tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Sallaanoja

Sallaanoja on Muuramen kunnan luoteisosassa Isolahden kylässä sijaitseva puro, joka laskee Jyväskylän rajalta Ala-Sallaajärvestä Muuratjärven pohjoisosaan. Puro on noin 4,5 kilometrin pituinen. 
Puron kulku.
Sallaanoja alkaa noin 36 hehtaarin kokoisen Ala-Sallaajärven länsiosasta 126,6 metrin korkeudelta mpy. Ala-Sallaajärveen laskee pohjoisesta Jyväskylän Taka-Keljon puolelta Myllyjärven (5 ha) läpi virtaava Ylä-Sallaajärven (37 ha) laskuoja. Järveen laskee idästä myös toinen puro, jonka valuma-alueella ovat muun muassa Ruokepuolinen (19 ha) ja Ylä-Pirttijärvi (3 ha). Sallaanojan niskan ympärillä on hieman asutusta ja peltomaata, mutta alempana puro virtaa asumattoman metsän ja ojitetun suon kautta. Keskijuoksullaan puro kääntyy etelään ja kiertää erään kohouman, jonka jälkeen se kääntyy takaisin pohjoisemmaksi Isolahden peltoaukeiden lähellä. Alajuoksulla Sallaanojaan yhtyy kaksi puroa, joista ylempi tuo Rummakkolammen ja alempi muun muassa Ison Pukkilammen, Valkeajärven ja Savilammen vesiä. Lopulta puro laskee Muuratjärven pohjoispäähän Isolahteen. Muuratjärven pinnankorkeus on 90,1 metriä, joten pudotusta Sallaanojalle kertyy noin 36,5 metriä.
Valuma-alue.
Sallaanoja on Kymijoen vesistön (vesistöaluetunnus 14) Muuratjärven valuma-alueeseen (14.28) kuuluvan Sallaanojan valuma-alueen (14.287) lasku-uoma, jonka kautta kaikkien valuma-alueen vesistöjen vedet päätyvät Muuratjärveen. Valuma-alueen pääuoma muodostuu itse Sallaanojan lisäksi Ala-Sallaajärvestä, Myllyjärvestä ja Ylä-Sallaajärvestä niiden välisine puroineen. Valuma-alueen pinta-ala on noin 35 neliökilometriä, josta suurin osa on metsää; 75,7 % sulkeutunutta ja 12,5 % harvempaa metsää. Viljelysmaan osuus on 2,8 % ja vesistöjen 4,2 %. Valuma-alue kattaa suuren osan Isolahdesta ja Taka-Keljosta.
Veden tila.
Sallaanojan vedenlaatua on tutkittu syyskuussa 1992. Tuolloin veden typpipitoisuudeksi saatiin 470 μg/l, fosforipitoisuudeksi 17 μg/l ja pH-arvoksi 6,8. Veden väriluvuksi on saatu melko alhainen 60 ja sameudeksi 1,6 FTU. Puron luonnontilaa ovat heikentäneet ojitukset sekä maa- ja metsätalouden kuormitus. Luonnontilaisin osuus on noin 400-500 metrin pituinen, ja se jatkuu etelään kääntyvän mutkan alkupäästä vesimyllylle. Osuuden varrella kasvaa kuusivaltaista metsää, jossa esiintyy yleisten lajien ohella myös joitakin harvinaisempia kasveja, kuten koiranheittä, kotkansiipeä, lehtokuusamaa ja metsäruusua. Virkistysarvoa Sallaanojalle antaa sen puronieriäkanta.
Historiaa.
Sallaanoja on toiminut Muuramen ja Muuratjärven (jonka alueella nykyinen Isolahti suurimmaksi osaksi sijaitsee) virallisten rekisterikylien rajana.
Sallaanojassa on vuonna 1888 rakennettu vesimylly. Myllyyn hankittiin vuonna 1920 16-hevosvoimainen (12 kilowattia) vesiturbiini, jota käytettiin sekä myllyn että pärehöylän, sirkkelin, puimakoneen ja generaattorin pyörittämiseen. Myllyn rakennukset ja laitteet ovat säilyneet vesipyöriä lukuun ottamatta hyväkuntoisina.
141 (luku)

141 (sataneljäkymmentäyksi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 140 ja seuraa luku 142.
Kaivolampi (Rautalampi)

Kaivolampi on Pohjois-Savossa Rautalammilla Kangaskylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 260 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Kiesimän alueeseen (14.761) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy.
Iso Kolmisoppinen (Vesanto)

Iso Kolmisoppinen on Pohjois-Savossa Vesannolla Sonkarin lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 950 metriä pitkä, 460 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 18,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 111,8 metriä mpy.
Pieni Kolmisoppinen (Vesanto)

Pieni Kolmisoppinen on Pohjois-Savossa Vesannolla Kuuslahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 230 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,7 metriä mpy.
Suolampi (Vesanto)

Suolampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Sonkarin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 150 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,7 metriä mpy.
Soimalampi (Vesanto)

Soimalampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Sonkarin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 280 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117 metriä mpy.
Koivulampi (Vesanto)

Koivulampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Sonkarin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 400 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101 metriä mpy.
Ahvenlampi (Rautalampi, Vihtajärvi)

Ahvenlampi tai Ahveninen on Pohjois-Savossa Rautalammilla Vihtajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 270 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,6 metriä mpy.
Vihtajärvi (järvi Rautalammilla)

Vihtajärvi on Pohjois-Savossa Rautalammilla ja Vesannolla Vihtajärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 880 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101 metriä mpy.
Väärälampi (Rautalampi)

Väärälampi on Pohjois-Savossa Rautalammilla Vihtajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 670 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,6 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,3 metriä mpy.
Mujulampi (Rautalampi, Palvalahti)

Mujulampi on Pohjois-Savossa Rautalammilla Palvalahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 300 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,5 metriä mpy.
Patovesi

