Lepsämänjoki

Lepsämänjoki () on Uudellamaalla pääasiassa Vantaalla ja Nurmijärvellä, sekä hieman Espoossakin, virtaava 32 kilometriä pitkä Vantaanjoen sivujoki, joka muodostaa lähes koko alajuoksun osuuden 40 kilometriä pitkästä Lepsämänjoen valuma-alueen pääuomasta. Pääuoman latvauomia Tuhkurinoja ja Myllyoja voidaan pitää Lepsämänjokena, jolloin joen pituus olisikin 40 kilometriä (tai 37 km ).
Suhde Luhtaanmäenjokeen.
Luhtaanmäenjoki on erään tulkinnan mukaan Lepsämänjoen alajuoksun nimitys Vantaan Luhtaanmäen ja Vestran kohdilla. Tätä käsitystä tukee se, että vuosien 1958 ja 1962 peruskartoissa lukee Vestran kohdalla Lepsämänjoki mutta Vantaan puolella ei ole merkitty Luhtaanmäenjoen nimeä . Se ilmestyy vuoden 1969 peruskarttaan Luhtajoen yhtymäkohtaan, jolloin Lepsämänjoen nimi on siirretty Vestran yläjuoksun puolelle. Tämä tilanne säilyy kaikissa myöhemmissä paperikartoissa. Sen sijaan digitaalisissa karttapalveluissa voi Luhtaanmäenjoen nimi lukea (eräissä suurennoksissa) myös Vestrassa. Näin on havaittu tapahtuvan Vanhat painetut kartat-, Karttapaikka- ja Paikkatietoikkuna-verkkopalveluissa. Silloin voidaan todeta, että Lepsämänjoen ja Luhtaanmäenjoen nimen käytössä on vaihtelua ja että niiden merkitsemisellä on Vestrasta Vantaanjokeen ulottuva vaihettumisvyöhyke. Oma lukunsa on, että vesistöviranomainen on sijoittanut vesistöaluejaossa esiintyvän Lepsämänjoen valuma-alueen (21.04) alakohdan Luhtajoen yhtymäkohtaan . Loppuosa, eli Luhtaanmäenjoen alajuoksu, sisältyy Vantaan alaosan alueeseen (21.01). Tässä artikkelissä esitellään Lepsämänjoki Vantaanjoelle asti.
Joen kulku.
Lepsämänjoen latvapurot saavat vetensä valuma-alueensa pohjoisosasta, jossa kulkee ensimmäinen Salpausselkä Hangon ja Hyvinkään välillä ja jota valtatie 25 ja Hyvinkää–Karjaa-rautatie seuraa. Lepsämänjoki alkaa Röykän taajama-alueelta, jonne Myllyojaksi kutsuttu uoma putoaa pehmeään soramaahan kuluttamaansa syvään raviiniin. Täällä on vesi peräisin pohjavedestä, jota tihkuu puroihin ja ojiin . Myllyojalle kertyy nopeasti 30 metriä pudotusta ennen kuin se saavuttaa Isoniitun peltoalueen. Siihen yhtyy metsätaipaleella lyhyt Ruosteoja. Oja mutkittelee metsätaipaleella alkukilometrinsa tiheästi, mutta Isoniitulla se etenee 2,5 kilometriä suoraksi kaivettuna valtaojana. Perttulan Mikkolanmäellä se alittaa yhdystien 1322 ja kääntyy länteen päin peltomaaksi raivatulle Valkeissuolle, jossa oja virtaa nyt Tuhkurinojan nimellä lähes neljä kilometriä. Peltoaukean päässä Lepsämänjoki tunkeutuu Passanmäen ja Hyypiönmäen välistä Kohon peltoaukealle, jossa se kaartaa Hyypiönmäen ympäri kohti etelää. Kaarteessa siihen esimerkiksi yhtyy Salpausselältä vetensä saava Vehkaoja.
Kaarteen jälkeen joki alittaa Isoniitulla Helkunkulmalla kylätien ja jokeen yhtyy vasemmalta eli lännestä tuleva Hangasjoki. Sivujoki kasvattaa joen uoman lähes kaksinkertaiseksi. Helkunkulmalla joki virtaa kohti etelää voimakkaasti meanderoiden. Mutkittelua on oikaistu vain kolmesta kohdasta ja alimmaisesta oikaisusta on uoman vieressä muistona makkarajärvi. Tämä joen osuus on varsin tulvaherkkää aluetta . Joki alittaa taas maantien ja saapuu edellisiäkin laajemmalle Isoniitulle. Täälläkin joki meanderoi, mutta nyt on joen äyräät korotettu penkereillä tulvimisen hillitsemiseksi. Penkereillä on eristetty myös joen sivuojat, kuten Lallinsuolta tulevan laskuojan. Alitettuaan yhdystien 11321 , saapuu joki Lepsämään, jonka länsiosaan joki näkyy. Kylä ei ulotu joelle, joka virtaa peltolaaksossa paikoin raviinimaisessa uomassaan. Alitettuaan yhdystien 11339 se virtaa Huitunmäen vierestä Skogbyn edustalle pellolle, missä siihen yhtyvät lännestä virtaava Härkälänjoki ja etelästä tuleva Lakistonjoki. Sivujokien vaikutuksesta joen virtaama yli kaksinkertaistuu.
