tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Antti Savela

Antti Savela (s. 26. helmikuuta 1967 Haapajärvi) on suomalainen juristi, joka toimii Itä-Suomen hovioikeuden presidenttinä.
Elämä ja ura.
Savela opiskeli oikeustiedettä Lapin yliopistossa, josta hän valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1993, ja historiaa Jyväskylän yliopistossa, josta hän valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi vuonna 1992 ja filosofian maisteriksi vuonna 2001. Hän sai varatuomarin arvon vuonna 1995 auskultoituaan Rovaniemen käräjäoikeudessa.
Savela on toiminut Rovaniemen hovioikeuden viskaalina vuosina 1995–1998, korkeimman oikeuden esittelijänä ja oikeussihteerinä, Oulun käräjäoikeuden hallintopäällikkönä vuosina 1998–2004, Kuusamon käräjäoikeuden käräjätuomarina vuosina 2004–2006, Oulun käräjäoikeuden käräjätuomarina ja osastonjohtajana vuosina 2006–2013, Kemi-Tornion käräjäoikeuden laamannina vuosina 2013–2016 sekä Oulun käräjäoikeuden laamannina vuosina 2016–2020. Savela nimitettiin Itä-Suomen hovioikeuden presidentiksi joulukuusta 2020 alkaen. Hän on myös perustanut oman lakiasiaintoimiston vuonna 1995. 
Savela on ollut Tuomioistuinviraston johtokunnan jäsenenä. Hän on toiminut Suomen Asianajajaliiton valvontalautakunnan jäsenenä ja varajäsenenä sekä rikosasioiden sovittelun neuvottelukunnan jäsenenä ja varajäsenenä. Savela on myös toiminut vuodesta 2012 lähtien kirkolliskokouksen jäsenenä vanhoillislestadiolaisen Kristillisten perusarvojen puolesta -yhdistyksen ehdokaslistalta valittuna. Hän on toimininut kirkolliskokouksen lakivaliokunnan puheenjohtajana ja puhemiesneuvoston jäsenenä sekä vuonna 2015 perustetun kirkon tulevaisuuskomitean puheenjohtajana.
Savolan isä oli vanhoillislestadiolainen saarnaaja Voitto Savela.
Paulin Soumanou Vieyra

Paulin Soumanou Vieyra (30. tammikuuta 1925 Porto Novo, Ranskan Dahomey – 1987 Pariisi) oli beniniläinen elokuvan tekijä, joka on mainittu afrikkalaisen elokuvan pioneeriksi.
Ranskan miehityksen aikana afrikkalaisilta kiellettiin pitkään elokuvien tekeminen siirtomaissa. Eräs ensimmäisistä afrikkalaisista elokuvista, "Afrique sur Seine" () syntyi Pariisissa vuonna 1955 opiskelijoiden toimesta. Eräs heistä oli Paulin Soumanou Vieyra. Vieyra opiskeli elokuvan telemistä Pariisissa. Hän palasi Senegaliin, jossa teki runsaasti dokumenttielokuvia tiedotusministeriölle Dakarissa.
Vieyra syntyi Porto Novossa perheeseen, joka kuului Dahomeyn ”brasilialaisiin”. Hän sai koulutuksen elokuvan tekemiseen Ranskassa. Vieyra oli senegalilaisen elokuvan ja uutispalvelun johtaja ja päätoimittaja vuosina 1957–1972, jolloin hän tuotti lukuisia elokuvia.
Hänen elämänsä ja elokuvansa paljastavat négritude-liikkeen innoittamana afrikkalaisesta diasporasta lähtöisin olevan elokuvantekijän, jonka elokuvat kuuluvat mustaan atlanttiseen kulttuuriperintöön.
Romanian kielen päivä

Romanian kielen päivä () on vuosittain 31. elokuuta vietettävä teemapäivä romanian kielen kunniaksi.
Moldovassa teemapäivää on juhlittu jo vuodesta 1990 lähtien. Moldovan SNT:n korkein neuvosto päätti 31. elokuuta 1989, että moldovan kielestä tulisi neuvostotasavallan kansalliskieli ja samalla kyrilliset aakkoset korvattiin latinalaisilla. Mutta koska maassa ei ole haluttu ottaa kantaa siihen, onko kielen nimi moldova vai romania, teemapäivän nimi muutettiin vuonna 1994 muotoon "meidän kielemme päivä" (). Maaliskuussa 2023 Moldovan parlamentti päätti kuitenkin muuttaa päivän nimeen nykyiseen muotoonsa, ja maassa juhlittiin nimenomaan romanian kielen päivää ensimmäisen kerran 31. elokuuta 2023.
Romaniassa sai alkunsa vuonna 2011, kun joukko Romanian edustajainhuoneen jäseniä teki senaatille aloitteen, jolla elokuun 31. päivästä tehtäisiin virallisesti romanian kielen päivä. Tämän taustalla oli jo aiemmin saman vuonna ulkomailla asuvien romanialaisten ilmoitus alkaa juhlia kielen päivää kyseisellä päivämäärällä. Lakialoite meni läpi Romanian parlamentin molemmissa kamareissa, ja presidentti Traian Băsescu vahvisti lain 13. maaliskuuta 2013. Lain mukaan teemapäivää voivat viettää julkisen sektorin toimijat sekä Romanian suurlähetystöt järjestämällä opettavaisia ja romanian kieltä ylentäviä kulttuuritapahtumia.
Päivä on yleinen vapaapäivä Moldovassa, muttei Romaniassa.
Kirovin piiri (Donetsk)

Kirovin piiri () on yksi Ukrainan Donetskin yhdeksästä hallinnollisesta alueesta (kaupunkipiiristä). Piirin pinta-ala on 67,1 neliökilometriä. Piiri on nimetty vallankumousjohtaja, bolševikki Sergei Kirovin mukaan. 
Donetskin kaupunki ja sen Kirovin piiri oli 2024 alussa, kuten on ollut Itä-Ukrainan sodasta vuodesta 2014 lähtien, Venäjän tai sen nukkevaltion sotilaallisesti kontrolloimaa, ja siten Ukrainan laillisen hallinnon ulkopuolista aluetta. Sotaisuuksien vuoksi on syntynyt useaan otteeseen siviiliuhreja piirin alueella.
Piirin väestöarvio oli noin 162 900 ihmistä., tai 168 046 (2001) tai 169 531 (VL 1989).
Kirovin piiri sijaitsee Donetskin kaupungin länsiosassa. Pohjoisessa Kirovin piirin naapurina on Donetskin Kuibyševin piiri, idässä Leninin piiri ja lounaassa Petrovskin piiri. Lännessä kaupunkipiirin rajoittuu Donetskin alueen Pokrovskin piiriin, josta esimerkiksi Krasnohorivkan kaupunki (14 666 as., 2022) sijaitsee noin 5 kilometrin etäisyydellä Kirovin piirin länsipuolella. Venäjän hyökkäyssodan heikentämän rintamaseutujen turvallisuustilanteen samoin kuin hiilikaivosteollisuuden vähittäisen taantuman vuoksi vuoksi väkilukuarviot lienevät ylisuuria vuoden 2024 alun tilanteessa.
Piirin alueella sijaitsevat muun muassa:
Ulefoss

Ulefoss on taajama Nomen kunnassa Telemarkin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Se sijaitsee Norsjø-järven rannalla. Taajaman pinta-ala on 2,3 neliökilometriä ja asukasluku 2 299 vuonna 2023.
Ulefoss tunnetaan teollisuudestaan, joka on saanut virtaa samannimisestä koskesta Eidselva-joessa. Rautatehdas Ulefos Jernværk on Norjan vanhin toiminnassa oleva teollisuuslaitos.
Bjervamoen

