Kreikan presidentti

Kreikan presidentti () on Kreikan valtionpäämies. Kreikan parlamentti valitsee presidentin viiden vuoden välein. Presidentin tehtäviin kuuluu muun muassa toimia asevoimien ylipäällikkönä sekä nimittää pääministeri. Nykyinen presidentti on vuodesta 2025 lähtien Konstantínos Tasoúlas.
Presidentin virka-asunto on Ateenan keskustassa sijaitseva presidentinpalatsi.
Valinta.
Kreikan presidentti valitaan Kreikan perustuslain säätämässä järjestyksessä. Presidentin valitsee Kreikan 300-jäseninen parlamentti. Presidentistä äänestetään tarvittaessa viisi kertaa. Ensimmäisellä ja toisella äänestyskerralla valituksi tulee ehdokas, joka saa vähintään kaksi kolmasosaa äänistä eli 200 ääntä. Mikäli kukaan ehdokkaista ei täytä vaatimusta kahdella ensimmäisellä äänestyskerralla, järjestetään kolmas äänestys, jossa riittää kolme viidesosaa äänistä eli 180 ääntä. Neljännellä kierroksella valintaan tarvitaan ehdoton enemmistö eli 151 ääntä. Viidennellä kierroksella
äänestetään kahden eniten ääniä saaneen välillä, ja enemmän ääniä saanut valitaan suhteellisella enemmistöllä. Äänestykset suoritetaan viiden päivän välein.
Aiemmassa, vuoteen 2019 saakka käytössä olleessa vaalitavassa äänestyskierroksia oli yhteensä korkeintaan kuusi. Ensimmäiset kolme kierrosta olivat kuten nykyisinkin. Mikäli kukaan ehdokkaista ei saanut vaadittua äänimäärää kolmannellakaan kerralla, parlamentti hajotettiin ja järjestettiin uudet parlamenttivaalit. Uuden parlamentin kokoonnuttua suoritettiin jälleen korkeintaan kolme äänestystä, joista ensimmäisellä kerralla tarvittiin 180 ääntä ja toisella ehdoton enemmistö eli 151 ääntä. Kolmannella kerralla äänestettiin kahden eniten ääniä saaneen välillä, ja enemmän ääniä saanut valittiin.
Presidentiksi valittavan tulee olla 40 vuotta täyttänyt, äänioikeutettu, kreikkalaista syntyperää joko isän tai äidin puolelta sekä Kreikan kansalainen vähintään viisi vuotta ennen valintaa.
Presidentti voidaan valita virkaansa uudelleen yhden kerran, toisin sanoen presidentti voi toimia virassa korkeintaan kaksi kautta eli kymmenen vuotta. Toimikautta voidaan jatkaa sodan aikana tai seuraavan presidentin valinnan viivästyessä. Virkaanastujaisseremoniassa presidentti vannoo perustuslaissa säädetyn valan.
Valtaoikeudet.
Kreikan presidentti säätelee muodollisesti valtion instituutioiden toimintaa ja toimii näin seremoniallisena valtionpäänä. Todelliset valtaoikeudet ovat rajalliset verrattuna pääministeriin ja muihin ministereihin.
Presidentti edustaa Kreikkaa ulkomailla, julistaa tarvittaessa sodan, määrää liikekannallepanosta ja solmii rauhansopimukset, liittosopimukset sekä sopimukset kansainväisten organisaatioiden jäsenyydestä, vaikkakin tosiasiallisena toimijana tällöin on hallitus. Presidentti nimittää pääministerin, ministerit ja varaministerit, sekä vapauttaa hallituksen tehtävistään sen erottua tai menetettyä parlamentin luottamuksen.
Presidentti kutsuu parlamentin kokoontumaan valtiopäiville kerran vuodessa sekä tarvittaessa. Presidentti voi hajottaa parlamentin ja määrätä uudet parlamenttivaalit, mikäli parlamentin luottamusta nauttivaa hallitusta ei kyetä muodostamaan. Presidentti voi määrätä kansanäänestyksen merkittävissä kysymyksissä hallituksen esityksestä. Presidentti allekirjoittaa lait ja hyväksyy samalla niiden säätämisen lainmukaisuuden. Presidentillä on veto-oikeus parlamentin tekemiin lakiesityksiin sekä oikeus säätää tietynlaisia asetuksia.
Presidentti on Kreikan asevoimien ylipäällikö. Hän voi myöntää kunniamerkkejä kotimaisille ja ulkomaisille saajille. Presidentti ottaa vastaan ulkomaisten diplomaattien akkreditointikirjeet ja antaa kreikkalaisten ulkomaille lähtevien diplomaattien akkreditointikirjeet. Presidentti voi armahtaa rikoksista tuomittuja tietyissä rajoissa.