Louhukankaan tuulivoimapuisto

Louhukankaan tuulivoimapuisto on Etelä-Pohjanmaalla Alajärven kohde sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 23 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 143 megawattia ja vuosituotanto on noin 380 gigawattituntia . Tuulivoimapuiston on rakentanut ja sen omistaa Ilmatar Alajärvi-Louhukangas Oy.
Tuulivoimapuiston lähellä toimii Möksyn tuulivoimapuisto, joka kehitettiin rinnan tämän tuulipuiston kanssa. Näillä tuulipuistoilla ovat valmiina eri kokonaisuudet ja niiden omistaa eri yhtiöt, jotka ovat Ilmatar Energyn tytäryhtiöitä.
Yleistä.
Tuulipuisto sijaitsee Alajärven itäosissa Soinin kuntarajan lähialueilla, jotka jäävät Nälkämäen eteläpuolelle sekä Kortekylän ja Myllyperän itäpuolelle. Voimalat on sijoitettu metsäalueelle kauaksi asutuksesta. Alueella sijaitsee sellaisia paikannimiä kuin Lohukangas, Moukarinharju, Ojakangas, Honkineva, Niemikangas, Karjankujanneva, Honkikangas, Taatinkallio ja Taatinneva. Tuulipuiston pituus on 4,0 kilometriä, leveys 3,2 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on noin 8,5 neliökilometriä. Voimaloiden perustusten korkeudet vaihtelevat länteen päin kallistuvassa maastossa. Ne sijaitsevat 145–172 metrin korkeudella mpy.
Tuulivoimalaitokset ovat tanskalaisen Vestaksen valmistamaa V162−6.2MW-mallia, jonka napakorkeus on 139 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 162 metriä, ja jonka kapasiteetti on 6,2 megawattia.
Tuulipuistosta on tieyhteys Iiruun ja Kortekylän väliselle paikallistielle, joka haarautuu Iiruussa valtatiestä 16. Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan maakaapeleissa 20 kilovoltin jännitteellä alueen keskellä sijaitsevalle uudelle sähköasemalle. Sähköasema on kytketty alueen läpi kulkeneeseen 110 kilovoltin siirtolinjaa, joka vie sähkön Alajärven sähköasemalle.
Historiaa.
Suunnittelu.
Louhukankaan ja Möksyn hankkeet aloitettiin yhteistyössä toisen osapuolen kanssa, mutta syyskuussa 2020 Ilmatar osti hankkeen kokonaan itselleen. Yhtiössä Ilmatar Windpower Oyj oli heti alussa ajateltu toteuttaa Louhukankaan ja Möksyn alueiden YVA-selostus yhteismenettelynä. Ilmoitus siitä saapui Etelä-Pohjanmaan ELY-keskukseen elokuussa 2013. Yhteisalue ulottui tuolloin Alajärven ja Kyyjärven kuntien alueille, joiden kokonaispinta-ala oli Louhun osalta 1 200 hehtaaria ja Möksyn osalta myös 1 200 hehtaaria. Tavoitteena oli sijoittaa 23 tuulivoimalaa Louhun alueelle ja 17 tuulivoimalaa Möksyn alueelle. Toteuttamisvaihtoehtoina oli yhteinen alue, kaksi erillistä aluetta, vain toinen alueista tai ei ollenkaan tuulivoimapuistoalueita. Louhun ja Möksyn alueiden välimatka oli 3–4 kilometriä ja niitä erotti Soinin Lehdonperän alueet. Alueen tuulisuus on 6,3 metriä sekunnissa noin 100 metrin korkeudella maasta. Lakeaharjun säätutkan kantaman reuna sijaitsi voimala-alueella. Ohjelmasta annettiin joulukuussa 2013 yhteysviranomaisen lausunto.