Bjervamoen (tunnetaan myös nimellä Lunde) on taajama Nomen kunnassa Telemarkin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 1,6 neliökilometriä ja asukasluku 1 524 vuonna 2023.
Kanalen

Kanalen on norjalainen vuonna 2001 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Nome. Lehti ilmestyy paperisena torstaisin.
Telemarkin kanava

Telemarkin kanava () on Telemarkin läänissä Norjassa sijaitseva kanava, joka kulkee Skienistä Daleniin. Kanavan pituus on 105 kilometriä ja se valmistui kokonaisuudessaan vuonna 1892. Skienin ja Norsjø-järven välinen osuus avattiin jo vuonna 1861. Kanavaan kuuluu 18 sulkua. Kanavassa järjestetään kesäisin risteilyjä. Vuonna 1994 kanava sai Europa Nostra -mitalin.
Lunden kirkko (Nome)

Lunden kirkko () on Nomen kunnassa Telemarkin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1872.
Romnesin kirkko

Romnesin kirkko () on Nomen kunnassa Telemarkin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1100-luvulta.
Autorata

Autorata on lasten leikkikalu. Esimerkkejä perinteisistä sähköautoradoista on Scalextricin valmistamat autoradat. Ura-autot ovat yksi esimerkki sähköautoradoista. Ensimmäinen kaupallinen sähköautotata (tarkemmin ottaen slot-auto) tuli markkinoille 1912.
Ulefosin kartano

Ulefosin kartano () sijaitsee Nomen kunnassa Telemarkin läänissä Norjassa. Sen päärakennus valmistui vuonna 1807 Niels Aallille ja edustaa empireä.
Kuibyševin piiri (Donetsk)

Kuibyševin piiri () on yksi Ukrainan Donetskin yhdeksästä hallinnollisesta alueesta (kaupunkipiiristä). Kaupungin luoteisosassa sijaitsevan piirin pinta-ala on 51 neliökilometriä. Piiri on nimetty neuvostoliittolaisen poliitikon Valerian Kuibyševin mukaan. 
Donetskin kaupunki ja sen Kuibyševin piiri oli 2024 alussa ja jo vuodesta 2014 Venäjän miehittämää, ja siten Ukrainan laillisen hallinnon ulkopuolista aluetta.
Piirin väestöarvio oli noin 106 000 ihmistä, tai 118 157 (2001) tai 132 854 (VL 1989).
Kuibyševin piiri sijaitsee Donetskin kaupungin luoteisosassa. Kuibyševin piirin naapurina on Donetskin Kiovan piiri pohjoisessa, Vorošilovin piiri idässä, Leninin piiri kaakossa ja Kirovin piiri lounaassa. Lännessä kaupunkipiirin rajoittuu Donetskin alueen Pokrovskin piiriin.
Kuibyševin piirin alueella on teollisuutta, ja ...
Kirovin piiri

Kirovin piiri voi tarkoittaa seuraavia:
Hollan kirkko

Hollan kirkko () on Nomen kunnassa Telemarkin läänissä Norjassa sijaitseva tiilinen pitkäkirkko vuodelta 1867.
Norsjø

Norsjø on Telemarkin läänissä Norjassa sijaitseva järvi, jonka pinta-ala on 58 neliökilometriä.
Fleur van Dooren

Fleur van Dooren (26. tammikuuta 1989 – helmikuu 2024) oli alankomaalainen maahockeyn pelaaja, joka pelasi HC Rotterdamissa, Pinokessa ja Alankomaiden naisten maahockeymaajoukkueessa. Hänestä tuli nuorten maailmanmestari vuonna 2008 ja hän voitti pronssia Champions Trophy -turnauksessa. Hän pelasi kaksitoista vuotta Hoofdklassessa, Alankomaiden korkeimmassa maahockeyliigassa, ja hän pelasi myös Uuden-Seelannin kansallisessa maahockeyliigassa.
Van Doorenilla oli kahdeksan vuoden ajan vakava masennus, joka paheni hänen äitinsä kuoleman jälkeen. Hän kuoli 35-vuotiaana helmikuussa 2024 eutanasian kautta. Hänen isänsä ja sisarensa olivat hänen kanssaan hänen viimeisinä hetkinä.
Concussion

Concussion on Peter Landesmanin ohjaama draamaelokuva vuodelta 2015. Elokuva kertoo Will Smithin esittämästä patologista, joka tutkii toistuvia iskuja päähänsä amerikkalaisissa jalkapallo-otteluissa saaneen NFL-pelaajan kuolinsyytä ja löytää sen johdosta uuden sairauden, kroonisen traumaperäisen enkefalopatian.
Eurooppatie E372

Eurooppatie E372 on noin 367 kilometriä pitkä eurooppatie. Tien lähtee luoteessa Puolan Varsovasta ja sen päätepiste on Ukrainan Lviv.
Reitti.
Varsova - Otwock - Lublin - Piaski - Krasnystaw - Zamość - Tomaszów Lubelski - Hrebenne - Rava-Ruska - Žovkva - Lviv.
Eurooppatie E372:n varren kaupungeista suurimpia ovat Varsova, Lublin ja Lviv.
Kansainvälinen rajanylityspaikka Hrebenne (Puola) - Rava-Ruska (Ukraina) avatiin vuonna 2008.
The Lookout

The Lookout on Scott Frankin ohjaama draamaelokuva vuodelta 2007. Elokuvassa Joseph Gordon-Levittin esittämä Chris Pratt on saanut auto-onnettomuudessa aivovamman ja toimii pankissa öisin vahtimestarina. Eräänä päivänä Chris tapaa miehen, joka houkuttelee hänet mukaan suunnitelmaan kyseisen pankin ryöstämiseksi ja Chris joutuu tekemään ratkaisemaan osallistumisestaan siihen.
Bermudan kolmio (televisio-ohjelma)

Bermudan kolmio oli suomalainen vuosina 1998–1999 MTV3-kanavalla esitetty keskusteluohjelma. Ohjelmaa esitettiin lauantai-iltaisin joka toinen viikko. Viimeinen ohjelma esitettiin 17. huhtikuuta 1999.
Ohjelmaa juonsi toimittaja Petteri Väänänen. Ohjelmassa haastateltiin muun muassa Suomen romanikulttuurin jäseniä ja julkisuuden henkilöitä, kuten muun muassa kirjailija Anita Konkkaa, kapellimestari Okko Kamua, ja näyttelijä Pirkka-Pekka Peteliusta.
Bermudan kolmio (täsmennyssivu)

Bermudan kolmio voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Matteo

Matteo on miehen etunimi, italialainen muoto raamatullisista nimistä Matteus ja Mattias.
Matteo esiintyy myös sukunimeä, toisinaan muodossa "de Matteo" tai "Di Matteo".
Nimi Matteo on 1900-luvun loppupuolelta lähtien tullut käyttöön myös Suomessa. Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan se on helmikuuhun 2024 mennessä annettu noin 570 henkilölle, jotka lähes kaikki ovat vuoden 1960 jälkeen syntyneitä.
Vuodesta 2025 lähtien Matteon nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 24. helmikuuta, joka vanhastaan on ollut apostoli Mattiaan muistopäivä ja sen mukaisesti myös Mattiaan, suomenkielisessä kalenterissa Matin nimipäivä.
Matteo sukunimenä.
Matteo on myös seuraavien henkilöiden sukunimi:
Bogdan II

Bogdan II (1409 – 1451) oli moldovalainen ylimys, joka hallitsi Moldovan ruhtinaskuntaa vuosina 1449–1451. Hän nousi valtaan voitettuaan Siret-joen taistelussa edeltäjänsä Alexăndrelin. Alexăndrel pakeni Puolaan ja Bogdan asettui Suceavan linnaan. Alexăndrel yritti useita kertoja päästä takaisin valtaan puolalaisten tuella, mutta Bogdan liittolaisineen voitti kaikki yhteenotot. Bogdan murhattiin juhlissa Reusenin kylässä lokakuussa 1451. Syyllinen murhaan oli hänen veljensä, Petru III Aron.
Kenttäsusikki

