Santavuoren tuulivoimapuisto

Santavuoren tuulivoimapuisto on Etelä-Pohjanmaalla Ilmajoen Santavuoren alueella sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 17 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 56 megawattia ja vuosituotanto on noin 150 gigawattituntia. Tuulivoimapuiston on rakentanut, sen omistaa ja sitä operoi EPV Tuulivoima Oy.
Yleistä.
Ilmajoen Santavuori sijaitsee lähellä Kurikan puoleista rajaa noin 5,1 kilometriä Kurikan kirkolta koilliseen ja 4,4 kilometriä Koskenkorvalta kaakkoon päin. Santavuori on kallioinen ja metsäinen mäki Kyrönjoen jokilaakson kaakkoispuolella, joka kohoaa yli 80 metriä jokilaakson peltomaita ylemmäksi. Tuulipuiston läpi kulkee Koskenkorvan ja Varpahaiskylän välinen kylätie (yhdystie 17317). Kylätieltä haarautuu kuusi huoltotietä tuulipuiston eri osiin. Tuulipuiston pituus on 2,4 kilometriä, leveys 1,3 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on 2,2 neliökilometriä. Voimala-alueeseen kuuluu sellaisia maaston kohtia kuin esimerkiksi Santavuori, Pikku Santavuori, Meskaisvuori, Heininevankallio, Palokallio, Isovuori ja Salonvuori. 
Tuulivoimalaitokset ovat tanskalaisen Vestaksen valmistamaa 4 MW-alustalla olevaa V126-mallia, jonka napakorkeus on 137 metriä, tuuliturbiinin halkaisija 126 metriä, ja jonka kapasiteetti on 3,3 megawattia. Voimalat sijaitsevat 100–120 metrin korkeudella mpy.
Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan maakaapeleissa alueen keskellä sijaitsevalle sähköasemalle. Sieltä tuotetun sähkön jännite nostetaan 110 kilovoltin jännitteeseen ja siirretään omaa linjaa myöten Salonvuoren alla kulkevalle EPV Alueverkko Oy:n Kurikka-Seinäjoen voimajohdolle.
Historiaa.
Suunnittelu.
Tuulipuistoa suunniteltiin aluksi nimellä "Ilmajoki–Kurikan tuulivoimapuisto", jonka hankealue ulottui pääasiassa Ilmajoen Santavuoren alueelle mutta hieman myös Kurikan Meskaisvuoren puolelle kuntarajaa. Hankealueen pinta-ala oli 580 hehtaaria. Tarkoituksena oli rakentaa sinne noin 20 tuulivoimalaitosta. Hankkeen YVA-menettelyn arviointiohjelma on päivätty huhtikuuhun 2009 ja siihen saatiin yhteysviranomaiselta lausunto kesäkuussa 2009. Arviointiselostus annettiin ELY-keskukselle syksyllä 2010, se kuulutettiin joulukuussa 2010 ja siitä annettiin lausunto huhtikuussa 2011. 
Selostuksessa kaavailtiin 16–20 tuulivoimalaitosta, joiden napakorkeudet olisivat 120–160 metriä ja kapasiteetti 2–5 megawattia. Lausunnossa viitataan kolmeen tuulivoimalaan, joita kaavaillaan luonnonvaroiltaan arvokkaille paikoille. Melusta esitetään reuna-arot, jossa ulkomelu saa olla asuinalueilla ulkona enintään 40–50 desibeliä ja loma-asutuksen kohdalla 40–45 desibeliä.
Osayleiskaava hyväksyttiin vuonna 2012 ja se sai lainvoiman loppuvuodesta 2012. Tuulipuiston lopulliset suunnitelmat valmistuivat alkukeväällä 2015.
Rakentaminen.
Maastotyöt ja teiden parantaminen aloitettiin syksyllä 2014. Yhtiö ilmoitti maaliskuussa 2015 aloittavansa tuulipuiston rakentamisen, sillä sen toinen hanke Torkkolan tuulivoimapuisto oli lähes valmis. Rakentamisen alkaessa kaavailtiin pystyttää 16 teholtaan 3,3 megawattista voimalaa. Ensimmäisen tuulivoimalan perustukset valettiin kesäkuussa ja viimeisen syyskuussa 2015. Tässä vaiheessa ilmoitettiin voimaloiden lukumääräksi 17 kappaletta. Tuulivoimalaitokset laivattiin Tanskasta Vaasan satamaan, josta osat nostettiin erikoiskuljetuksen rekkoihin. Kukin tuulivoimalaitos vaati 11 kuljetuskertaa ja se kerrottuna 17 voimalalla saadaan 187 kuljetuskertaa. Kuljetukset alkoivat helmikuussa 2016. Huhtikuussa ilmoitettiin pystytysurakan olevan puolivälissä. Neljä ensimmäistä voimalaa oli jo tuolloin kytketty sähköverkkoon. Voimalan raskain osa painoi 80 tonnia ja voimalan tornin korkeus on 137 metriä. Kaikki voimalat oli pystytetty toukokuun aikana ja niiden käyttöönottoon arvioitiin kuluvan vielä kuukausi lisää aikaa. Jäljellä oleva aika käytettiin viimeistelytöihin ja järjestelmän säätöihin. Tuulivoimapuisto aloitti heinäkuussa 2016 sähköntuotannon koko vahvuudellaan.
Rakentamisen aikana uutisoitiin sen työllistävästä vaikutuksesta, joka oli Ilmajoen näkökulmasta pieni. Positiiviseksi vaikutukseksi luettiin kuitenkin maanomistajille lankeavat vuokratulot.
Melu.
Lähialueiden asukkaat olivat tyytymättömiä tuulivoimaloiden aiheuttamista äänistä, joita he kuvasivat häiritseviksi. Asiaa tutkittiin lyhyesti myös Vaasan yliopiston toimesta, mutta mitään erityisen voimakasta melua ei silloin todettu . Kahdeksan Tuiskulankylän asukasta toimitti asunnontarkastuspyynnön heinäkuussa 2020. He kokivat aistinvaraisen melun häiritseväksi etenkin yöaikaan. Viidessä taloudessa teetettiin terveystarkastukset terveyshaittojen arvioimiseksi talvella 2020–2021. Selvitys ei JIK:n johtokunnan mukaan antanut aihetta jatkotoimenpiteille. Johtokunnan päätöksestä jätettiin tammikuussa 2022 oikaisuvaatimus perusteluineen. Asukkaiden erilaisia kokemuksia tuulivoimaloiden melusta ja siitä puhumisesta uutisoitiin helmikuussa 2023.
Uutisia.
Tuulipuiston rakentamisen aikana uutisoitiin TV- ja radiolähetyksien katvealueista, jotka ovat vaivanneet Santavuoren takana asuvia. Voimayhtiö kartoitti kesällä TV-lähetyksien katvealueita ja ilmoitti asentavansa Kurikkaan täytelähettimen paremman TV-kuvan toivossa. Asennettuihin täytelähettimiin lisättiin mukaan kanavaniput A, B, C ja E.
Tuulivoimapuiston avajaiset järjestettiin 1.9.2016 voimala-alueella.