Tämän jälkeen laadittiin YVA- menettelyn mukainen selostus, joka annettiin ELY-keskukselle maaliskuussa 2014. Sekin oli laadittu kummallekin tuulipuistolle yhteisenä. Voimaloiden suurin määrä oli selostuksessa 42 tuulivoimalaitosta, koska Möksyn alueelle kaavailtiin nyt 19 tuulivoimalaa. Tähän yhteysviranomainen antoi lausuntonsa heinäkuussa 2014. Siinä mainittiin, että tarvittava maakuntavaihekaava olisi nähtävillä syksyn 2014 ja että maakuntavaltuusto päättää sen vahvistamisesta loppuvuonna 2014. Menettelyssä luettiin myös kuusi mielipidettä, jotka oli allekirjoittanut yli 100 ihmistä. Niissä kaikissa ehdotettiin voimaloiden lukumäärien vähentämistä tai siirtämistä kauemmaksi asutuksesta.
Alajärven kaupunginvaltuusto hyväksyi Louhukankaan tuulivoima-alueen osayleiskaavan tammikuussa 2016. Siitä kuitenkin valitettiin Vaasan hallinto-oikeuteen vedoten puutteellisiin selvityksiin ja virheelliseen aluerajaukseen, mutta oikeus hylkäsi kesäkuussa 2016 tämän valituksen. Vaasan hallinto-oikeuden päätöksestä valitettiin Korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Siellä päätettiin kesäkuussa 2017 jättää hallinto-oikeuden päätökset voimaan lukuun ottamatta oikeuden tutkimatta jättämispäätöksiä soinilaisten maanomistajien taholta ja joitakin tuulivoimaloiden sijoitteluongelmia. Muitakin valituksia esitettiin ja ehkä tärkeimpänä aivan lopuksi tyytymättömyys rakennustarkastajan kaavasta poikkeavan luvan antaminen tuulivoimaloiden koon kasvattamiselle. Esimerkiksi kaavassa esitettyjä tuulivoimaloiden kapasiteetin ja tuuliturbiinin halkaisijan kokoa haluttiin kasvattaa ylittämättä kuitenkaan 220 metrin enimmäiskorkeutta. Korkein hallinto-oikeus tutki asiaa ja totesi valituksen hylätyksi. Oikeuden saamien tietojen mukaan voimaloiden tehoksi ilmoitettiin 6,0 megawattia. Toteutuneet voimalat ovat Louhukankaalla olleet 6,2 megawattia ja Möksyssä 6.0 megawattia . Kun kaavapäätös vihdoinkin oli lainvoimainen, kirjoitettiin tiedostusvälineissä tuulipuistoon tulevan 42 voimalaitosta, joista 27 tulisi Louhuun ja 15 Möksyyn.
Rakentaminen.
Tuulivoimapuistossa on ollut voimassa oleva rakennuslupa huhtikuussa 2021. Vielä elokuussa 2021, jolloin tuulipuiston omistuspohja laajeni, oli yhtiö hankkimassa Vestasin V162-6.0MW-voimaloita sekä Louhukankaalle että Möksyyn. Tuulipuiston rakennustyöt oli tarkoitus aloittaa lokakuussa 2021. Tuulivoimapuisto valmistui samaan aikaan Möksyn tuulipuiston kanssa joulukuussa 2023.
Omistuspohja.
Tuulipuiston suunnittelua ja rakentamista varten perustettiin Ilmatar Alajärvi-Louhukangas Oy, joka oli Ilmatar Energy Oy:n tytäryhtiö. Elokuussa 2021 osti Kansai Electric Power Company 49 % yhtiön osakkeista. Ilmattarelle jäi 51 % enemmistöosuus. Samaan aikaan Ilmatar kuitenkin ilmoitti, että se jää tuulivoimapuiston omistajaksi puiston koko elinkaareksi.
Tuulivoimapuiston tuottamalle energialle on hankittu pitkäaikainen ostaja niin kutsutun PPA-sopimuksen avulla.
Jatko.
Tuulivoimapuisto on tarkoitus kehittää niin kutsutuksi hybridipuistoksi, jossa tuotetaan sähköenergiaa sekä tuulivoimalla että aurinkovoimalla. Ilmatar on saanut hankkeen laajennukselle EU/RRF-tukirahaa 19,5 miljoonaa euroa. Kaavailuissa on 150 MWp:n aurinkopuisto, joka jakautuu Möksyn ja tämän puiston kesken. Tuotannon tasaamista kokeillaan 25MW/50MW-akkuvarastolla. Laajennuksen pitäisi valmistua vuonna 2026.