Pekka Katajan murhayritys

Pekka Katajan murhayritys oli henkirikoksen yritys, joka kohdistui perussuomalaisten kunnallispoliitikkoon ja eduskunta-avustajaan Pekka Katajaan Jämsän Jämsänkoskella 17. heinäkuuta 2020. Teosta oli aluksi epäiltynä ja vangittuna kaksi äärioikeistolaista henkilöä, joista molemmat vapautettiin syytteistä ilman näyttöä rikoksesta. Kolmas äärioikeistolainen epäilty joutui oikeuteen helmikuussa 2021.
Katajan murhayritystä pidetään poikkeuksellisena, koska se on ensimmäinen Suomessa tapahtunut poliittisen murhan yritys lähes sataan vuoteen.
Uhri.
Pekka Kataja (s. 1961) on yksityisyrittäjä, joka lähti politiikkaan vuonna 1983. Hän oli 1980–1990-luvuilla kaupunginvaltuuston jäsen yhteensä 12 vuoden ajan perussuomalaisten edeltäjän SMP:n edustajana. Vuosituhannen vaihteessa Kataja jättäytyi pois poliittisesta toiminnasta lähes kokonaan, ollen mukana vain Timo Soinin presidentinvaalikampanjan tukijoukoissa 2006 ja perussuomalaisten eduskuntavaalikampanjassa 2007. Kunnallisvaaleissa 2008 Kataja oli jälleen perussuomalaisten ehdokkaana ja hänet valittiin Jämsän kaupunginvaltuustoon. Vuonna 2012 Kataja valittiin perussuomalaisten Keski-Suomen piirin piirisihteeriksi. Kataja edusti puolueessa niin sanottua vennamolaista siipeä, vaikkei kesän 2017 puoluekokouksen jälkeen siirtynytkään sinisten riveihin perussuomalaisten hajotessa. Vuodesta 2019 lähtien Kataja toimi kansanedustaja Jouni Kotiahon eduskunta-avustajana.
Tapahtumien kulku.
Katajan murhayritys tapahtui perjantaiaamuna 17. heinäkuuta 2020 hänen kotonaan Jämsänkoskella. Katajan kerrostaloasunnon ovikello soi noin 9.45. Ovelle mentyään hän kurkisti ovisilmästä ja näki miehen paketin kanssa. Hänen raotettuaan ovea mies ilmoitti tuomansa perussuomalaisten puoluetoimistosta pakettia Katajalle ja pyysi tätä todistamaan henkilöllisyytensä. Kataja kävi hakemassa olohuoneesta ajokorttinsa ja palasi ovelle, jolloin sivustalla ollut toinen mies työnsi oven kokonaan auki ja iski Katajaa vasaralla. Katajan paetessa asuntoon lyöjä seurasi häntä iskien Katajaa useita kertoja päähän. Katajan lyyhistyttyä maahan, myös paketin tuonut mies ryhtyi pahoinpitelemään häntä potkimalla. Kataja menetti tajuntansa, minkä jälkeen hyökkääjät poistuivat asunnosta. Hetken kuluttua Kataja heräsi verilammikosta ja hälytti apua. Katajalle aiheutui pahoinpitelystä lievä aivoverenvuoto, kallonmurtuma, kolme murtunutta kylkiluuta sekä murtunut peukalo. 
Hyökkäyksen jälkeen Kataja piilotteli neljässä eri paikassa, koska iskun tekijät olivat vielä vapaana.
Epäillyt.
Kataja kuvaili heti hyökkäyksen jälkeen hyökkääjää ”arabinnäköiseksi”, mutta selitti pian tarkoittaneensa kuvauksella ainoastaan ”tummaveristä suomalaista". Myöhemmin hän kertoi katuvansa sanavalintaansa ja kiisti tarkoituksenaan olleen väittää hyökkääjän olevan ulkomaalaistaustainen. Kolme päivää tapauksen jälkeen Kataja kertoi olevansa vakuuttunut, että tekijät ovat äärioikeistolaisia. 
11. syyskuuta poliisi ilmoitti vanginneensa kaksi miestä epäiltynä Katajan murhayrityksestä. Lokakuun alussa poliisi ilmoitti epäilevänsä murhan yrityksestä myös kolmatta miestä, ja kuun lopussa poliisi ilmoitti vanginneensa uuden henkilön rikoksesta todennäköisin syin epäiltynä. Syyskuussa vangituista miehistä toinen vapautettiin syyttömänä jo lokakuussa ja toinen puolestaan helmikuussa 2021 näytön puuttuessa.
Äärioikeistovaikuttaja Ala-Tuuhonen.