Kenttäsusikki ("Pardosa lugubris") on susihämähäkkien sukuun "Pardosa" kuuluva juoksuhämähäkkilaji .
Kenttäsusikki on hyvin yleinen laji Suomessa (ja koko Euroopassa). Se viihtyy avoimilla paikoilla ja metsissä. Kenttäsusikkia voi tarkkailla esimerkiksi useimmilla pihoilla.
Keltajalkasusikki

Keltajalkasusikki ("Pardosa fulvipes") on susihämähäkkien sukuun "Pardosa" kuuluva juoksuhämähäkkilaji .
Naaraan vartalo on 5–6 mm pitkä, koiraan vähän pienempi. Vartalo on tummanruskea, kiiltävä, hyvin lyhytkarvainen, jalat vaalean kellertävät.
Keltajalkasusikkeja on tavattu Pohjois-, Keski- ja Itä-Euroopassa, mutta ei Saksan ja Italian länsipuolella.
Heikki Helanterä

Heikki Helanterä (s. 1974) on suomalainen biologi. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2004 Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellisessä tiedekunnassa evoluutiobiologian alalta aiheenaan muurahaisten sosiaalinen evoluutio.
Helanterä työskentelee Oulun yliopistossa evoluutiobiologian ja genomiikan professorina ekologian ja genetiikan tutkimusyksikössä. Helanterä on Ötökkäakatemian perustajajäsen ja toimii edelleen seurassa aktiivisena. Helanterä tutkii ryhmineen etupäässä Formica-suvun muurahaisten evoluutiota ja ekologiaa genetiikan, käyttäytymiskokeiden ja matemaattisten mallien avulla.
Helanterän, Sanja Hakalan ja Jonna Kulmunin Luonnon Tutkija -lehdessä julkaistu artikkeli ”Evoluutio vaikuttaa muurahaisten tulevaisuudennäkymiin” oli Vuoden Tiedekynä -palkintoehdokkaana 2024.
Valkohelmikki

Valkohelmikki ("Enoplognatha ovata") kuuluu pallohämähäkkien heimoon "Theridiidae." Se kutoo kolmiulotteisen verkon, jonka avulla se saalistaa. Lisäksi valkohelmikit kulkevat öisin metsästysretkillä ja syövät avuttomia kohmeisia hyönteisiä.
Kivikkosiimahäntä

 
Kivikkosiimahäntä ("Dilta hibernica") on noin 11 mm pitkä siimahäntäisiin kuuluva hyönteislaji, joka esiintyy tavallisesti lehtojen ja tuoreiden kankaiden karikekerroksessa kivien ja sammalten seassa. Kivikkosiimahännän voisi sekoittaa toiseen Suomessa tavattavaan siimahäntäislajiin, rantasiimahäntään. 
Ulkonäkö.
Kivikkosiimahännän eteenpäin osoittavat verkkosilmät ovat tummat, leveyttään pidemmät ja laatikkomaiset sekä keskeltä yhtyneet. Verkkosilmien vieressä niiden alakulmassa on pyöreähköt pistesilmäryhmät (ocelli). Tuntosarvet ovat pitkät, vahvat ja suomupintaiset. Ruumis on lieriömäinen ja suomupeitteinen, keskiruumis on muuta ruumista korkeampi.
Mustamurkukki

Mustamurkukki ("Lasaeola tristis") on pallohämähäkkien ("Theridiidae") heimoon kuuluva hämähäkki. Se saalistaa ravinnokseen muurahaisia muutamasta tahmeasta seitistä koostuvalla ansalla. 
Koiraan ruumiin pituus on 2,5–3,2 mm ja naaraan 3,5–4 mm. Hämähäkin pituus mitataan ilman jalkoja.
Kivikkohämähäkit

Kivikkohämähäkit eli kivikit (Gnaphosidae) on hämähäkkiheimo. 
Aikuiset kivikkohämähäkit ovat 2–18 mm pitkiä, lyhytjalkaisia ja vartaloltaan hoikkia tai keskitukevia. Niillä on kahdeksan silmää kahdessa neljän silmän rivissä. Kivikkohämähäkit syövät pääasiassa muita hämähäkkejä. Ne eivät saalista verkon avulla vaan juoksemalla uhrinsa kiinni.
Suomessa esiintyvät lajit.
Suomessa on tavattu 46 lajia kivikkohämähäkkejä.
Muurahaiskivikki

Muurahaiskivikki ("Callilepis nocturna") on kivikkohämähäkkien heimoon Gnaphosidae kuuluva hämähäkki. Se on päiväaktiivinen ja saalistaa ravinnokseen muurahaisia. Metsästysmenetelmänä muurahaiskivikki käyttää tuntosarven juureen annettua myrkkypistosta, jonka seurauksena muurahainen alkaa kävellä ympyrää ja pian kuolee. Muurahaiskivikki ei kudo verkkoa saalistustarkoituksiin. Se elää ja liikkuu maan tasalla ja kivien alla. Muurahaiskivikki viihtyy rantojen lähettyvillä.
Koiraan pituus on 2.8-4.7 mm ja naaraan pituus 3.8-5.9 mm. Hämähäkkien pituus mitataan ilman jalkoja.
Vyöskorpionikorento

Vyöskorpionikorento ("Panorpa communis") on mustankellertävä skorpionikorento, jonka siipikuviot ovat harmaanruskeat. Skorpionikorentojen toukat elävät maaperässä ja karikkeessa. Laji on yleinen Suomessa Oulun korkeudella asti ja esiintyy tuoreilla niityillä ja metsänreunoilla Aikuiset syövät muita hyönteisiä ja niiden raatoja.
Ulkonäkö.
Siipiväli 26-28 mm. Pää on kärsämäisesti pidentynyt. Takaruumiin kärki punertava. Koirailla pullistuneet lisääntymiselimet takaruumiin kärjessä, joita ne pitävät skorpionimaisesti koholla. Vyöskorpionikorento on sekoitettavissa yleiseen tummavyöskorpionikorentoon ja muihin skorpionikorentoihin, jotka ovat harvinaisempia. Siipien värikuvioiden tummuus ja sijainti toimivat erotustuntomerkkinä: etusiipien tyvitäplä vyöskorpionikorennolla pieni tai puuttuva, tummavyöskorpionikorennolla se ulottuu vähintään kahden siipisolun alueelle.
Nauhapallokki

Nauhapallokki ("Neottiura bimaculata") on pallohämähäkkien heimoon "Theridiidae" kuuluva hämähäkki.
Nauhapallokilla on vaaleanruskea vartalo, jossa on joskus tummia raitoja. Jalat ovat vaalean keltaiset. Koiraan pituus on 2,3–2,5 mm ja naaraan pituus 2,5–3,5 mm. Hämähäkkien pituus mitataan ilman jalkoja.
Nauhapallokkia tavataan matalan kasvillisuuden seassa Pohjois-Amerikassa, Euroopassa ja Aasiassa. Alpeilla se ei nouse yli tuhannen metrin korkeuteen.
Your Finnish Friends

