Uskonto Mikkelissä

Tämä artikkeli käsittelee Mikkelin uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Mikkelin kaupungissa 71,4 prosenttia asukkaista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 1,9 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 26,7 prosenttia väestöstä. 
Historia.
Mikkelin alueella toiminut Suur-Savon eli Savilahden emäseurakunta on mainittu ensimmäisen kerran vuonna 1329. Tästä seurakunnasta on muodostettu Juvan kappeli vuonna 1442, Ristiina vuonna 1649 ja Hirvensalmen kappeli vuonna 1653. Kun Mikkelin kaupunki perustettiin vuonna 1838, seurakunnasta tuli Mikkelin maa- ja kaupunkiseurakunta. Päätös kaupungin irrottautumisesta tehtiin vuonna 1891 ja yhdistetty seurakunta hajosi kaupungin irrottautumiseen toteutumiseen vuonna 1908.
Uskonnollisen vapauden aika.
Uskonnollinen vapaus lisääntyi vuonna 1869, kun vapaan seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti kumottiin. Vuonna 1889 sallittiin myös siirtyminen pois luterilaisesta kirkosta. Vapaakirkollinen liike vakiinnutti toimintansa Mikkelissä vuoden 1889 aikana Anna Massisen ja Ilma Mansnerin työn kautta. Mikkelin vapaaseurakunta järjestäytyi itsenäiseksi paikallisseurakunnaksi vuonna 1906 ja rukoushuone "Bethel" valmistui vuonna 1911. Metodismin piirissä Mikkeliin kehittyi 1900-luvun alussa Mikkelin metodistiseurakunta. Metodisteilla oli kannatusta 1920-luvulle tultaessa myös maaseutuseurakuntien alueella.
Mikkelin kaupunkiseurakunta vaihtoi myöhemmin nimensä tuomiokirkkoseurakunnaksi. Seurakuntaan muodostui 1900-luvun loppupuolella neljä piiriä: eteläinen, keskustan, Lehmuskylän ja Lähemäen piirit. Anttolan seurakunta, Mikkelin maaseurakunta ja Mikkelin tuomiokirkkoseurakunta muodostivat Mikkelin seurakuntayhtymän vuoden 2001 alusta.
Protestantismi.
Luterilaisuus.
Evankelis-luterilainen kirkko.
Mikkelissä toimii yksi evankelis-luterilainen seurakunta, Mikkelin tuomiokirkkoseurakunta, jonka toiminta kattaa koko Rovaniemen alueen. Mikkelin tuomiokirkkoseurakuntakuuluu Mikkelin hiippakunnan alaiseen Etelä-Savon tuomiorovastikuntaan. Mikkeli toimii myös Mikkelin hiippakunnan keskuspaikkana ja sen tuomiokapituli sijaitsee kaupungissa. 
Herätysliikkeet.
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii erityisesti viidesläisyys ja Kansanlähetyksen kannatus on kaupungissa suhteellisesti maan korkeimpia. Kansanlähetyksen piirissä Mikkelissä toimii Etelä-Savon Kansanlähetys, joka järjestää toimintaa Sanan Leipä-keskuksessa sekä seurakunnan tiloissa.
Lestadiolaisuuden piirissä Mikkelissä toimii vanhoillislestadiolainen Mikkelin rauhanyhdistys. Lisäksi Esikoislestadiolaisilla on Mikkelissä rukoushuone ja Esikoiset järjestää Mikkelissä seuratoimintaa. Muista herätysliikkeistä Mikkelissä toimii Herättäjä-Yhdistys, jonka paikallisosasto on Mikkelin paikallisosasto.
Muut luterilaiset kirkot.
Suomen evankelisluterilaisella lähetyshiippakunnalla on Mikkelissä Tiituksen luterilainen seurakunta.
Vapaakirkollisuus.
Vapaakirkollinen liike on toiminut Mikkelin seudulla 1800-luvun lopulta lähtien. Mikkelissä vieraili alkuaikoina useita saarnaajia. Mikkelin vapaaseurakunta järjestäytyi itsenäiseksi paikallisseurakunnaksi vuonna 1906 ja seurakunnan rukoushuone "Bethel" valmistui vuonna 1911. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkkoon.
Helluntailaisuus.
Helluntailiikkeen toiminta saapui Mikkeliin 1930-luvulla ja keskeisiä henkilöitä liikkeen vakiintumisessa olivat Sandra Kinnunen ja Katri Mäkelä. Mikkelin helluntaiseurakunta perustettiin vuonna 1933. Vuonna 1936 Mikkeliin saapui Lauri Heimonen, jonka työtoveriksi tuli seuraavana vuonna hänen veljensä Niilo Heimonen.
Katolinen kirkko.
Roomalaiskatolisen kirkon piirissä Mikkeli kuuluu Kuopiossa keskuspaikkaansa pitävän Pyhän Joosefin seurakunnan toiminta-alueeseen. Katolinen seurakunta järjestää Mikkelissä säännöllistä toimintaa ortodoksisen seurakunnan tiloissa.
Ortodoksinen kirkko.
Konstantinopolin patriarkaattiin kuuluvan Suomen ortodoksisen kirkon alaisuudessa Mikkelissä toimii Saimaan ortodoksinen seurakunta, jonka hallinnollinen keskus on Varkaudessa. Ortodoksisella seurakunnalla on Mikkelissä Pyhän ylienkeli Mikaelin kirkko.
Mormonit.
Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon Mikkelin seurakuntakeskus sijaitsee Kalevankankaan kaupunginosassa Päämajankadulla. Mikkelissä toimiva vaarnaseurakunta on nimeltään Mikkelin lähetysseurakunta. Seurakunta kuuluu Jyväskylän vaarnan alaisuuteen.
Kulttuuri.
Kulttuuriperintö.
Kansallisarkiston Mikkelin toimipiste säilyttää runsaasti ortodoksisten seurakuntien arkistoaineistoa, pääasiassa ajalta ennen 1950-lukua. Ortodoksinen kirkko on keskittänyt arkistojensa säilytyksen Mikkeliin. Ilomantsin, Joensuun ja Taipaleen seurakuntien osalta Mikkelissä säilytetään väestörekisteriasiakirjoja.
Tapahtumat.
Mikkelissä on järjestetty useita kristillisiä suurtapahtumia. Herätysliikkeiden tapahtumista Mikkeli on isännöinyt Kansanlähetyspäiviä vuonna 1985 sekä herännäisten Herättäjäjuhlia kolme kertaa vuosina 1922, 1949 ja 1975.