Patovesi on Pohjois-Savossa Vesannolla Sonkarin lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 2,3 kilometriä pitkä, 750 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 106 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Järven leveys vaihtelee eri kohdissa sen ollen kapeammillaan 170 metriä leveä. Huomattavin lahti on Syvälahti, joka on nimestään huolimatta matala. Lahti on kuitenkin yli 400 metriä pitkä. Muut lahdet, Savilahti, Levälahti ja Kortelahti, ovat huomaamattomia lahdelmia. Järvi on muodostunut kahden mäen, Syvälahdenkallion ja Savivuoren, väliin. Järven rannat ovat kuitenkin suhteellisen matalia ja loivia. Poikkeavia piirteitä esiintyy tulouoman viereisessä harjumaisessa Jokiniemessä ja lasku-uoman poikittaisessa harjanteessa. Järvellä on yhdeksän 9 saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,59 hehtaaria. Saarista kahdeksan on yli aarin kokoisia. Syväsaari sijaitsee Syvälahden suulla ja Patokivi lienee pienin saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Syvyyskäyrien perusteella Patovesi on matala järvi. Sillä on yli kolmemetrinen syvännejakso, joka on lähes järven pituinen. Siinä on karttojen mukaan kaksi syvännettä, joissa on 7,8 ja 6,0 metriä vettä. Ympäristökeskuksen mukaan syvimmässä kohdassa on vain 7,6 metriä. Järven tilavuudeksi on saatu 1,48 miljoonaa kuutiometriä, jolloin järven keskisyvyydeksi tulee 1,4 metriä.
Järven rantaviivan pituus on 14,4 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata, jossa on enää kolmessa kohdassa rantaan asti ulottuvia peltomaita. Kiinteää asutusta löytyy kahdeksalta tilalta ja rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa. Sonkarin ja Tiitilänkylän välinen yhdystie 16047 ylittää tulouoman Kangasniemen kärjestä. Myös Ukkolanvirran kohdalle on rakennettu silta maatilan käyttöön.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Sonkarin alueeseen (14.762) se kuuluu. Järvi muodostaa vesistöalueensa läpivirtausjärven. Vesantojärvi laskee Patoveden pohjoispäähän Kutemaisesta, joka on Vesantojärven lahti. Tulouoma kiertää Joikiniemen kapeaa jokimaista uomaa pitkin. Laskujokena on muutamien metrien pituinen Ukkolanvirta, joka laskee Sonkariin. Järven vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy. eli Patoveden vedenpinta on lähes samalla tasolla kuin Sonkarilla.
Alalampi (Vesanto, Koskenkylä)

Alalampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Koskenkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 380 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Vesantojoen valuma-alueeseen (14.764) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,5 metriä mpy.
Keskilampi (Vesanto)

Keskilampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Koskenkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 370 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Vesantojoen valuma-alueeseen (14.764) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,7 metriä mpy.
Ylälampi (Vesanto, Koskenkylä)

Ylälampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Koskenkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 520 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Vesantojoen valuma-alueeseen (14.764) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 131,5 metriä mpy.
Rajalampi (Vesanto)

Rajalampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Kurjenniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 120 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Vesantojoen valuma-alueeseen (14.764) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 149,3 metriä mpy.
Väkipalonlampi

Väkipalonlampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Kurjenniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 160 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Vesantojoen valuma-alueeseen (14.764) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 165,6 metriä mpy.
Petru (Vesanto)

Petru on Pohjois-Savossa Vesannolla Murtokylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 350 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Vesantojoen valuma-alueeseen (14.764) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 168,3 metriä mpy.
Päijänne (Vesanto)

Päijänne on Pohjois-Savossa Vesannolla Kurjenniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 290 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Vesantojoen valuma-alueeseen (14.764) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 176,1 metriä mpy.
Pieni-Kurkinen (Vesanto)

Pieni-Kurkinen tai Pieni Kurkinen on Pohjois-Savossa Vesannolla Riivikonkylän lähellä sijaitseva melko pieni järvi.
Maantietoa.
Järvi on 230 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Vesantojoen valuma-alueeseen (14.764) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 153,4 metriä mpy.
Ala-Asinjärvi

Ala-Asinjärvi on Pohjois-Savossa Vesannolla sen kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi. Ainakin Keski- ja Ala-Asinjärvi ovat muodostaneet Asinjärviksi kutsutun järvien kokonaisuuden.
Maantietoa.
Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,6 hehtaaria. Se sijaitsee alavalla ja tasaisella metsäalueella. Järvi vaikuttaa matalalta järveltä, sillä karttoihin on merkitty laajoja ruovikoita. Järven luoteispäätä kutsutaan Keski-Asinjärveksi ja sen yhdistää kaakkoisosan Ala-Asinjärveksi kutsuttuun järvenosaan matala salmi. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä. Rannat ovat soistunutta ja autiota metsämaata, jossa vain Keski-Asinjärven Vesannolta alkavan maantien varressa on säilynyt yksi pihapiiri ja tanssilava.
Luontoarvoja.
Karttoihin on järven etelärantaan merkitty lähes järven kokoinen luonnonsuojelualue.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Se on Asijoen läpivirtausjärvi. Keski-Asinjärveen laskee etelästä Hämeenjärvestä alkava Kalmapuro. Ala-Asinjärven tulouoma alkaa Ylä-Asinjärvestä ja lasku-uoma laskee 2,7 kilometrin päässä Asinkylällä Vesantojärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 106,2 metriä mpy., joten Asinjoen lasku-uomalle muodostuu tällä osuudella 5,1 metrin pudotus.
Mertajärvi (Vesanto)