Your Finnish Friends ry (lyh. YFF) on vuonna 2022 perustettu suomalainen hyväntekeväisyysjärjestö, joka avustaa Ukrainan sodassa taistelevia suomalaisvapaaehtoisia ja Ukrainan asevoimia. YFF ry lähettää hankinnat Suomesta suoraan Ukrainaan eikä käytä toiminnassaan välikäsiä.
Historia.
Your Finnish Friends ry:n perustamiskokous pidettiin 23. maaliskuuta 2022 ja yhdistyksen puheenjohtajaksi valittiin Kasper Kannosto. Yhdistyksen ensimmäinen avustuskuljetus lähti Ukrainana maaliskuussa 2022 ja se sisälsi mm. vaatteita, taisteluliivejä, retkeily- ja ensiaputarvikkeita ja viestintävälineitä.
Lokakuussa 2023 Your Finnish Friends ry:n puheenjohtaja Kasper Kannosto vaati Ukrainassa taisteleville suomalaisille veteraanistatusta. Hänen mukaansa tämä edesauttaisi mm. Ukrainasta palaavien kuntoutukseen pääsyä.
Marraskuussa 2023 Your Finnish Friends ry ja Ukrainalaisten yhdistys Suomessa toivat Helsingin Kansalaistorille näytille Ukrainassa tuhotun venäläispanssarivaunun. Venäjän Helsingin-suurlähetystö lähetti tankkitempauksen johdosta Suomen ulkoministeriölle nootin, jossa se "ilmaisi tuohtumuksensa" näyttelyyn liittyen. Myös venäläismedia "RIA Novostin" haastattelema diplomaattilähde kutsui tankin esillepanoa ”pyhäinhäväistykselliseksi toimeksi”, joka ”sytyttää vihaa Venäjää vastaan”. YFF ry:n ja ukrainalaisyhdistyksen marras-joulukuussa 2023 järjestämä "tankkikeräys" keräsi noin 21 300 euroa ensiavun ja evakuoinnin tarpeisiin Ukrainaan. 
Toiminta.
YFF kerää lahjoituksia tilisiirroilla sekä MobilePay- ja PayPal-lahjoituksin. Lisäksi järjestö myy erilaisia tukituotteita, kuten YFF-logolla varustettuja paitoja, pipoja ja huppareita.
Ensimmäisen toimintavuotensa, vuoden 2022, aikana yhdistys keräsi lahjoituksia noin 29 500 euron edestä ja teki hankintoja Ukrainaan 23 600 eurolla. Suurimpana hankintana oli 5000 euron arvoinen lava-auto.
Pohjanmustamuurahainen

Pohjanmustamuurahainen eli pohjanmustahainen ("Formica lemani") on "Formica"-sukuun kuuluva ruumiiltaan kokonaan ruskea muurahaislaji. Työläisen koko on 4,5–7 millimetriä. Lajia esiintyy koko Suomessa, mutta se on yleisempi maan keski- ja pohjoisosissa. Etelä-Suomessa yleisempi laji on hyvin samannäköinen ja elintavoiltaan samankaltainen mustamuurahainen ("Formica fusca)". Lajit erottaa toisistaan pohjanmustamuurahaisen karvaisemman selkäkilven ja jalkojen perusteella.
Pohjanmustamuurahainen ei rakenna kekoja, vaan pesii maan alla, kannossa, mättäässä tai lahopuussa. Pesässä on yleensä joitakin satoja tai muutamia tuhansia työläisiä. Pesissä saattaa olla useita kuningattaria, tyypillisesti 1-10. Laji elää monenlaisissa elinympäristöissä, kuten hakkuuaukioilla, teiden penkoilla ja metsien ja soiden reunoilla.
Korosteriipukki

Korosteriipukki ("Neriene emphana") on riippuhämähäkkien heimoon Linyphiidae kuuluva laji, jonka voi tunnistaa paljain silmin takaruumiin kuvioista.
Koiraan pituus on 3.6-4 mm ja naaraan 4-6.5 mm. Hämähäkkien pituus mitataan ilman jalkoja.
Suomen Hyönteisseura

Suomen Hyönteisseura ry eli Entomologiska Föreningen i Finland rf (engl. "The Entomological Society of Finland") on vuonna 1919 perustettu hyönteistieteellinen yhdistys, jonka tarkoituksena on edistää hyönteisten tuntemusta, tutkimusta ja suojelua sekä toimia hyönteistutkijoiden ja -harrastajien yhdyssiteenä. Hyönteisten lisäksi seuran toimialaan kuuluvat myös hämähäkkieläimet ja tuhatjalkaiset.
Historia.
Seura aloitti toimintansa vuonna 1919 nimellä Entomologiska Klubben i Helsingfors – Helsingin Hyönteistieteellinen Kerho. Vuonna 1921 kerho muutettiin yhdistykseksi ja nimi muuttui muotoon Entomologiska Föreningen i Helsingfors – Helsingin Hyönteistieteellinen Yhdistys ("Societas Entomologica Helsingforsiensis"). Vuonna 1935 osa suomenkielisistä jäsenistä irtautui yhdistyksestä ja perusti oman Suomen Hyönteistieteellisen Seuran, kunnes vuonna 2022 seurat yhdistyivät ja uudeksi nimeksi tuli Suomen Hyönteisseura.
Toiminta.
Seura järjestää kokouksia ja retkiä sekä myöntää apurahoja opinnäytetöihin, tutkimushankkeisiin ja tutkimus- ja kongressimatkoihin. Lisäksi seura kehittää hyönteisten yleiskielisiä nimistöjä. Seura on osakkaana Hyönteistarvike Tibiale Oy:ssä.
Seuran julkaisuja.
Vuosina 1921–1989 seura julkaisi Notulae Entomologicae -nimistä hyönteistieteellistä lehteä ja vuosina 1990–2019 se osallistui Entomologica Fennica -lehden julkaisuun yhdessä Suomen Hyönteistieteellisen Seuran, Suomen Perhostutkijain Seuran ja Turun Eläin- ja Kasvitieteellisen Seuran kanssa.
Organisaatio.
Seuran asioita hoitaa hallitus, jonka muodostavat puheenjohtaja, varapuheenjohtaja, sihteeri, rahastonhoitaja ja näiden lisäksi kolme muuta jäsentä. Hallitus valitaan seuran vuosikokouksessa ja sen toimikausi on vuosikokousten välinen aika.
Uglies

Uglies on yhdysvaltalaiskirjailija Scott Westerfeldin neliosainen, nuorille suunnattu tieteiskirjasarja, joka julkaistiin vuosina 2005–2007. Sarjaan kuuluvat romaanit "Uglies", "Pretties", "Specials" ja "Extras". Samaan maailmaan sijoittuu myös Westerfeldin kirjasarja "Impostors".
Tulevaisuuteen ajoittuva kirjasarja kertoo dystooppisesta yhteiskunnasta, jossa jokaiselle tehdään 16-vuotiaana pakollinen kauneusleikkaus. Tally Youngbloodin ystävä ei suostu operaatioon, vaan pakenee. Tallylle annetaan vaihtoehdoiksi joko löytää ystävänsä tai luopua omasta leikkauksestaan, joka avaisi oven parempaan elämään.
Kirjasarjan ensimmäisestä osasta on tekeillä samanniminen elokuva, joka julkaistaan Netflixin mukaan vuonna 2024. Elokuvan ohjaa McG ja päähenkilö Tally Youngbloodia näyttelee Joey King.
Olli Loukola

Olli Juhana Loukola (s. 1981) on suomalainen biologi ja eläinekologian dosentti. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Oulun yliopistosta vuonna 2014 aiheenaan varpuslintujen sosiaalinen informaationkäyttö. 
Loukola työskentelee tutkijana Turun yliopistossa biologian laitoksella. Tätä ennen hän työskenteli Oulun yliopistossa aiheenaan eläinten kognitio. Loukola on työskennellyt aiemmin myös Lontoossa Queen Mary Yliopistossa. Mallilajina Loukola käyttää tutkimuksessaan tällä hetkellä kontukimalaista ("Bombus terrestris").
Tummavyöskorpionikorento