Toinen 11. syyskuuta vangituista oli äärioikeistovaikuttaja Tero Ala-Tuuhonen (s. 1976), joka sosiaalisen mediansa perusteella oli Soldiers of Odin -järjestön Jyväskylän osaston johtohahmoja sekä Kansallismielisen liittouman puheenjohtaja. Ala-Tuuhonen oli vuonna 2017 tuomittu vaarallisen esineen hallussapidosta, kun hänen hallustaan löytyi Jyväskylässä jousipatukka. 22. lokakuuta poliisi ilmoitti, ettei Ala-Tuuhosta enää epäillä murhan yrityksestä, ja hänet vapautettiin. Ratkaisu tehtiin esitutkinnan perusteella, mutta poliisi ei kertonut päätöksen yksityiskohdista.
Kaupunginvaltuutettu Torssonen.
11. syyskuuta vangittiin myös jyväskyläläinen kaupunginvaltuutettu ja kaupunginhallituksen jäsen Teemu Torssonen (s. 1981). Hän on Tuuhosen tavoin äärioikeistojärjestö Kansallismielisen liittouman jäsen. Torssonen on myös aikaisemmin tuomittu ampuma-aserikoksesta. Hänet valittiin Jyväskylän kaupunginvaltuustoon perussuomalaisten edustajana vuoden 2017 kuntavaaleissa. Samana vuonna Torssonen oli ehdolla puolueen puheenjohtajaksi, mutta vetäytyi Jussi Halla-ahon ilmoittauduttua mukaan. Vuonna 2019 hän tavoitteli myös puoluesihteerin paikkaa. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Torssonen oli ehdolla perussuomalaisten ehdokkaaksi, mutta piirihallitus ei äänestyksen jälkeen valinnut häntä. Kataja oli perussuomalaisten Keski-Suomen vaalipäällikkönä keskeisesti vaikuttamassa Torssosen ehdokkuuden hylkäämiseen. 
"Helsingin Sanomien" haastattelemat perussuomalaislähteet luonnehtivat Torssosta vallanhimoiseksi ja pelottavaksi. Hänen kerrottiin käyttäytyneen uhkaavasti kampanjoinnissaan sekä äänestysten jälkeen. Erityisesti naisten kerrottiin pelänneen Torssosta ja muutaman naisen jopa lopettaneen puoluetoiminnan Torssosen vuoksi. Lopulta Torssonen erotettiin perussuomalaisista vuonna 2019 toimintatapojensa ja käytöksensä johdosta. Virallisissa lausunnoissa syyksi ilmoitettiin, että Torssosen toiminta julkisuudessa vahingoitti puoluetta. Tämän jälkeen Torssonen on edustanut Jyväskylän kaupunginvaltuustossa omaa yhden miehen valtuustoryhmäänsä. Jyväskylän kaupunginhallitus halusi päästä eroon vakavasta rikoksesta epäillystä Torssosesta, mutta tämän kieltäydyttyä eroamasta, kaupunginvaltuusto erotti lokakuussa 2020 koko kaupunginhallituksen ja nimitti uuden, johon Torssosta ei enää valittu.
Marraskuussa poliisi ilmoitti löytäneensä Torssosen sormenjäljen Katajan asuntoon väkivallanteon yhteydessä jääneestä esineestä. Torssonen vapautettiin esitutkinnan valmistuttua 3. helmikuuta 2021. Valtionsyyttäjä Mika Appelsinin mukaan vangitsemiselle ei enää ollut perusteita, mutta häntä epäiltiin edelleen murhan yrityksestä ja törkeästä ampuma-aserikoksesta. Viikkoa myöhemmin Torssonen vapautettiin kaikista syytteistä Katajan murhayritykseen liittyen, koska hänen syyllisyydestään ei ollut näyttöä. Poliisi ei saanut selville, miten Torssosen sormenjälki oli päätynyt Katajalle toimitettuun pakettiin. Vuonna 2023 Valtiokonttori päätti maksaa Torssoselle 38 250 euron kärsimyskorvaukset aiheettomasta vangitsemisesta vuosina 2020–2021.
Halla-aholainen opettaja.
22. lokakuuta poliisi ilmoitti vanginneensa uuden henkilön rikoksesta todennäköisin syin epäiltynä. Vangittu on vuonna 1979 syntynyt Tuusulassa asuva mies, joka on Torssosen ystävä ja poliittinen tukija. Itseään halla-aholaiseksi luonnehtiva mies oli tutustunut Torssoseen asuessaan Jyväskylässä 2010-luvun alussa. Myöhemmin hän toimi Torssosen poliittisen tukiyhdistyksen puheenjohtajana. Mies on työskennellyt muun muassa vastuullisen yritystoiminnan opettajana ammattikorkeakoulussa. Lisäksi mies on tehnyt englanninkielisiä videoita verkossa toimivalle ruotsalaiselle äärioikeistokanavalle. 9. helmikuuta 2021 syyttäjä nosti häntä vastaan syytteen murhan yrityksestä ja törkeästä kotirauhan rikkomisesta. Miehelle vaadittiin 8–10 vuoden ehdotonta vankeusrangaistusta.