Mertajärvi on Pohjois-Savossa Vesannolla Uusi-Kuhmolan pohjoispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 960 metriä pitkä, 450 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Se on selkeäpiirteinen järvi, josta erottuu selvemmin vain etelärannassa sijaitseva Mustalahti. Rannat ovat alavaa metsämaata, jota asuttaa neljä kiinteästi asuttua tilaa ja kaksi vapaa-ajan asuntoa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen syvänne sijaitsee järven keskellä ja se muodostaa 400 metriä pitkästä kolmenmetrisestä painaumasta, jossa on keskellä 5,2 metriä syvää. Järven rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä. Järven eteläpuolella kulkee Vesannon kirkonkylästä alkava seututie 551, josta haarautuu järven länsipuolelta ohittava maantie.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Järveen laskee pohjoisesta Ristijärvestä alkava Ristijoki. Järven etelärannasta alkaa kaakkoon päin virtaava Myllypuro, joka muuttuu alempana Asinjoen nimiseksi. Myllypuron alkuosuudella sijaitsee vanha vesimyllyn pato, joka nostaa Myllypuron vedenpintaa pieneksi patojärveksi. Patojärven vedenpinta on lähes samalla tasolla kuin Mertajärvelläkin, minkä vuoksi vesialtaat melkein yhtyvät toisiinsa. Myllypurolla vaikuttaisi olevan kaksi tulouomaa, joista sivu-uoma alkaa Mustalahdesta. Mertajärven vedenpinnan korkeus on 113,0 metriä mpy., joten Myllypuron pudotus Ylä-Asinjärveen mennessä on 6,5 metriä.
Hämeenjärvi (Vesanto)

Hämeenjärvi on Pohjois-Savossa Vesannolla Kuuslahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 890 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,6 metriä mpy.
Ristijärvi (Vesanto)

Ristijärvi on Pohjois-Savossa Vesannolla ja Viitasaarella Ristikylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 890 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 112 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,75 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00275 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 7,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,3 metriä mpy.
Matolampi (Viitasaari, Kakola)

Matolampi on Keski-Suomessa Viitasaarella Kakolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 560 metriä pitkä, 370 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 35 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys on 1,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,2 metriä mpy.
Kaijanjärvi (Viitasaari)

Kaijanjärvi on Keski-Suomessa Viitasaarella Kakolan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,6 kilometriä pitkä, 470 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 42 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124 metriä mpy.
Sarpajärvi (Viitasaari)

Sarpajärvi on Keski-Suomessa Viitasaarella ja Vesannolla Kakolan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 580 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 51 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 789 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 4,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134 metriä mpy.
Limalampi (Vesanto)

Limalampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Pelleskylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 370 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 16,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,2 metriä mpy.
Iso-Kurkinen (Vesanto)

Iso-Kurkinen on Pohjois-Savossa Vesannolla Pelleskylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 470 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 154,6 metriä mpy.
Oinaslampi (Vesanto)

Oinaslampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Oinaskylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 280 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 166 metriä mpy.
Ylä-Asinjärvi

Ylä-Asinjärvi on Pohjois-Savossa Vesannolla sen kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 580 metriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,9 hehtaaria. Sen ympristö on alavaa ja tasaista maastoa. Järvi vaikuttaa matalalta, koska karttoihin on merkitty laajoja ruovikoita. Järvellä ei kartan mukaan kuitenkaan ole saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä. Sen rannat ovat asumatonta ja soistunutta metsämaata. Koilliseen työntyvä järvenlahti on ruohottunut umpeen kosteikoksi. Järven lasku-uoman ylittää Vesannolta alkava maantie, jossa järven kohdalla sijaitsee tanssilava. Sekä luusuan että kosteikon rantaan ulottuu pieni peltopalsta.
Luontoarvoja.
Tulouoman ympäristöön ja järven länsirantaan on karttoihin merkitty luonnonsuojelualueet.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Kerkonjoen valuma-alueella (14.76), jonka Asinjoen valuma-alueeseen (14.765) se kuuluu. Järven läpi virtaa Asinjoki, joka laskee seuraavaksi Ala-Asinjärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 106,5 metriä mpy., joten pudotusta muodostuu 120 metriä pitkälle lasku-uomalle 0,30 metriä.
Nordic Warden

Operaatio Nordic Warden on kymmenen (The Joint Expeditionary Force, JEF) maan (Alankomaiden, Islannin, Ison-Britannian, Latvian, Liettuan, Norjan, Ruotsin, Suomen, Tanskan ja Viron) Itämerellä vuoden 2025 alusta käynnistynyt operaatio, jossa seurataan Venäjän varjolaivaston esimerkiksi (alusten, joilla kuljetetaan esimerkiksi öljyä, bensiiniä ja nesteytettyä maakaasua kuljettavia aluksia. Nordic Warden operaatio on Naton ja JEF-maiden vastaus siihen, että kolmen eri laivan (Newnew Polar Bear, Yi Peng 3 ja Eagle S) epäillään rikkoneen Itämeren pohjassa kulkevia kaapeleita (esimerkiksi Baltic Connector, EE-S1-datakaapeli, C-Lion1-merikaapeli, Estlink 2 -sähkökaapeli) vuosien 2023 ja 2024 aikana.
Kun suuri laiva vetää kymmeniä tonneja painavaa ankkuria kymmeniä tai satoja kilometrejä meren pohjassa perässään, hidastuu laivan vauhti selkeästi. Tämä hidastuminen näkyy laivan reaaliaikaisissa seurantatiedoissa. Ankkuria ei voi vetää takaisin alukseen sisään, kun laiva on liikkeessä.
Automatic Identification System (AIS) -järjestelmä sisältää reaaliaikaiset tiedot laivojen liikkeistä. Tietojen avulla voidaan päätellä, onko laivan ankkuri ulkona. Jos on syytä epäillä, voidaan lähettää sota-alus tarkistamaan asia.
Nordic Warden seuraa laivan liikkumistietoja kaapeleiden lähellä, seuloo laivojen liikkumisdataa tekoälyn avulla ja poimii ne tilanteet, jotka on hyvä käydä tarkastamassa. Jos laivan ankkuri on ulkona, sen voi havaita visuaalisesti. Järjestelmä kehittyy sitä paremmaksi, mitä enemmän tietoa se kerää laivojen liikkeestä ja niiden taustatietoja eri lähteistä.
Jayden Daniels