Tummavyöskorpionikorento ("Panorpa vulgaris") on mustankellertävä skorpionikorento, jonka siipikuviot ovat mustat tai tumman harmaat. Laji on melko yleinen Etelä- ja Keski-Suomessa. Esiintyy yleensä lämpimillä ja avoimilla niityillä ja metsänreunoissa. Skorpionikorentokoiraat tarjoavat naaraille pariutumisen yhteydessä erittämäänsä ravintopitoista sylkeä tai kuolleen saaliseläimen.
Ulkonäkö.
Siipiväli 26-29 mm. Pää on kärsämäisesti pidentynyt. Takaruumiin kärki punertava. Koirailla pullistuneet lisääntymiselimet takaruumiin kärjessä, joita ne pitävät skorpionimaisesti koholla.
Sekoitettavissa yleiseen vyöskorpionikorentoon ja muihin skorpionikorentoihin, jotka ovat harvinaisempia. Siipien värikuvioiden tummuus ja sijainti toimivat erotustuntomerkkinä: etusiipien tyvitäplä tummavyöskorpionikorennolla on laaja ja ulottuu vähintään kahden siipisolun alueelle, vyöskorpionikorennolla se on pieni tai puuttuva.
Dysplasia

Dysplasia on solujen koon, muodon ja järjestyksen häiriö.
Dysplasia voidaan jaotella vaikeusasteiltaan lievään, kohtalaiseen tai vaikeaan riippuen solujen erilaistumisen asteesta ja muutosten laajuudesta kudoksessa tai elimessä. Dysplasia ei ole syöpä, mutta joissain tapauksissa kehittyy sellaiseksi. Voimakasta dysplasiaa pidetään syövän esiasteena. Dysplasian eroa carcinoma in situun ei ole tarkkarajaisesti määritelty.
Vega (raumalainen parkki)

Vega oli suomalainen Raumalla vuonna 1880 rakennettu kolmimastoinen parkki, jonka saksalainen sukellusvene upotti ensimmäisen maailmansodan aikana Atlantilla Irlannin rannikon edustalla 8. maaliskuuta 1917. Laivan mukana hukkuivat sen päällikkö, merikapteeni William Nylund ja laivapoika Aarne Laitinen.
Laivan omisti vuoteen 1888 kauppias P. Sallmen, sen jälkeen kauppias, kunnallisneuvos J. W. Söderlund ja vuodesta 1905 kauppias John Nurminen. Helmikuussa 1894 Vega avusti Atlantilla New Yorkista Jaavalle matkalla ollutta merihätään joutunutta englantilaista Montgomery Castle-laivaa Azoreihin kuuluvalle Faialin saarelle. Huhtikuussa 1912 englantilainen höyrylaiva Fourmaline törmäsi Englannin kanaalissa Vegaan niin että laiva jouduttiin hinaamaan Doveriin korjattavaksi. Vega oli tuolloin suolalastissa matkalla Espanjasta Kotkaan. 
Vega liikennöi ensimmäisen maailmansodan aikana Atlantilla Englannin länsirannikon ja Yhdysvaltojen välillä. Viimeiselle matkalleen Vega lähti Jamaikalta Montagu Baystä 23. tammikuuta 1917 puulastissa kohti Liverpoolia. 8. maaliskuuta Irlannin rannikon lähellä saksalainen sukellusvene alkoi tulittaa sitä kranaateilla ja miehistölle annettiin vain muutama minuutti aikaa siirtyä pelastusveneisiin. Laivan päällikkö Nylund lähti hakemaan laivan papereita laivan salongista. Kun hän oli vielä salongissa saksalainen sukellusvene alkoi pommittaa laivan kylkeä ja pelastusveneet työnnettiin irti laivasta. Kun pelastusveneet olivat ehtineet jonkin matkan päähän laivasta huomattiin että Nylund oli vielä laivan peräkannella asiakirjasalkku mukanaan. Veneet yrittivät palata hakemaan häntä mutta ankara merenkäynti alkaa täyttää niitä vedellä ja veneiden välimatka Vegaan kasvoi. Tässä yhteydessä myös laivapoika Aarne Laitinen suistui pelastusveneestä mereen. Pelastusveneistä nähtiin Vegan vielä puolenyön aikaan ajelehtivan pinnalla. Pelastusveneet pääsivät seuraavana päivänä Small Skellingin saaren tuntumaan mutta eivät päässeet rantautumaan. Englantilainen höyrylaiva Philadelphia pelasti veneissä olleet 10. maaliskuuta aamulla. Heidät kuljetettiin partioveneellä Irlannin rannikolle Cahercireen kylään ja sieltä he pääsivät jatkamaan matkaa Liverpooliin, jossa lähin Venäjän keisarikunnan konsulinvirasto sijaitsi.
Vegan rakensi Raumalla laivanrakennusmestari Emmanuel Urnberg. Laivan pituus oli 46.97 metriä, leveys 9.45 metriä, bruttovetoisuus 452 tonnia ja nettovetoisuus 399 tonnia. Puusta rakennetun laivan pohja oli kuparivuorattu laivamatojen tuhojen estämiseksi.
Finnhits 7

Finnhits 7 on suomalaista iskelmämusiikkia sisältävän Finnhits-albumisarjan seitsemäs kokoelma-albumi vuodelta 1978. Albumi julkaistiin Finnlevy-levymerkillä LP-levynä ja C-kasettina. Vuonna 2003 albumi julkaistiin CD-levynä yhdessä levysarjan kahdeksannen osan kanssa.
Rusokukkajäärä

Rusokukkajäärä ("Stictoleptura rubra") on kookas, punaruskea kovakuoriainen. Laji on yleinen Etelä-Suomessa ja se esiintyy metsissä ja niityillä. Aikuiset, erityisesti koiraat, ruokailevat kukilla, mistä niitä tapaa usein. Toukat kasvavat lahossa havupuussa.
Ulkonäkö.
Rusokukkajäärä on ruskea ja kooltaan 13-19 mm. Naaraan peitinsiivet ja keskiruumiin etuselkä ovat punaruskeat, koiraalla etuselkä on musta ja peitinsiivet ovat kellertävämmän ruskeat. Jalkojen reidet mustat, muuten kellanruskeat. Pää ja tuntosarvet mustat. Muihin kukkajääriin, kuten hurmekukkajäärään ("Anastrangalia sanguinolenta"), jalkojen punaruskea väri toimii rusokukkajäärällä hyvänä erotustuntomerkkinä.
Hyperkeratoosi

Hyperkeratoosi on liiallinen keratiinin eli sarveisaineen kertymä. Muutos voi johtua esimerkiksi pitkittyneestä mekaanisesta ärsytyksestä, kroonisesta tulehdustilasta tai sivuvaikutuksena eri lääkkeistä. 
Hyperkeratoosi näkyy paksuuntumana ja voidaan todeta koepalan avulla. Sen hoito riippuu hyperkeratoosin tyypistä. Hyperkeratoosi on monien ihotautien piirre. Yleinen löydös se on myös suun limakalvolla ja voi liittyä esimerkiksi leukoplakiaan. Hyperkeratoosiin liittyy joissain tapauksissa dysplasia.
With You-th

With You-th on eteläkorealaisen Twicen kolmastoista EP, joka julkaistiin 23. helmikuuta 2024. Albumi koostuu kuudesta kappaleesta, ja sisältää singlet ”I Got You” ja ”One Spark”. EP on tehnyt yhtyeen uuden ennätyksen ensimmäisen viikon myynnissä Hanteo-listan mukaan. Yhdysvalloissa albumi nousi "Billboard 200" -listan ensimmäiselle sijalle ja Japanissa Oricon-listan ensimmäiselle sijalle.
Julkaisun yhteydessä yhtye esiintyi yhdysvaltalaisessa televisio-ohjelmassa "Today".
Vastaanotto.
NME:n mukaan albumin nimikappale ”One Spark” jää kappaleen ”I Got You” varjoon, joka on NME:n mukaan "puhdasta euforiaa". ”Rush” kuulostaa hiotulta ja kypsyneeltä, jossa pehmeät vokaalit toimivat eduksi. ”Bloom” on albumin kärkikappaleita. ”You Get Me” on sopiva vastine kappaleelle ”I Got You”. Albumin heikoimmaksi jää kappale ”New New”, joka korkeasta energiasta huolimatta ei nouse albumin muiden kappaleiden rinnalle.
Tuulikki Mikkola