Joki pujahtaa kahden kallioisen mäen välistä ja jatkaa tästä kaakkoon päin lyhyelle metsätaipaleelle. Joki virtaa nyt verkkaisesti, sillä alajuoksulla sille kertyy pudotusta enää viisi metriä. Joen uoma toimii samalla noin kolmen kilometrin matkalla Nurmijärven ja Espoon välisenä rajajokena. Samalla se ohittaa Kuonomäen kulmakunnan peltoaukeaa halkoen ja paikallisen kylätien alittaen. Joen eteläpuolelle jää esimerkiksi Nuuksion metsäalueet. Kohdatessaan Kiialankallion, se väistää sen tunkeutuen metsäiseen laaksoon, minne Klaukkalan taajama-aluekin on levittäytynyt. Taajama sijaitsee joen pohjoispuolella ja ulottuu rantaan asti. Klaukkalasta tulee joen yli vain yhdystie 1324. Taajaman jälkeen joki kääntyy etelään, ohittaa Vanhamyllyn ja Simolan, ja virtaa seuraavaksi kohti Vestraa. Täällä joki virtaa syvässä jokilaaksossa, jossa joitakin rantoja on otettu luonnonsuojelualueiksi. Täällä sijaitsee myös Vanhanmyllynkoski. Simolan eteläpuolella sijaitsee Nurmijärven ja Vantaan välinen kuntaraja, jonka joki ylittää kolmasti ennen siirtymistään kokonaan Vantaaseen. Joki tekee Vestrassa jyrkän mutkan kohti koillista. Vestran asuinaluetta on kummallakin puolella jokea ja sen ylittääkin Vestran kylätie. Alajuoksulla joki ohittaa Heponiityn ja kohtaa suurimman sivujokensa Luhtajoen. Tämän seurauksena joen virtaama kasvaa melkein kaksinkertaiseksi. Joki virtaa nyt kaakkoon kohti Vantaanjokea. Ennen sitä se alittaa ensin yhdystien 11430 ja seuraavaksi sekä seututien 130 että valtatien 3 yhdellä kertaa. Viimeiset metrin se virtaa laajalla Storängarnan peltoaukealla.
Koski.
Lepsämänjoen tunnetuin koski Klaukkalankoski sijaitsee Klaukkalan Harjulassa. Se on 50 metriä pitkä ja sen pudotus on 3 metriä. Kosken keskivirtaama on 1,7 m³/s. Koskessa on toiminut voimalaitos.
Luontoarvoja.
Lepsämänjoki on keskisuuri savimaiden joki . Lepsämänjoen kalastoon kuuluvat ahven, särki, salakka, kiiski, kivisimppu, made, törö, turpa, hauki ja taimen, sekä pikkunahkiainen ja ravuista täplärapu. Näiden lisäksi on havaittu istutettuja lajeja kuten harjuksia ja kirjolohia. Alajuoksulla särki on yleisin kala ja yläjuoksulla latvapuroissa lisääntyy taimen. Lepsämänjoki on meriyhteydessä koko matkaltaan ja vaelluskaloille ei ole montaakaan nousuestettä. Nousuesteitä on kuitenkin sivujoissa esimerkiksi Lakistonjoessa, Härkälänjoessa ja Hangasjoessa. Lepsämänjoessa on vain kaksi merkittävämpää koskialuetta: Mustakoski ja Vanhanmyllynkoski, joista Vanhamyllynkoskea on kalataudellisessa mielessä kunnostettu.
Lepsämänjoen länsirantaan on perustettu vuonna 2023 yksityismaille Jokimontun luonnonsuojelualue, jonka pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Alue sivuaa Vanhamyllynkoskea.
Hydrologiaa.
Virtaamat.
Lepsämänjoen valuma-alueen pinta-ala on noin 214 neliökilometriä ja järvisyys 3,3 % . Lepsämänjoella ja Luhtaanmäenjoella on kummallakin alajuoksullaan vedenpinnankorkeuden ja virtaaman mittauspiste. Lepsämänjoen mittauspiste sijaitsee Vestrassa ja Luhtaanmäenjoen mittauspiste Luhtajoen yhtymäkohdan ja yhdystien 12430 alapuolella. Lepsämänjoen keskivirtaama (MQ) on 2,24 kuutiometriä sekunnissa (m/s²) ja Luhtaanmäenjoessa 3,7 m/s². Vuosina 2006–2024 oli Lepsämänjoen keskiylivirtaama (MHQ) 14,7 m/s² ja keskialivirtaama (MNQ) 0,31 m/s². Suurin mitattu virtaama (HQ) on ollut 19,9 m/s² (21.4.2013) ja pienin (NQ) 0,07 m/s² (3.7.2024). Luhtaanmäenjoen virtaamatiedot voi muodostaa laskemalla yhteen Lepsämänjoen ja Luhtajoen virtaamat. Lepsämänjoki on tulvaherkkä, sillä virtaamissa voi esiintyä vuorokausittain suuria eroja. Sateet voivat nopeasti nostaa virtaamaksi noin 9 m/s², josta se laskee pariin kuutiometriin parissa kolmessa viikossa.
