Piilolammi

Piilolammi on Uudellamaalla Hyvinkäällä sen keskustaajaman länsipuolella sijaitseva lampi. Lampi on suosittu ulkoilualue.
Maantietoa.
Piilolammi on 500 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Se sijaitsee Usmin järvialueella Suolijärven ja Usminjärven puolivälissä, noin kuusi kilometriä rautatieasemalta länteen päin. Se on muodostunut kallioisen mäkialueen kalliomurroksessa sijaitsevaan laaksoon. Laakso alkaa pohjoisessa Kypäräsuon pohjoispuolelta ja päättyy etelässä Pikku-Piilolle. Laakson pohjoisosat ovat suomaata, jota kutsutaan Piilonsuoksi. Eteläpuolella suo muuttuu metsämaaksi 150 metrin jälkeen. Lammen itärannat ovat jyrkkärinteisiä ja paikoitellen jopa jyrkänteisiä. Länsirannat ovat vaihtelevampia, mutta siellä on useita jyrkänteitä. Lammen eteläosassa on vesinäytteiden ottopaikka, jossa on 6,5 metriä syvää . Lammessa ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Lampi on muodostaan lähes suora, mutta keskellä länsirantaa lammelle työntyy lyhyt niemeke. Lammen ympäri kiertää kävelypolku ja sen koillis- ja lounaisrannassa on nuotiopaikat retkeilijöille. Itärannassa on lisäksi kaksi rakennusta, jotka ovat aikaisemmin olleet metsätyömaakämppänä . Noin 200 metrin päähän etelärannasta tulee etelästä tie, jossa on kauempana liikennettä rajoittava puomi. Tie alkaa Kuumolan ja Kytäjän väliseltä yhdystieltä 1361.
Virkistysarvoja.
Piilolammi sijaitsee Usmin järvialueen sisällä ja monet Hyvinkään kaupungin ylläpitämät merkityt reitit kulkevat sen kautta. Lammella on kahden toimijan järjestämiä palveluita. Lammen pohjoispäässä on Metsähallituksen rakentama tulentekopaikka ja itärannan entisen metsäkämpän ympäristössä sijaitsee käymälä. Lammen eteläpäässä on Uudenmaan virkistysalueyhdistyksen palveluita. Yhdistyksellä on käytössään alueita, jotka eivät sisälly Metsähallituksen omistamaan Natura-alueeseen. Siellä sijaitsee keittokatos ja tulentekopaikka sekä laituri. Yhdistyksellä on näiden lisäksi etelämpänä tien varressa puuvajat, tulentekopaikat ja käymälät. Auton voi jättää puomilla sijaitsevalle paikoitusalueelle.
Luontoarvoja.
Natura-alue.
Piilolammi sisältyy vesialueineen Kytäjän-Usmin metsäalueeseen, joka on Metsähallituksen alainen alue ja joka sisältyy Suomen Natura 2000-ohjelmaan (FI0100051, 22,66 km²). Vain lammen lounaisrannat on rajattu pois suojelualueelta. Boreaalinen luonnonmetsä esiintyy pienialaisesti Piilolammin länsipuolisella aarnialueella. Piilonojan lehto, joka sijaitsee etelämpänä, on kärsinyt jonkin verran hakkuista, mutta alueelta on tavattu Uudellamaalla uhanalaista korpisorsimoa sekä lehtoneidonvaippaa ja alueen läheisyydestä kirkiruohoa.
Vedenlaatu.
Piilolammi on ollut mukana Hyvinkään pintavesien seurantaohjelmassa, jossa vesinäytteitä on otettu noin kuuden vuoden välein vuosina 2007, 2013 ja 2019. Vesinäyte otetaan yhden metrin ja 6,5 metrin syvyydestä maalis- ja elokuussa. Niiden perusteella Piilolammesta voidaan todeta seuraavaa (suluissa oma lähde ). Lammen vesi on hapanta ja sen happamuustaso on pH 5,5 (vaihtelua pH 5,2–5,9). Tämä heikentää kalojen lisääntymiskykyä. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on ollut heikko (alle 0,1 mmol/l), mutta se on viime mittauksessa hieman parantunut. Lammen vesi on erittäin ruskeaa ja mittaustulosten perusteella vedenväri (140–210 mg Pt/l) ja humuspitoisuus ovat molemmat kasvussa. Veden rautapitoisuus on vaihdellut 200–460 μg/l . Vesi on sameaa (0,33–0,92 FTU) ja vuonna 2019 mitattiin näkösyvyydeksi 0,9 metriä. Humuspitoisuuden kasvu on nostanut veden kokonaistyppipitoisuuden tasolle 700–800 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l). Kokonaisfosforipitoisuus on pystytellyt arvoissa 16–19 μg/l, eli on lievästi rehevöityneen järven tasoa. Lampi on tuulilta suojassa ja siksi sen vesi pääsee lämpötilakerrostumaan kesäisinkin. Harppauskerros muodostuu noin kolmen metrin syvyyteen. Alusvedessä on fosforipitoisuudet alkaneet kasvaa. Lammen levätuotantoa kuvaava klorofylli a-pitoisuus on ollut 10–16 μg/l, joka viittaisi reheviä kasvuolosuhteita. Vedenlaadun perusteella Piilolammin käyttökelpoisuus on tyydyttävä. Valuma-alueen pinta-ala suhteessa lammen tilavuuteen nähden on suuri, joten lammen vesi vaihtuu nopeasti. Veden humusleima heikentää käyttökelpoisuutta ja koko vesipatsaassa on lievää happivajausta kesäkaudella. Se johtuu orgaanisen aineksen hapenkulutuksesta.
Vesistösuhteet.
Piilolammi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueella (21.03), jonka Kytäjoen alaosan alueeseen (21.031) lampi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on 112 hehtaaria. Lampeen ei ole johdettu koillispuolelta Piilonsuolta suo- tai metsäojia. Lammen lounaispuolella on ojitettu suo, josta alkaa Pikku-Piilon lammen kautta Piilonojaan johtava uomaverkosto, joka laskee lopuksi Kytäjokeen. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,3 metriä mpy (N2000).