Tuulikki Mikkola (s. 1971 Kangasala) on suomalainen oikeustieteilijä, joka toimii Turun yliopiston kansainvälisen yksityisoikeuden ja perheoikeuden professorina.
Elämä ja ura.
Mikkola valmistui Lapin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1993 ja oikeustieteen tohtoriksi vuonna 1999, ja hän opiskeli myös Nottinghamin yliopistossa. Hän toimi Lapin yliopistossa perhe- ja jäämistöoikeuden määräaikaisena professorina vuosina 1999–2000, esineoikeuden määräaikaisena professorina vuosina 2005–2007 sekä kansainvälisen yksityisoikeuden ja oikeusvertailun professorina vuosina 2009–2015. Vuodesta 2016 lähtien hän on toiminut Turun yliopistossa kansainvälisen yksityisoikeuden ja perheoikeuden professorina. Hän toimii myös yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan koulutuksesta vastaavana varadekaanina. Mikkola on saanut Helsingin yliopiston, Lapin yliopiston ja Turun yliopiston dosentuurin. Hän on myös työskennellyt asianajotoimistossa.
Mikkola keskittyi väitöskirjassaan oikeusvertailun teoriaan ja niihin ongelmiin, joita voi syntyä selvitettäessä vieraan valtion oikeutta, erityisesti jäämistöoikeutta. Hänen myöhempi tutkimuksensa on kohdistunut oikeusvertailun ja kansainvälisen yksityisoikeuden suhteeseen, oikeusvertailuun lain soveltamisen tasolla sekä erityisesti Englannin oikeuteen. Kansainvälisessä yksityisoikeudessa Mikkola on erikoistunut lapsi-, avioliitto- ja jäämistöoikeutta koskeviin säännöksiin, ja hän myös tutkinut kansallista perhe- ja jäämistöoikeutta. Mikkola on myös kommentoinut julkisuudessa perheoikeudellisia aiheita.
Energia Moldovassa

Energia Moldovassa käsittelee Moldovan energian tuotantoon, kulutukseen ja jakeluun liittyviä asioita.
Energiankulutus.
Energiankulutus asukasta kohti vuonna 2019 oli 40 398 miljoonaa BTU:ta, maailmassa 105. suurinta. 
Suurin kulutussektori on kotitaloudet (1,4 Mtoe vuonna 2018), seuraavaksi suurin liikenne (0,7Mtoe vuonna 2018).
Energiantuotanto.
Moldovan energiaomavaraisuus, noin 20%, kuuluu maailman pienimpiin. Kotimainen energiantuotanto on lähinnä kiinteitä biopolttoaineita.
Moldovalla on maan eteläosassa Cahulin alueella myös pienet, arviolta 2–3 miljoonan tonnin hyödyntämättömät öljyvarat sekä jonkin verran maakaasua.
Vuonna 2019 Moldova tuotti vielä 57 000 kuutiometriä maakaasua, mutta sillä ei arvioitu olevan merkitäviä maakaasuvaroja.
Sähköntuotantokapasiteetista 93.6% perustuu fossiilisiiin polttoaineisiin, 4.5% vesivoimaloihin ja 1.2% tuulienergiaan. Dubăsarissa Dnestr-joessa ja Stânca-Costeștissa Prut-joessa on vesivoimalat.
Energian tuonti.
Ennen Venäjän hyökkäyssotaa Ukrainaaan Moldova oli erittäin riippuvainen Venäjän maakaasusta. Vuosina 2022–2023 se onnistui rakentamaan vaihtoehtoiset reitit energiantuontiaan varten. Vuoden 2023 loppulla ainoa jäljellä oleva riippuvuus liittyi Venäjän tukemaan Transnistriaan, joka tuottaa sähköä Venäjän tuella ja myy sitä Moldovaan.
Moldovalla on suuria kaasuputkia maan oman jakeluverkon tarpeisiin sekä ulkomaille Ukrainaan, Romaniaan, Bulgariaan ja Turkkiin. Romanian kautta tuleva putki rakennettiin vuoden 2014 jälkeen.
Moldovan eteläosassa, Tonavan laaksosssa on hollantilaisyhtiöiden ja Euroopan investointipankin rahoittama Giurgiuleștin öljyterminaali, josta on Mustanmeren kautta yhteys Kaukasian ja Kaspianmeren öljykentille.
Tetrasyanoeteeni

Tetrasyanoeteeni (C6N4) on tyydyttymättömiin nitriileihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö.
Huoneenlämpötilassa tetrasyanoeteeni on väritöntä kiteistä ainetta. Se alkaa sublimoitua 120–130 °C:n lämpötilassa. Yhdiste liukenee esimerkiksi asetoniin, mutta hydrolysoituu hitaasti veden vaikutuksesta trisyanoetenoliksi ja vetysyanidiksi. Tetrasyanoeteeni on hyvin reaktiivinen molekyyli. Sen neljä elektroneja puoleensavetävää nitriiliryhmää tekevät sen hiiliatomien välisestä kaksoissidoksesta poikkeuksellisen elektrofiilisen. Aine reagoi nukleofiilien kanssa niin additio- kuin substituutioreaktioilla. Myöt useat neli- tai kuusiatomisia renkaita muodostavat sykloadditiot ovat tyypillisiä reaktioita. Tetrasyanoeteeni muodostaa useiden aromaattisten yhdisteiden tai organometalliyhdisteiden kanssa varauksensiirtokomplekseja, jotka ovat tavanomaisesti värillisiä.
Tetrasyanoeteeniä valmistetaan useimmiten bromaamalla maloninitriiliä dibromimaloninitriiliksi ja kuumentamalla sitä bentseeniliuoksessa kuparin kanssa. Toinen tapa on maloninitriilin ja kloorin reaktio.
Tetrasyanoeteeniä käytetään erityisesti homo- ja heterosyklisten yhdisteiden valmistamiseen. Tetrasyanoeteenin lisääminen polyuretaanivaahtoihin valmistusprosessin aikana estää staattisen sähkön kertymistä vaahtoihin.
RC5

RC5 on lohkosalausalgoritmi, jonka on kehittänyt Ron Rivest. RC5 tukee muuttuvaa lohkokokoa, avainkokoa ja kiertojen määrää. Salaus perustuu kolmelle operaatiolle: XOR, yhteenlasku ja kierto. RSADSI on patentoinut algoritmin vuonna 1995 ja sen nimi on suojattu tavaramerkillä, mutta patentti on vanhentunut vuonna 2015.
Vuonna 1994 suunniteltu RC5 käyttää Feistelin verkon kaltaista rakennetta eli symmetristä lohkosalausta: samaa avainta käytetään salaamiseen ja salauksen purkamiseen. Algoritmi tunnetaan yksinkertaisuudesta ja soveltuvuudesta erilaisille suorittimille eri sanan pituuksilla.
Algoritmi.
Salausalgoritmi on seuraava:
A = A + S[0];
B = B + S[1];
for (i = 1; i &lt;= r; i++) {
 A = ((A ^ B) « B) + S[2*i];
 B = ((B ^ A) « A) + S[2*i + 1];
Salauksen purkaminen on käänteisesti johdettavissa salauksesta:
for (i = r; i &gt; 0; i--) {
 B = ((B - S[2*i +1]) » A) ^ A;
 A = ((A - S[2*i]) » B) ^ B;
B = B - S[1];
A = A - S[0];
Algoritmissa oletetaan suorittimen käyttävän "little-endian" tavujärjestystä.
Pratt &amp; Whitney F135