Oikeudenkäynti Keski-Suomen käräjäoikeudessa.
Keski-Suomen käräjäoikeus käsitteli juttua helmikuussa 2021 usean päivän ja päätyi 11. maaliskuuta 2021 hylkäämään tuusulalaismiehen syytteet. 
Hovioikeuskäsittely.
Syyttäjä valitti vapauttavasta tuomiosta hovioikeuteen. Käsittelyn piti alkaa 2022 maaliskuun alussa Vaasan hovioikeudessa, mutta istuntoa lykättiin ainakin syyskuulle syyttäjien pyynnöstä. Taustalla oli poliisin lisätutkinta perussuomalaisista erotetun Jyväskylän entisen kaupunginvaltuutetun Teemu Torssosen mahdollisesta osallisuudesta tapahtumiin. Torssosta oli epäilty aikaisemmin, mutta hänen puolisonsa kieltäytyi todistamisesta. Pari erosi riitaisesti vuoden 2021 kevään tai kesän aikana. Tämän jälkeen ex-puoliso suostui todistamaan. Hän kertoi päätöksen johtuneen siitä, että Torssonen on pahoinpidellyt häntä vuosien ajan ja manipuloinut häntä tekemään asioita puolestaan. Eron yhteydessä tapahtuneet keskustelut saivat puolison muuttamaan mielensä ja ”lopettamaan Torssosen suojelun”. Torssonen kielsi väitteet. Torssosen asianajaja kertoi, että Torssonen oli kutsuttu poliisikuulusteluihin 24. huhtikuuta 2020. Lisätutkinta ei kuitenkaan tuonut muutosta Torssosen syyttämättä jättämiseen.
Hovioikeus tuomitsi tammikuussa 2023 tuusulalaismiehen kuudeksi vuodeksi vankeuteen avunannosta Pekka Katajan murhan yritykseen sekä avunannosta törkeään kotirauhan rikkomiseen.
Käsittely korkeimmassa oikeudessa.
Korkein oikeus päätyi kumoamaan hovioikeuden tuomion elokuussa 2024. Se katsoi, että epäilty oli luovuttanut Katajaa pahoinpidelleille, tuntemattomaksi jääneille henkilöille autonsa ja osallistunut Katajan asuntoon pääsyssä harhautuksena käytetyn postipaketin käsittelemiseen. Ei kuitenkaan ollut osoitettu, että hän olisi ollut tietoinen Katajaan kohdistuvasta väkivaltarikoksesta tai asuntoon tunkeutumisesta, eikä hänen katsottu voineen pitää tätä todennäköisenä.
Esitutkinnan muita juonteita.
Marraskuussa 2020 poliisi ilmoitti tutkinnan yhteydessä paljastuneen, että Helsingin poliisilaitoksen ylikonstaapeli oli viestitellyt murhan yrityksestä epäiltynä olleen Ala-Tuuhosen kanssa. Viestien perusteella ylikonstaapelin epäillään syyllistyneen kiihottamiseen kansanryhmää vastaan ja hänet pidätettiin virastaan.
Reaktiot.
Perussuomalaisten silloinen puheenjohtaja Jussi Halla-aho tuomitsi tapahtuman tuoreeltaan jyrkästi ja piti sitä poliittisena iskuna. Samalla hän kritisoi muita poliitikkoja sekä mediaa puolueensa demonisoinnista. Hänen mukaansa yhteen puolueeseen kohdistuva demonisointi ja hysterian lietsominen voivat johtaa väkivaltaan.
Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja Ville Tavio väitti Twitterissä tekijöitä ulkomaalaistaustaisiksi ja kutsui heitä ”raukkamaisiksi”. Myöhemmin syyskuussa hän poisti päivityksensä, kun poliisi vangitsi kaksi suomalaismiestä.
Perussuomalaisten kansanedustaja Mauri Peltokangas kutsui murhayrityksen jälkeen Marinin hallituksen ministereitä ”säälittäviksi perserei'iksi”, koska nämä eivät hänen mukaansa olleet esittäneet pahoitteluja Katajan tapaukseen liittyen. Sisäministeri Maria Ohisalo oli kuitenkin 21. heinäkuuta toivottanut Katajalle voimia toipumiseen Twitter-tilillään.