Jayden Daniels (s. 18. joulukuuta 2000) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan pelinrakentaja. Daniels edustaa NFL-joukkue Washington Commandersia.
Ennen NFL-uraansa Daniels pelasi Arizonan osavaltionyliopiston ja Louisianan osavaltionyliopiston joukkueissa. Washington Commanders varasi hänet ensimmäisellä kierroksella toisella varausvuorolla . Kesäkuussa 2024 Daniels teki Commandersin kanssa nelivuotisen ja yhteensä 37,75 miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen. Daniels on pelannut 17 NFL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on 480 heittoyritistä ja 331 onnistunutta heittoa. Näillä heitoilla hän on heittänyt 3 568 jaardia 25 touchdownia ja yhdeksän syötönkatkoa. Hän on edennyt juoksemalla 891 jaardia ja juossut kuusi touchdownia. Uran tilastot päivitetty kauden 2024 runkosarjan päättymisen jälkeen.
Dalgona-kahvi

Dalgona-kahvi on macaolainen maitokahvijuoma, joka tunnetaan pinnalla kelluvasta kahvivaahdosta. Vaahtoa on kuvattu kermavaahdon tapaiseksi, ja se valmistetaan vispaamalla pikakahvijauhetta, sokeria ja vettä keskenään. Vaahto lisätään kuuman tai kylmän maidon päälle tai maito kaadetaan vaahdon päälle, jolloin kerrokset sekoittuvat keskenään hieman enemmän.
Juoman alkuperäksi nimetään usein macaolainen kahvilanomistaja Leong Kam Hon. Hän sai vuonna 1997 asiakkaikseen vierasta kieltä puhuneen turistiparin, jotka opettivat tekniikan hänelle. Leong kokeili tekniikkaa seuraavan kerran vasta vuonna 2004, kun hän sai asiakkaakseen hongkongilaisen näyttelijän ja päätti tarjota juomaa hänelle. Paikalliset alkoivat kutsua juomaa näyttelijän mukaan Chow Yun-fat -kahviksi. Sen jälkeen kahvila alkoi saada asiakkaikseen myös paljon turisteja, jotka halusivat maistaa kahvia.
Nimestään huolimatta kahvissa ei oikeasti ole dalgonaa, joka on eteläkorealainen hunajakennomakeinen. Nimi on peräisin eteläkorealaisesta TV-ohjelmasta, jonka juontaja mainitsi kahvia maistettuaan, että maku muistuttaa häntä dalgonasta. Kun ohjelman jakso esitettiin tammikuussa 2020, eteläkorealaiset alkoivat valmistaa kahvia ja siitä syntyi Internet-trendi. Pian trendi levisi ainakin Tiktokin avulla ympäri maailmaa.
Mako (ohjus)

Mako (Multi-Mission Hypersonic Missile) on yhdysvaltalainen hypersooninen standoff- ilmasta maahan -ohjus, jota kehittää Lockheed Martin ja CoAspire. Se on suunniteltu erityisesti F-22- ja F-35-häivehävittäjien aseistukseksi.
Kehitys.
Makon kehitystyö alkoi vuonna 2017. Sitä kehitettiin alun perin Yhdysvaltain ilmavoimien Stand-in Attack Weapon (SiAW) -ohjelmaan, mutta se jäi ohjelmasta pois myöhemmin. Makon perusperiaatteksi on muotoutunut olla monia muita hypersoonisia aseita pienempi ja edullisempi ase tehtäville, jotka vaativat vähemmän kantamaa kuin esimerkiksi järeämpi AGM-183 ARRW tarjoaa. Hypersooniset aseet ovat kalliita, joten Mako esimerkiksi käyttää tavanomaista kiinteän ajoaineen rakettimoottoria uusien monimutkaisempien moottoreiden sijaan, mikä vähentää kuluja. Makon valmistuksessa hyödynnetään myös muita kustannustehokkaita ratkaisuja, kuten 3D-tulostusta ja modulaarisuutta, mikä mahdollistaa helpot päivitykset myöhemmin.
Ohjuksia voisikin potentiaalisesti tuottaa suuria määriä, mikä on Yhdysvalloille tärkeää kilpailussa Venäjää ja Kiinaa vastaan. Edullisuutensa ansiosta Makoja voisi ampua taistelussa paljon enemmän kuin kalliita hypersoonisia aseita. Lockheed Martin on ilmaissut kiinnostusta myydä ohjuksia Yhdysvaltain ulkopuolelle valtioille, jotka haluavat kustannustehokkaita hypersoonisia aseita.
Suunittelu.
Mako on pituudeltaan noin 4 m ja halkaisijaltaan 33 cm. Se painaa 59-kilogrammainen taistelukärki mukaanluettuna noin 590 kg. Ohjuksen moottori on kiinteän ajoaineen rakettimoottori, ja huippunopeus vähintään Mach 5 eli hypersooninen nopeus. Ohjuksessa on useita eri maalinhaku- ja ohjausjärjestelmiä. Ohjus kykenee iskemään monentyyppisiin kohteisiin maalla ja merellä.
Mako on suunniteltu erityisesti hävittäjälentokoneiden aseistukseksi. Se on todennäköisesti testattu yhteensopivaksi ainakin F-15-, F-16-, F/A-18E/F-, EA-18G-, F-22- ja F-35-hävittäjien eli kaikkien käytössä olevien amerikkalaishävittäjien kanssa. F-22 ja F-35 ovat uusimmat ja häivehävittäjiä, joten ne on otettu Makon suunnittelussa erityisesti huomioon. F-22 ja F-35:n A- ja C-mallit pystyvät kantamaan ohjuksia rungonsisäisissä asekuiluissa, muut koneet ulkoisissa kiinnityspaikoissa. F-35A/C pystyy kantamaan yhteensä kuutta Makoa: kahta sisäisissä ja neljää ulkoisissa kiinnikkeissä. Mako sopii yhteen kaikkien lentokoneiden kanssa, jotka voivat kantaa BRU-32-laukaisutelineitä.
Hävittäjien lisäksi Mako voidaan laukaista P-8A Poseidon -meripartiokoneesta. Mako voitaisiin laukaista myös sotalaivojen ja sukellusveneiden pystysuoran laukaisun järjestelmistä.
Träskinjärvi

