli noin 75 hehtaaria, joista noin 25 hehtaaria on nykyisin veden alla. Alueen alempi osa muodosti kaupungin keskustan, ja siellä sijaitsi myös kaupungin akropolis.
Fanagorian kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 200–500 neliökilometriä, vaikkakaan aluetta ei tunneta kovin hyvin. Alueella on mahdollisesti ollut useita kyliä. Varmuudella on tunnistettu kaksi alueella ollutta suurta maatilaa.
Historia.
Fanagorian paikka on ollut asuttu viimeistään 1000-luvulla eaa. Fanagorian kaupunki oli kreikkalainen siirtokunta, jonka perustivat Teoksesta tulleet siirtokuntalaiset, jotka pakenivat persialaisia johtajansa Fanagoroksen johdolla. Näin kaupungin perustaminen voidaan ajoittaa arkaaiselle kaudelle noin vuoteen 545–540 eaa., ja arkeologiset löydöt vahvistavat tämän. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Fanagoritēs" ().
Kaupunki kasvoi merkittäväksi kauppakeskukseksi, joka välitti Mustanmeren pohjoisrannikon ja Kaukasuksen eteläpuolisten alueiden välistä kauppaa. Vuodesta 480 eaa. lähtien Fanagoria kuului arkhaianaktidien hallitsemaan Bosporoksen valtakuntaan ja Pantikapaionin alaisuuteen. Se säilytti kuitenkin poliksen asemansa, kuten sen arkonttien arvonimet piirtokirjoituksissa osoittavat. Bosporoksen kuninkaat valitsivat sen Aasian-puoleiseksi pääkaupungikseen, kun taas Pantikapaion toimi heidän Euroopan-puoleisena keskuksenaan. Kaupunki löi omaa hopearahaa 400- ja 300-luvuilla eaa. ja jälleen 200-luvun eaa. lopulta lähtien. Kaupungin suurin kukoistuskausi ajoittuu 300-luvulle eaa.
Mithridates VI valloitti Fanagorian 100-luvulla eaa. Vähän ennen hänen kuolemaansa kaupungissa puhkesi kapina häntä vastaan. Kapinalliset valtasivat kaupungin ja pakottivat Mithridateen pojat, jotka pitivät hallussaan linnoitusta, antautumaan.
Fanagoria tuhoutui hunnien tai avaarien hyökkäyksessä 500-luvulla jaa. Kaupunki kuitenkin elpyi ja oli merkittävä keskus vielä keskiajalla. Myöhemmin kaupungin muinaisjäännöksiä on hävittänyt myös Kiovan Rusin Tmutarakanin siirtokunnan perustaminen.
Rakennukset ja löydökset.
Fanagorian kaupunki oli ympäröity muurein, joiden varhaisin vaihe ajoitetaan 400-luvun eaa. lopulle. Muurit oli ladottu luonnonkivistä, ja niistä on säilynyt osia, mukaan lukien kaupunginporttien jäänteitä.
Arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. kaupunki sijaitsi pääosin sen ylemmällä tasanteella. Sillä oli suorakulmainen asemakaava, jonka koko oli noin 440–450 × 500 metriä eli noin 20–22,5 hehtaaria. 400-luvulla eaa. kaupunki levittäytyi kohti etelää ja lopulta täyttämään myös alueen ylemmän ja alemman tasanteen välillä. 300-luvulla eaa. kaupunki levittäytyi itään päin.
Kaupungin merkittävin rakennus oli Afrodite Apaturialle omistettu temppeli. Nimen alkuperä selitettiin myytillä, jonka mukaan jumalatar, jonka kimppuun gigantit olivat hyökänneet, piilotti sinne Herakleen, joka sitten surmasi heidät yksi kerrallaan (, ”murhata petoksen kautta”). Erään säilyneen piirtokirjoituksen mukaan Bosporoksen kuningas Sauromates korjautti temppelin. Temppelin arvellaan sijainneen kaupungin ulkopuolella muualla Tamanin niemimaalla. Kukkulalla lähempänä kaupunkia oli toinen, Afrodite Uranialle omistettu temppeli. Afroditen kultin lisäksi kaupungissa tiedetään olleen kultit ja näin oletettavasti pyhäköt myös Artemiille, Demeterille, Korelle, Apollonille ja Dionysokselle.
Kaupungin muihin löydöksiin lukeutuu muun muassa gymnasion, joka ajoitetaan 200-luvulle eaa.; heroon, josta on säilynyt maalattuja koristeita; sekä päällystettyjä katuja, kaivoja, vesijohtoja ja suorakulmaisten, tiilikattoisten talojen perustuksia. Varhaisen keisariajan ajoilta on löydetty viininvalmistukseen liittyviä rakenteita sekä kylpyläksi oletetun rakennuksen jäänteitä.
Fanagorian läheisyydestä on löydetty paljon hautoja. Merkittävimpiä ovat Bolšaja Bliznitsan hautakumpu sekä Vasiurinavuoren kurgan-haudat. Bolšaja Bliznitsan hautakumpu on noin 15 metriä korkea ja sen ympärysmitta on noin 350 metriä. Se ajoittuu 300-luvun eaa. lopulle, ja siitä on löydetty viisi erillistä hautaa. Vasiurinavuorella Fanagorian eteläpuolella on 300–200-luvuille eaa. ajoittuva kurganketju. Näistä merkittävin hauta ajoittuu 200-luvulle eaa.
Haudoista on löydetty paljon esineistöä, jotka osoittavat kaupungin olleen yhteydessä kreikkalaisen maailman suuriin keskuksiin. Keramiikkalöytöihin lukeutuu muun muassa joonialaisia, attikalaisia ja thasoslaisia vaaseja. Alueella oli kuitenkin varhaisista ajoista lähtien myös merkittävää paikallista keramiikantuotantoa, joka jäljitteli kreikkalaisia esikuvia. Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on esillä Eremitaašissa Pietarissa sekä Puškin-museossa Moskovassa.