Pratt &amp; Whitney F135 on jälkipolttimella varustettu ohivirtausmoottori, jonka Pratt &amp; Whitney kehitti Lockheed Martin F-35 Lightning II -hävittäjän moottoriksi. F135 kehitettiin F-22 -hävittäjän Pratt &amp; Whitney F119 -moottorista.
Suomeen, Nokian Linnavuoreen tullaan rakentamaan F135-moottorien loppukokoonpano- ja huoltolaitos.
Tekniikka.
F135-moottorin perusmallin voima on 125 kN ja jälkipolttimella jopa 191 kN, mikä tekee moottorista maailman tehokkaimman hävittäjän moottorin. Moottori on 5 590 mm pitkä ja ilmanottoaukon turbiinin puhaltimen halkaisija on 1 090 mm. Lentotukialusversio F-35C:n moottorin osat on käsitelty kestämään suolakorroosiota, mutta muuten se on lähes perusmallin kaltainen.
STOVL-kykyisen F-35B:n moottorin suutin voidaan kääntää, jotta työntövoima saadaan ohjattua alas. Moottorikokonaisuudessa on lisäksi koneen ohjaamon takana sijaitseva nostopuhallin, joka on yhdistetty moottoriin akselilla. Maksimivoima on perusmalliin verrattuna hieman pienempi, 182 kN. Leijuntatilassa voima on 181 kN.
Scott Westerfeld

Scott Westerfeld (s. 5. toukokuuta 1963 Dallas, Texas) on yhdysvaltalainen kirjailija. Hänen tunnettuja teoksiaan ovat dystooppinen "Uglies"-kirjasarja ja steampunk-sarja "Leviathan". Westerfeld kirjoittaa pääasiassa nuortenkirjoja, vaikka hänen ensimmäiset romaaninsa ovatkin aikuisille suunnattuja.
Vuonna 1985 Westerfeld suoritti alemman korkeakoulututkinnon Vassar Collegessa, jossa opiskeli filosofiaa. Hän on ollut naimisissa australialaiskirjailija Justine Larbalestierin kanssa vuodesta 2001.
Dim-asteikot

Dim-asteikot, joskus myös dimiasteikot, ovat vähennettyyn nelisointuun (dim7 eli °7) pohjautuvia asteikkoja, jotka käytännössä muodostetaan kahden dim7-soinnun sävelillä. Tästä johtuen dim-asteikot ovat myös oktatonisia asteikkoja.
Kaksi dim-asteikkoa.
Koska dim-asteikot muodostetaan kahden dim7-soinnun sävelen pohjalta, ja koska dim7 on symmetrinen sointu niin, että sama dim7-sointu voi olla yhtä aikaa neljälle eri sävelelle muodostuva dim7-sointu, dim-asteikkoja on kaksi erilaista. Tästä syystä dim-asteikoissa vuorottelevat koko- ja puolisävelaskelet. Järjestys ratkaisee samalla, kumpi dim-asteikko on kyseessä.
Dim-asteikko.
Varsinainen dim-asteikko on se dim-asteikko, joka alkaa kokosävelaskelella ja jossa on johtosävel. Sen sävelaskelet ovat seuraavat:
1-½-1-½-1-½-1-½
Eli jos asteikko aloitetaan C:stä, saadaan seuraavat sävelet:
C, D, E♭, F, G♭, A♭, A, H &amp; C
Jos ei oteta enharmonista korrektiutta huomioon, tämä on samalla myös sävelille E♭, G♭ ja A muodostuva dim-asteikko.
Dominantti-dim-asteikko.
Dominantti-dim-asteikko alkaa puolikkaalla sävelaskelella, ja siinä sävelaskelet menevät seuraavaasti:
½-1-½-1-½-1-½-1
Eli jos asteikko aloitetaan C:stä, saadaan seuraavat sävelet:
C, D♭, D♯, E, F♯, G, A, B♭ &amp; C
Jos ei oteta enharmonista korrektiutta huomioon, asteikko on samalla myös sävelille D♯, F♯ ja A muodostuva dominantti-dim-asteikko.&lt;br&gt;
Asteikon dominanttimaisuus tulee siitä, että asteikossa on yhtä aikaa suuri terssi ja pieni septimi niin kuin dominanttisissa soinnuissa kuuluukin olla. Yhdistelemällä asteikon säveliä soinnuksi saadaan seuraavat seitsensoinnut:
Molemmat ovat luonteeltaan dominanttimaisia.
Asteikkojen yhtenevyys.
Koska molemmissa dim-asteikoissa vuorottelevat koko- ja puolisevälaskelet, ovat dim-asteikot yhteyksissä toisiinsa myös siten, että siinä, missä dim-asteikko on dim-asteikko asteikon neljälle sävelelle, on asteikko samalla dominantti-dim-asteikko lopuille neljälle sävelelle. Eli esimerkiksi C-/E♭-/G♭-/A-dim-asteikko on samalla D-/F-/A♭-/H-dominantti-dim-asteikko.
RSA (täsmennyssivu)

RSA voi tarkoittaa seuraavia:
Sonkajärvi (järvi Sonkajärvellä)

Sonkajärvi on suurelta osin kulttuurimaiseman reunustama sokkeloinen järvi Sonkajärven kirkonkylän pohjoispuolella Pohjois-Savon maakunnassa. Matkusjoen reitillä sijaitsevan järven pinta-ala on 5,4 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 88 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede.
Sonkajärven rantaviivan pituus on 46 645 metriä. Etäisyys järven eteläosan Sonkalahden rannalta järven pohjoisimman osan Pohjinlahden rannalle on noin 7,35 kilometriä. Järven kaakkoisosan Paasolahden rannalta Kumpuslahden luoteisrantaan on noin 5,05 kilometriä. Saviniemi erottaa Sonkajärven keskiosaa itäosasta. Saviniemestä haarautuva Kumpusniemi ja sen eteläpuolinen Heinäniemi puolestaan erottavat keskiosaa länsiosan Kumpusselästä. Sonkajärvi on keskimäärin matala ja syvyysprofiililtaan epäyhtenäinen. Noin 60 prosenttia järvestä on enintään kolme metriä syvä. Vähintään kymmenen metriä syvien alueiden yhteenlaskettu pinta-ala on noin 14 hehtaaria.
Järviwikissä Sonkajärveen on laskettu järven pohjoisosan lähes kaksi neliökilometriä laaja Hirvolansaari. Saarta erottavat mantereesta idässä ja pohjoisessa vesialueet, joiden korkeustaso on jonkin verran Sonkajärveä ylempänä. Ympäristötiedon hallintajärjestelmä Hertan mukaan Sonkajärven saariluku on kymmenen. Laajin saari on järven itäosan noin 12-hehtaarinen Pihlajasaari. Sen ohella järvessä on kolme vähintään hehtaarin laajuista saarta. Kuuden saaren pinta-ala on vähintään yksi aari ja enintään hehtaari.
Sonkajärven kirkonkylän asutus ulottuu Sonkalahden rannalle. Lahti on noin 2,5 kilometriä pitkä. Se on myös kapea ja matala. Pohjoisempana järven rantoja reunustavat peltoalueet ja metsät.
Sonkajärven tulouoma on pohjoisesta virtaava Matkusjoki. Joki saa alkunsa Sukevanjärveltä (124,9 metriä mpy). Sonkajärven itäpuolella sijaitsee Iso-Paasonen (100,6 metriä mpy), joka laskee Paasolahteen Paasokoskea myöten. Matkusjoen reitti jatkuu etelään Kumpusselän länsirannalta, josta virta vie useiden pienten järvien kautta Hernejärveen (91,2 metriä mpy).
Sonkajärven vesitilavuus on 16 488 000 kuutiometriä.
Sonkajärvi (04.583.1.001) kuuluu Matkusjoen yläosan alueeseen (04.583), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sonkajärven reitin valuma-alue (04.58) ja ensimmäinen jakovaihe on Iisalmen reitin valuma-alue (04.5). Matkusjoen yläosan alueeseen kuuluu 30 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä. Sonkajärvi on niistä selkeästi laajin. Sitä seuraa noin neliökilometrin laajuinen Oravijärvi.
Silkkilänjärvi