Träskinjärvi (vanhemmissa teksteissä Räskinjärvi) on Karvianjoen vesistöön kuulunut kuivatettu järvi Lassilan kylässä nykyään Poriin kuuluvassa Noormarkussa Satakunnassa. Järvi kuului ennen järvenlaskua samaan järviryppääseen muun muassa Keskinenjärven ja Tervalammin kanssa. Tervalammi laski vetensä Lassilanjokeen Träskinjärven kautta. 
Räskinkosken tilan omistajat hakivat luvan järven kuivatukseen 1860-luvulla, ja he myös toteuttivat kuivatuksen. Nykyään Träskinjärvi on suo, jolla kasvaa sekametsää.
Juha Malmivaara

Juha Seppo Malmivaara (s. 9. joulukuuta 1950 Helsinki) on suomalainen teatteriohjaaja.
Elämä ja ura.
Juha Malmivaara syntyi Mauno Malmivaaran ja Kaarina Tervon perheeseen. Hän valmistui Suomen Teatterikoulun ohjaajalinjalta 1977. Sen jälkeen hän työskenteli Rovaniemen-Lapin alueteatterissa 1977–1979, Vaasan kaupunginteatterissa 1981–1985 ja Turun kaupunginteatterissa vuodesta 1985.
Malmivaaran ohjauksia ovat muun muassa "Tummien perhosten koti" (Turun kaupunginteatteri 1992) ja "Musta purje, valkea purje" (Suomen Kansallisteatteri 2011). Niiden ohella hän on ohjannut esimerkiksi teokset "Lasinen eläintarha", "Miehen kylkiluu" ja "Tohvelisankarin rouva" sekä "Nummisuutarit" (Lahden kaupunginteatteri 1999), "Käsky" (Suomen Kansallisteatteri 2006), "Puhdistus" (Lahden kaupunginteatteri 2010) ja "Täällä Pohjantähden alla" (osat 1 ja 2, Lahden kaupunginteatteri 2017).
Malmivaara toimi Teatterikorkeakoulun ohjaajantyön professorina 2000–2005.
Etyylivinyylieetteri

Etyylivinyylieetteri (C4H8O) on tyydyttymättömiin eettereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään esimerkiksi polymeerien ja muiden orgaanisten yhdisteiden valmistukseen.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö.
Huoneenlämpötilassa etyylivinyylieetteri on väritöntä nestettä. Se liukenee kohtalaisesti veteen ja hyvin useisiin orgaanisiin liuottimiin esimerkiksi alkoholeihin, dietyylieetteriin, asetoniin ja bentseeniin. Yhdiste hydrolysoituu happojen vaikutuksesta ja polymerisoituu esimerkiksi korkean lämpötilan tai UV-säteilyn vaikutuksesta. Polymerisoitumisen vuoksi etyylivinyylieetterin joukkoon lisätään polymeroitumisenestoaineita. Tyypillisiä reaktioita yhdisteelle ovat sykloadditiot, reaktiot alkoholien kanssa asetaaleiksi ja reaktiot asetaalien kanssa tyydyttymättömiksi aldehydeiksi.
Etyylivinyylieetteriä valmistetaan etyynin ja etanolin reaktiolla 140–180 °C:n lämpötilassa voimakkaan emäksen toimiessa katalyyttinä. Yhdistettä voidaan valmistaa kloorietyylietyylieetteristä pyridiinin avulla.
Etyylivinyylieetteristä valmistettavaa homopolymeeriä polyetyylivinyylieetteriä voidaan käyttää liimana. Tavanomaisemmin yhdiste on kuitenkin komonomeeri yhdessä muiden vinyylimonomeerien kanssa. Yhdisteestä valmistetaan useita hienokemikaaleja, esimerkiksi glutaarialdehydiä ja lääkeaineita. Orgaanisen kemian synteeseissä etyylivinyylieetteriä käytetään muun muassa alkoholien suojaukseen, sykloadditioissa, sekä tyydyttymättömien karbonyyliyhdisteiden valmistukseen.
Alalampi

Alalampi voi tarkoittaa seuraavia:
Vihtajärvi

Vihtajärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Xingov

Xingov (, vuoteen 2023 saakka "Obixingov", Обихингов) on Vaxšin vasemmanpuoleinen sivujoki Tadžikistanissa. Sen pituus on 196 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 6 660 neliökilometriä.
Xingov (tai Xingob) saa alkunsa Tiedeakatemian vuorilta virtaavan Ğarmon yhtyessä Kargasrūdiin (entinen Qirğizob). Joki virtaa kohti länttä Pietari I:n vuorten ja Darvozvuorten välisessa kapeassa Vaxjon laaksossa. Se yhtyy Darbandin taajaman luona Surxobjokeen, joka saa siitä lähtien nimen Vaxš. Joki tuo mukanaan paljon maa-ainesta.
Mateusz Rutkowski

