Mormon

Mormon on "Mormonin kirjassa" esiintyvä hahmo. Hänen kerrotaan olleen muinaisessa Amerikassa elänyt profeetta, sotapäällikkö ja historiankirjoittaja. "Mormonin kirja" on nimetty Mormonin mukaan, sillä hän on kirjan sisäisen selonteon perusteella teoksen pääasiallinen kirjoittaja. Kirjan kuvaamista tapahtumista ei kuitenkaan ole tieteellistä näyttöä, ja sekulaarit tutkijat pitävät Mormonia sepitteellisenä henkilönä.
"Mormonin kirjan" kertomus.
Tausta.
"Mormonin kirja" kertoo joukosta juutalaisia, jotka vuoden 600 eaa. tienoilla purjehtivat Jerusalemista Amerikkaan, missä heistä tuli suuri kansa. Keskinäisten riitojen vuoksi siirtolaiset jakautuivat kahdeksi keskenään sotivaksi ryhmäksi: vanhurskaiksi nefiläisiksi ja jumalattomiksi lamanilaisiksi.
"Mormonin kirjan" sisäisen kronologian perusteella profeetta Mormonin voi laskea eläneen noin vuosina 311–385 jaa. Hän on nefiläisten kantaisän Nefin jälkeläinen. Myös hänen isänsä nimi on Mormon. Hänet kuvataan isokokoiseksi, vakavamieliseksi ja nopeaälyiseksi mieheksi.
Mormonin mukaan on nimetty kaksi "Mormonin kirjan" kirjaa: Mormonin sanat ja Mormonin kirja. Ensin mainittu on Mormonin selonteko kirjoitustyöstään. Jälkimmäinen kertoo Mormonin elämästä ja nefiläisten tuhosta. Yhteensä "Mormonin kirjassa" on 15 osaa, jotka yhtä lukuun ottamatta on nimetty kirjoiksi. Ensimmäiset kuusi on teoksen mukaan käännetty suoraan Nefin pienistä levyistä. Moosian kirja, Alman kirja, Helamanin kirja, Kolmas ja Neljäs Nefi sekä Mormonin kirjan luvut 1–7 ovat käännös Mormonin tekemästä lyhennelmästä, joka perustui Nefin isoihin levyihin. Mormonin sanat on sijoitettu Nefin pienten levyjen ja Mormonin lyhennelmän väliin.
Elämäkerta.
Mormonin ollessa noin kymmenvuotias profeetta Ammaron kätkee nefiläisten aikakirjat ja alkaa kouluttaa Mormonista seuraajaansa. Ammaron kehottaa Mormonia tarkkailemaan nefiläisiä ja panemaan näiden teot mieleensä. Kun Mormon täyttää 24 vuotta, hänen tulee kaivertaa Nefin kultaisiin levyihin kansansa historia.
Yksitoistavuotiaana Mormon ja hänen isänsä matkustavat Sarahemlan maahan. Kansa lankeaa jumalattomuuteen, ja nefiläisten ja lamanilaisten välille syttyy sotia. Mormon koettaa tuloksetta saarnata kansalle. Mormonin ollessa viidentoista hänet asetetaan nefiläisten sotapäälliköksi. Kuusitoista täytettyään hän johtaa nefiläiset sotaan lamanilaisia vastaan. Lamanilaisten lukumäärä säikäyttää nefiläiset, jotka kieltäytyvät sotimasta ja perääntyvät. Perääntyessään Mormon kokoaa kohtaamansa nefiläiset isoksi yhtenäiseksi joukoksi. Lopulta hänellä on ylivoima lamanilaisiin nähden, ja hän voittaa nämä taistelussa.
Sodan kauhuista järkyttyneet nefiläiset katuvat pahuuttaan, mutta heidän parannuksensa jää väliaikaiseksi. Kun Mormon täyttää 24, syttyy jälleen sota ja nefiläiset ajetaan kotiseuduiltaan. Ammaronin ohjeiden mukaisesti Mormon hakee Nefin levyt ja kaivertaa niihin aikakirjan: ”täydellisen kertomuksen kaikesta jumalattomuudesta ja iljetyksistä”. Mormonin johdolla nefiläiset onnistuvat toistaiseksi pitämään lamanilaisten hyökkäykset kurissa ja solmivat rauhan, jossa Pohjois-Amerikka jää nefiläisille ja Etelä-Amerikka lamanilaisille. Rauha ei kestä kymmentäkään vuotta, kun lamanilaiset hyökkäävät uudestaan, mutta Mormon torjuu ensimmäiset hyökkäykset. Voitokkaat nefiläiset ylpistyvät, jolloin Mormon kieltäytyy johtamasta heitä enää.
Nefiläisten ja lamanilaisten välinen sota jatkuu ja kallistuu lopulta lamanilaisten eduksi. Mormon pakenee muiden nefiläisten mukana. Mukaansa hän ottaa Ammaronin kätkemät aikakirjat. Hän suostuu jälleen johtamaan nefiläisiä, muttei enää usko voiton mahdollisuuteen. Perääntyminen jatkuu vuosien ajan, ja lamanilaiset surmaavat kaikki kiinni saamansa nefiläiset. Viimeinen suuri taistelu käydään Kumoran kukkulalla, jonne Mormon kokoaa kansansa eloonjääneet. Mormon, joka on jo vanha mies, hautaa nefiläisten aikakirjat Kumoran kukkulaan estääkseen niiden päätymisen lamanilaisten käsiin. Pienen osan levyistä hän antaa pojalleen Moronille. Kumoran taistelu päättyy nefiläisten joukkomurhaan. Eloon jää vain 24 nefiläistä, joukossa Mormon ja Moroni.
Lamanilaiset metsästävät harvoja eloonjääneitä nefiläisiä. Myös Mormon surmataan taistelussa. Moroni viimeistelee isänsä aikakirjan.
Historiallisuus.
Mormonit ovat perinteisesti katsoneet "Mormonin kirjan" kuvaavan todellisia henkilöitä ja tapahtumia. Kirjan kertomuksen tueksi ei kuitenkaan ole tieteellistä näyttöä, ja sekulaarit tutkijat pitävät sitä 1800-luvulla sepitettynä fiktiona.
Mormonismin perustaja Joseph Smith kirjoitti 1834, etteivät ”tämän sukupolven oppineisuus ja viisaus” voi selittää sanan Mormon merkitystä. Smith itse tarjosi tulkinnan ’enemmän hyvää’, mikä hänen mukaansa palautui englannin sanaan "more" (’enemmän’) ja egyptin sanaan "mon" (Smithin mukaan ’hyvä’). Tulkinta oli mahdollisesti tarkoitettu vertauskuvalliseksi. Smithin kuoltua "Mormonin kirjan" historiallisuuteen uskovat tutkijat ovat etsineet Mormonille etymologiaa, joka palautuisi muinaisen Lähi-idän kieliin, mutta eivät ole päässeet yksimielisyyteen sanan merkityksestä tai alkukielestä.