Vedenlaatu.
Lepsämänjoen vedenlaatua seurataan automaattisen mittausjärjestelmän avustuksella. Lakistonjoessa Rinnekodin vedenpuhdistamon mittaustiedot ovat kaikilta osin kattavat. Vestran mittauspisteellä seurataan virtaamien lisäksi myös vedenlaatua. Esimerkiksi kesällä 2015 vaihtelivat veden fosforipitoisuudet joessa välillä 70–100 mikrogrammaa litrassa vettä (μg) ja typpipitoisuudet välillä 610–3 700 μg. Veden hygieniatasot ovat hyvät ja vettä olisi voinut silloin käyttää esimerkiksi vihannesten kasteluun. Joen ekologinen tila on tyydyttävä.
Historiaa.
Lepsämänjoki oli 1900-luvun alussa pelto- ja metsämaiden läpi virtaava haja-asutusalueen joki. Perttulassa ja Nummenpäässä sijaitsivat suurimmat peltoaukeat. Näitä vähän pienempiä peltoalueita sijaitsi Lepsämässä, Kuonomäellä ja Luhtaanmäellä. Heponiityssä ja Vestrassa oli tuolloin vielä suota ja Härkälänjoen yhtymäkohta oli metsää. Peltojen raivaus oli vuoteen 1936 mennessä edennyt Luhtaanmäellä, Vestrassa, Klaukkalan eteläpuolella, Kuonomäellä, Härkälänjoen yhtymäkohdassa, Lepsämässä ja Röykän eteläsuunnassa. Joen vesimääriin vaikuttaneet soiden ja metsien voimallinen ojitustyö ei ollut vielä alkanut vuosien 1957 ja 1962 peruskarttojen perusteella, mutta työ oli Suomessa jo käynnistymässä. Lepsämänjoen alueella suo- ja metsäojitus on kuitenkin ollut maltillista.
Sivu-uomia.
Oheisessa taulukossa on Lepsämänjoen sivu-uomia. Sarakkeessa ”Etäisyys Vantaanjokeen” olevat luvut esittävät pääreitin kohta kilometreinä mitattuna Vantaanjoen yhtymäkohdasta, josta on 27 kilometriä mereen. ”Joen pituus” tarkoittaa sivu-uoman kokonaispituutta. ”Virtaamalla” tarkoitetaan sivu-uoman keskivirtaamaa (MQ) ja ”valuma-alue” on sen valuma-alueen pinta-ala. Huomaa, että Tuhkurinoja, ja sen yläpuolella vielä Myllyoja, kuuluvat pääuomaan, mutta ne on lisätty taulukossa viimeiseksi, sillä ne muodostavat latvauoman. Taulukon lähteet on esitetty taulukon alla, ja niitä on solukohdennettu rivin oikeassa sarakkeessa rivikohtaisesti.
Lähteet: 1 = tieto luettu joen omasta artikkelista, 2 = Ekholm, Matti: Suomen vesistöalueet , 3 = Karttapaikka-verkkopalvelu , 4 = Paikkatietoikkuna-verkkopalvelu , 6 =mittaamiseen käytetty Paikkatietoikkunaa ja Karttapaikkaa yhdessä
Vantaan alaosan alue ja Lepsämänjoen valuma-alue.
Lepsämänjoki siis sijoittuu vesistöaluejaossa kahteen jakovaiheeseen. Lepsämänjoen valuma-alueen pinta-ala on 213,71 neliökilometriä (tai 210,94 km² ) ja järvisyys 3,31 %. Lisäksi Lepsämänjokeen luetaan mukaan alajuoksun Luhtaanmäenjoki, joka sijaitsee Vantaan alaosan alueella. Sen osuus joen valuma-alueen pinta-alasta on noin 2,6 neliökilometriä. Yhteensä nämä tekisivät 216 neliökilometriä. Mutta koska Luhtaanmäenjoki voidaan katsoa osaksi Lepsämänjokea, on Luhtaanjoki silloin se sivujoki ja sen valuma-alue tulisi yhdistää mukaan Lepsämänjokeen. Näiden kolmen vesistöalueen kokonaispinta-ala olisi silloin 367,08 neliökilometriä, jolloin Luhtaanmäenjoki on virtaamaltaan Vantaanjoen toiseksi suurin sivujoki.