Mateusz Rutkowski (1986–2024) oli puolalainen mäkihyppääjä. Hän voitti nuorten maailmanmestaruuden vuonna 2004.
Rutkowski kilpaili kolmissa nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa. Schonachissa 2002 hän sijoittui henkilökohtaisessa kilpailussa 33:nneksi. Sollefteåssa 2003 hän oli henkilökohtaisessa kilpailussa 17:s, ja joukkuekilpailussa tuloksena oli kuudes sija. Strynissä 2004 hän voitti henkilökohtaisen maailmanmestaruuden 12,5 pisteen erolla hopeamitalistiin, Itävallan Thomas Morgensterniin ja saavutti joukkuekilpailussa Kamil Stochin, Dawid Kowalin ja Stefan Hulan kanssa hopeaa.
Rutkowski sijoittui lentomäen maailmanmestaruuskilpailuissa Planicassa 2004 joukkuekilpailussa kahdeksanneksi ja henkilökohtaisessa kilpailussa 28:nneksi. Oberstdorfin maailmanmestaruuskilpailuissa 2005 hän sijoittui suurmäen joukkuekilpailussa yhdeksänneksi, suurmäen henkilökohtaisessa kilpailussa 39:nneksi ja normaalimäen henkilökohtaisessa kilpailussa 45:nneksi.
Rutkowski kilpaili mäkihypyn maailmancupissa vuosina 2004–2005. Hän sijoittui henkilökohtaisissa kilpailuissa parhaimmillaan 15:nneksi Zakopanen suurmäen kilpailussa tammikuussa 2004. Viimeisessä maailmancupin kilpailussaan Pragelatossa helmikuussa 2005 hän sijoittui joukkuekilpailussa neljänneksi.
Joukkosidontapaikka

Joukkosidontapaikka (lyh. JSp) on haavoittuneita ja sairastuneita sodan aikana hoitava lääkärin johtama yksikkö, joka sijaitsee etulinjan takana. Suomalaisessa talvi- ja jatkosodan kenttäarmeijan organisaatiossa joukkosidontapaikka sijaitsi pataljoonan tasolla. Joukkosidontapaikan alapuolella kenttälääkintäjärjestelmässä tai -ketjussa eli hoitopolussa oli "sidontapaikka", yläpuolella kenttäsairaala ja edelleen sotilassairaala. Tämä artikkeli käsittelee historiallista näkökulmaa. Nykyaikaisessa lääkintähuollossa käytetään haavoittuneiden ja sairastuneiden hoidon järjestämisestä sodassa osittain eri käsitteitä.
Joukkosidontapaikan tehtävä käy tiivistetysti ilmi Suomen puolustusvoimat -teoksessa (1973) esitetystä "Haavoittuneen tie" -kuvauksesta: "Lähin toveri auttaa haavoittuneen suojaan, missä hän saa ensiavun ja kuljetetaan joukkosidontapaikalle, josta kuljetuskelpoiseksi saatettuna lähetetään autolla kenttäsairaalaan." Hieman laajempi kuvaus mainitsee "haavoittuneiden suojapaikan" (Haav. SJp) kivääritulelta suojassa välittömästi etulinjan takana sekä "sairasajoneuvoaseman" (SAs.) välivaiheina ennen joukkosidontapaikkaa.
Joukkosidontapaikan henkilökunnan muodostivat talvisodan kokoonpanossa kaksi lääkäriä ja lääkintäryhmä. Jatkosodassa lääkäreitä oli yleensä yksi kullakin JSp:llä. Lääkintäryhmään kuului kaksi lääkintäaliupseeria tai lääkintäaliupseeri ja -korpraali, neljä sairaankantajaa (lääkintämiestä) sekä neljä ajomiestä. Lääkintäryhmän vahvuus arvioitiin hyökkäysvaiheen kannalta liian pieneksi. Jatkosodan aikaisessa vahvuudessa oli lääkintämiehiä oli kahdeksan.
Jatkosodan 5. divisioonan esikunta määräsi huoltokäskyssään heinäkuussa 1941 joukkosidontapaikkoja hankkimaan rekiä haavoittuneiden kuljetukseen sekä antamaan koulutusta tilapäisajoneuvo purilaiden tekemiseen. 
Keskeisiä hoitotoimenpiteitä joukkosidontapaikalla olivat ensiavun täydentäminen, verenvuodon tyrehdyttäminen ja šokin hoito, kipulääkitys, lastoitus, jäykkäkouristusseerumin antaminen sekä paleltumien ensiapu. Operatiivinen eli kirurginen hoito ja sekä konservatiivinen eli ilman leikkausta tapahtuva hoito, kuten esimerkiksi raajojen kipsaaminen, keskittyi kenttäsairaaloihin. Niiden tärkeimpiä tehtäviä oli akuutti kirurginen hoito.
Toisinaan vaikeasti haavoittuneita menehtyi joukkosidontapaikalla tai sinne tuotaessa. Myös kaatuneita koottiin joukkosidontapaikan lähistölle ennen siirtoa "kaatuneiden kokoamispaikalle" (Kaatkp) ja edelleen "kaatuneiden evakuointikeskukseen" (KEK).
Sam Moore

Sam Moore (12. lokakuuta 1935 Miami, Yhdysvallat – 10. tammikuuta 2025 Florida, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen soul-laulaja. Hänen uransa merkittävimpiä vaiheita oli esiintyminen 1960-luvulla duossa Sam &amp; Dave, jonka tunnetuimpia kappaleita olivat ”Soul Man” ja ”Hold On, I’m Coming”. Moore kuoli leikkauksesta aiheutuneisiin komplikaatioihin.
Dalby (Lund)

Dalby on taajama Lundin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 6 969 asukasta.
Dalbyssä on Dalby Söderskogin kansallispuisto.
Veberöd

Veberöd on taajama Lundin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 5 647 asukasta.
Genarp

Genarp on taajama Lundin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 3 180 asukasta.
Stångby

Stångby on taajama Lundin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 2 430 asukasta.
Torna Hällestad

Torna Hällestad on taajama Lundin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 777 asukasta.
Unkarin työväenpuolue

Unkarin työväenpuolue (tai ’Unkarin työtätekevien puolue’, , MDP) oli Unkaria hallinnut kommunistinen puolue vuosina 1948–1956. 
Historia.
Puolue syntyi Unkarin kommunistisen puolueen (MKP) ja Unkarin sosiaalidemokraattisen puolueen (MSZDP) sulautuessa. Muodollisesti tämä oli kahden tasa-arvoisen puolueen liittoutuma, mutta todellisuudessa johtavat sosiaalidemokraatit joko syrjäytettiin tai painostettiin sulautumaan kommunistipuolueeseen. Sosiaalidemokraatit olivat jo vuoden 1947 vaaleissa jääneet alakynteen (14,86 % äänistä) kommunistipuolueeseen verraten (joka sai 22,25 % äänistä, tosin vaalipetoksen avulla). Puolueen sisällä ilmeisesti myös arveltiin, että sillä ei ollut varaa jäädä hallituksen ulkopuolelle oppositioon, mikä olisi merkinnyt täydellistä tuhoutumista, ja jotkut näkivät yhteistyön kommunistien kanssa pienempänä vaarana kuin Horthyn järjestelmän kaltaisen autoritaarisen oikeistovallan paluun.
Muut pienet lailliset Unkarin poliittiset puolueet saivat jatkaa itsenäisinä koalitiopuolueina vuoden 1949 loppuun asti, mutta ne olivat täysin MDP:n alaisia. Näin Unkari siirtyi käytännössä Neuvostoliiton mallin mukaiseen yksipuoluejärjestelmään, ja MDP:stä tuli stalinistisen mallin mukainen valtiopuolue: kaikkivaltias ja itseään erehtymättömänä pitävä instituutio. Puolue hallitsi kaikkia yhteiskunnan alueita, valtion hallintoa, taloutta ja oikeuslaitosta, valvoi ja torjui sisäisiä vihollisiaan valtionpoliisin (ÁVO/ÁVH) avulla, ja puolue-elimien rinnalla parlamentti käytännössä menetti merkityksensä. Puolueen pääsihteeristä tuli Stalinin esikuvan mukainen diktaattori. 
Puolueen riveihin pyrkiminen oli käytännössä ainoa tie yhteiskunnalliseen nousuun. Tavalliset kansalaiset liittyivät puolueeseen joko koulun ja nuorisojärjestön tai työpaikan puolueosaston kautta, alueellisia puolueosastoja kansoittivat lähinnä eläkeläiset. MDP:n jäsenmäärä oli aluksi noin 1,1 miljoonaa eikä myöhempien puhdistusten jälkeenkään laskenut 800–900 tuhatta alemmaksi. Järjestelmää hallinnoimassa oli 30–40 000 päätoimista puoluevirkailijaa.
MDP:n johtajia olivat Mátyás Rákosi vuoteen 1956, sitten Ernő Gerő samana vuonna kolme kuukautta ja lopulta János Kádár puolueen hajoamiseen asti.
Stalinin kuoleman jälkeen Neuvostoliitossa käynnistyi diktatuurin uudelleenarviointi, ja Unkarissa Imre Nagyn ensimmäinen pääministerikausi 1953 vapautti ilmapiiriä. Kun Nagy vuonna 1955 jälleen syrjäytettiin ja poliittinen ilmapiiri kiristyi, kansan luottamus MDP:tä kohtaan järkkyi kohtalokkaasti, ja tätä prosessia vauhditti stalinismin rikosten käsittely Neuvostoliiton kommunistisen puolueen XX puoluekokouksessa vuonna 1956. Unkarissa nämä tapahtumat johtivat lopulta syksyn 1956 kansannousuun.
Unkarin kansannousun aikana MDP hajosi, ja radiopuheessaan 1. lokakuuta 1956 MDP:n tuore pääsihteeri János Kádár julisti sen tilalle perustetuksi uuden Unkarin sosialistisen työväenpuolueen "(Magyar Szocialista Munkáspárt," MSZMP). Kun Neuvostoliitto oli kukistanut kansannousun ja nostanut Kádárin Unkarin uudeksi johtajaksi, MSZMP:stä tuli MDP:n jatkaja sosialistisen Unkarin valtiopuolueena.
Revinge

Revinge (aikaisemmmin Revingeby) on taajama Lundin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 530 asukasta.
Myndigheten för samhällsskydd och beredskap

Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (lyh. MSB) on Ruotsin valtion virasto, jonka tehtävä on johtaa varautumista suuronnettomuuksiin ja muihin yhteiskunnallisiin poikkeustilanteisiin. Se perustettiin vuonna 2009 korvaamaan aiemmat Statens räddningsverk, Styrelsen för psykologiskt försvar ja Krisberedskapsmyndigheten. MSB:n päämaja on Karlstadissa ja sillä on toimipaikkoja Tukholmassa, Revingessä ja Kramforsissa.
Ykkösen kausi 2025

Ykkösen kausi 2025 on Suomen jalkapallon kolmanneksi korkeimman sarjatason Ykkösen 53. kausi. Sarjassa on mukana 12 joukkuetta.
Sarjassa pelataan kaksinkertainen runkosarja, jonka jälkeen sarja jakautuu kuuden joukkueen ylempään jatkosarjaan ja kuuden joukkueen alempaan jatkosarjaan, jotka pelataan yksinkertaisina sarjoina. Runkosarjan pisteet tulevat mukaan jatkosarjoihin. 
Ylemmän jatkosarjan voittajajoukkue nousee suoraan Ykkösliigaan ja toiseksi sijoittunut joukkue etenee kaksiosaiseen liigakarsintaan Ykkösliigaan toiseksi huonoiten sijoittunutta joukkuetta vastaan. Alemman jatkosarjan kaksi viimeisintä joukkuetta putoavat suoraan sarjatasoa alemmaksi Kakkoseen. 
Tilastot.
Maalipörssi.
22 maalia
21 maalia
20 maalia
19 maalia
17 maalia
16 maalia
14 maalia
13 maalia
12 maalia
11 maalia
10 maalia
9 maalia
8 maalia
7 maalia
6 maalia
Viisi maalia
Joseph Aoun

Joseph Aoun (; s. 10. tammikuuta 1964) on libanonilainen sotilas, poliitikko ja asevoimien komentaja, josta tuli maan presidentti tammikuussa 2025. Hän ei ole sukua edeltäjälleen Michel Aounille.
Aoun valittiin tehtävään parlamentin äänestyksen toisella kierroksella. Presidentin asema oli ollut täyttämättä yli kaksi vuotta, siitä asti kun Michel Aounin kausi päättyi lokakuussa 2022. Aoun on maroniittikristitty, mitä Libanonin vallanjakosopimuksen mukaan edellytetään presidentiltä. Häntä tukevat useat puolueet sekä Yhdysvallat, Ranska ja Saudi-Arabia. Aounin vastaehdokkaalla oli Hizbollahin tuki, mutta hän vetäytyi ja ilmaisi tukensa Aounille. 
Aoun liittyi asevoimiin (LAF) vuonna 1983, pitkän Libanonin sisällissodan aikana, jolloin LAF yritti vahvistaa itseään maan vakauttavana voimana. Hän pysyi armeijassa sisällissodan loppuun ja jälleenrakennuskauden ajan ja nousi vähitellen sen riveissä. Hän on useaan otteeseen osallistunut koulutukseen Yhdysvalloissa, kuten terrorismintorjuntakoulutukseen vuonna 2008.
Aoun on ollut asevoimien komentaja vuodesta 2017.
Ykkösliigan kausi 2025

Ykkösliigan kausi 2025 on Suomen jalkapallon toiseksi korkeimman sarjatason 53. kausi ja Ykkösliigan 2. kausi. Sarjassa on mukana 10 joukkuetta.
Ykkösliigassa pelataan aluksi kaksinkertainen sarja, eli 18 kierrosta. Tämän jälkeen kaikki joukkueet pelaavat toisiaan vastaan vielä kerran. Joukkueet, jotka 18 kierroksen jälkeen olivat sarjan viisi parasta joukkuetta, saavat loppukauden aikana osakseen viisi kotiottelua ja loput viisi saavat neljä kotiottelua. Sarjassa jokainen joukkue pelaa siis yhteensä 27 ottelua.
Ykkösliigan voittaja nousee Veikkausliigaan ja toiseksi sijoittunut etenee Liigakarsintaan. Ykkösliigan viimeiseksi sijoittunut joukkue putoaa Ykköseen ja yhdeksänneksi sijoittunut karsii Ykkösliiga-paikastaan Ykkösen toiseksi sijoittunutta joukkuetta vastaan.
Joukkueet.
Ykkösliigassa pelaavat kaudella 2025 seuraavat 10 joukkuetta.
Kauden jälkeiset ottelut.
Karsinta Ykkösliigaan.
" KäPa voitti yhteismaalein 7–2 ja säilyi Ykkösliigassa. "
Tilastot.
Maalipörssi.
19 maalia
14 maalia
13 maalia
12 maalia
10 maalia
9 maalia
8 maalia
7 maalia
6 maalia
5 maalia
4 maalia
Gintautas Paluckas

Gintautas Paluckas (s. 19. elokuuta 1979) on liettualainen poliitikko, Liettuan sosiaalidemokraattien (LSDP) varapuheenjohtaja, jonka Liettuan parlamentti hyväksyi pääministeriksi marraskuussa 2024. Hän jätti eronpyynnnön 31.heinäkuuta 2025 korruptiotutkinnan ja hänen liiketoiminnassaan paljastuneiden epäselvyyksien vuoksi. Hän eroaa myös puolueen puheenjohtajan tehtävästä.
Voitokkaissa parlamenttivaaleissa sosiaalidemokraattien puheenjohtajana toimi MEP Vilija Blinkevičiūtė, mutta tämä päätti, että pysyy mieluummin Euroopan parlamentin jäsenenä ja halusi antaa pääministerin paikan puolueen entiselle puheenjohtajalle Paluckasille.
Paluckas on opiskellut Vilnan yliopistossa tietotekniikkaa. Hän on työurallaan ollut asiantuntija sosiaalivakuuutusvirastossa, MEPin avustaja, Vilnan hallintojohtaja 2007–2009 ja apulaispormestari 2015–2019. Hänet valittiin kansanedustajaksi ensimmäisen kerran vuonna 2020.
Vuonna 2012 Paluckas tuomittiin virka-aseman väärinkäytöstä kaupungin virkamiehenä, kun hän oli päättänyt kaupungin hankkimista palveluista.
Lombardian ympäriajo 2024

Lombardian ympäriajo 2024, eli "Il Lombardia 2024", oli järjestyksessään 118. maantiepyöräilyn Lombardian ympäriajo. Se käytiin 255 kilometrin reitillä, jossa Bergamo oli lähtö- ja Como maalipaikkana 12. lokakuuta 2024. Kilpailu kuului UCI World Tour -sarjaan.
Tadej Pogačar voitti kilpailun. Hän teki ratkaisevan iskun Colma di Sormanin nousussa noin 50 kilometriä ennen maalia. Pogačar voitti Lombardian ympäriajon neljännen kerran peräkkäin. Toiseksi sijoittunut Remco Evenepoel hävisi hänelle kolme minuuttia 16 sekuntia, kolmanneksi tullut Giulio Ciccone jo yli neljä ja puoli minuuttia.