Silkkilänjärvi on pitkänkapea järvi Sauvon keskustan itäpuolella Varsinais-Suomen maakunnassa. Sen pinta-ala on 38,3 hehtaaria ja se on laajin Sauvon neljästä järvestä. Etäisyys Turusta on 29 kilometriä itäkaakkoon.
Maantiede.
Silkkilänjärven pituus lounaasta koilliseen on noin 1,95 kilometriä. Järven keskikohta on runsaat sata metriä leveä, siitä etelään ja pohjoiseen leveys on suurempi. Järven koillisosassa sijaitsee pieni saari, jolla ei ole karttanimeä.
Silkkilänjärven välitön ympäristö on metsää ja suota. Lounaassa järvi rajautuu Kallisuohon. Maaston korkeimmat kohdat ovat noin 60 metriä merenpinnan yläpuolella. Varsinaissuomalainen kulttuurimaisema peltoineen avautuu alle kilometrin päässä järven rannoilta. Silkkilän kylä sijaitsee järven itäpuolella.
Silkkilänjärven linnustoa edustavat muun muassa haikara, joutsen ja kurki. Järvellä on oma suojeluyhdistyksensä.
Silkkilänjärveen virtaa lounaasta nimetön suo-oja. Järven luusua sijaitsee pohjoisessa, josta alkaa noin 350 metriä pitkä nimetön lasku-uoma. Se laskee Koorlanjärveen (22,2 metriä mpy). Alavirta jatkuu Koorlanjärven pohjoiskolkasta länteen ja yhtyy Sauvonjokeen, joka laskee Saaristomereen.
Silkkilänjärvi (82.035.1.003) kuuluu Sauvonjoen valuma-alueeseen (82.035), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen päävesistössä (82). Sauvonjoen valuma-alueeseen kuuluu kolme vähintään hehtaarin laajuista vakavettä: Silkkilänjärvi, Leiskunsyvä ja Koorlanjärvi.
Leiskunsyvä

Leiskunsyvä on järvi Sauvossa Varsinais-Suomen maakunnassa. Sen pinta-ala on 13,5 hehtaaria. Etäisyys Turusta on 29 kilometriä kaakkoon.
Maantiede.
Leiskunsyvän rantaviiva on epämääräinen ja ilmakuvan perusteella järvi on rehevöitynyt. Mainittavia saaria ja niemiä ei ole. Järvi on osa luonnonsuojelualuetta. Sen itäpuolella kohoaa Heskelinmäki, jonka laki on noin 60 metriä merenpinnan yläpuolella. Leiskunsyvä laskee Sauvonjokeen, joka puolestaan laskee Saaristomereen.
Leiskunsyvä (82.035.1.001) kuuluu Sauvonjoen valuma-alueeseen (82.035), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Saaristomeren rannikkoalueen päävesistössä (82). Sauvonjoen valuma-alueeseen kuuluu kolme vähintään hehtaarin laajuista vakavettä: Silkkilänjärvi, Leiskunsyvä ja Koorlanjärvi.
Orhein kansallispuisto

Orhein kansallispuisto on luonnoonsuojelualue Moldovan keskiosassa. Parlamentti päätti sen perustamisesta vuonna 2013.
Puisto perustettiin suojelemaan alueen biodiversiteettiä ja kulttuuriperinteitä sekä edistämään kestävää metsänhoitoa ja matkailua. Puiston alueella oleva Orhein arkeologinen kohde on kulttuuriperintönsä takia ehdokkaana Unescon maailmanperintölistalle.
Puisto sijaitsee Codrin metsäylängöllä. vallitsevia puulajeja ovat talvitammi, valkopyökit, lehmukset, saarnet ja kirsikkapuu. Kaikkiaan alueella on tavattu yli 700 putkilokasvilajia. Pysyvästi tai vierailijoina on havaittu 11 lajia sammakkoeläimiä, 10 lajia matelijoita, 109 lajia lintuja ja 41 lajia nisäkkäitä.
Puisto ulottuu neljän piirikunnan alueelle: Orhein piirin osien lisäksi siihen kuuluu alueita Strășenin piiristä, Calarasin piiristä ja Criulenin piiristä.
Oksana Savtšuk

Oksana Vasylivna Savtšuk (os. "Kryvolinska"; ; s. 20. maaliskuuta 1983) on ukrainalainen Svoboda-puolueen poliitikko ja kansanedustaja.
Oksana Kryvolinska syntyi Tšernivin kylässä Ivano-Frankivskin alueella. Hän valmistui ukrainan kielen ja kirjallisuuden opettajaksi Vasyl Stefanykin Etu-Karpatian kansallisesta yliopistosta. Vuonna 2020 hän valmistui Kansallisesta julkishallintoakatemiasta.
Savtšuk valittiin Ivano-Frankivskin kaupunginvaltuustoon vuosien 2010 ja 2015 paikallisvaaleissa. Vuosina 2015–2019 hän toimi valtuuston sihteerinä. Vuoden 2019 parlamenttivaaleissa hänet valittiin ainoana Svobodan ehdokkaana Ukrainan parlamenttiin Verh’ovna Radaan Ivano-Frankivskin kaupungissa sijaitsevasta 83. vaalipiiristä. Hän on parlamentin liikenne- ja infrastruktuurivaliokunnan jäsen.
Sommarön (Dragsfjärd)

Sommarön on saari Hiittisten saaristossa Kemiönsaaren kunnassa. Saari sijaitsee Rosalan länsipuolella ja salmi Strömmen erottaa saaret toisistaan. Rosalan kylän asutus ulottuu Sommarönin puolelle. 205 hehtaarin kokoisella saarella asuu vakituisesti viisi ihmistä. Kesäasukkaita saarella on 180.
Sommarönin asutus on keskittynyt saaren itäosaan, mutta rakennuskantaa on saaren joka rannalla. Saaren keskiosa on metsää. Sommarönin pohjoispuolella oleva Brunkholmen on kasvanut maankohoamisen vuoksi miltei kiinni saareen. Saarien välissä on kapea ruopattu salmi.
Lauri Tuomanen

Lauri Edvard Tuomanen (30. lokakuuta 1888 Liperi – 16. lokakuuta 1957) oli suomalainen mehiläishoitaja, mehiläishoidon konsulentti ja opettaja, maanviljelijä ja tietokirjailija.
Lauri Tuomasen isä oli opettaja Otto Tuomanen. Hän muutti 8-vuotiaana vanhempiensa mukana Liperistä Sortavalan Kuokkaniemelle ja tutustui mehiläishoitoon jo nuorena isänsä mehiläistarhassa. Tuomanen pääsi 1910 ylioppilaaksi Sortavalan reaalilyseosta ja jo tätä ennen hän oli alkanut avustaa isänsä pitämiä Kuokkaniemen mehiläishoitokursseja. Tuomanen hankki sekä kotimaista että ulkomaista kirjallisuutta mehiläishoidon alalta ja hänen kirjastonsa kasvoi luultavasti Suomen suurimmaksi alallaan. Varsinaisen päätyönsä Tuomanen teki valtion rautateiden palveluksessa ensin Kuokkaniemen rautatieasemalla ja sitten sähköttäjänä Talin rautatieasemalla ja vuodesta 1919 Päivölän rautatieasemalla. Vuonna 1929 hän vuokrasi Inkoon Ålkilan kylästä Smedsin ja Dorgersin tilat, erosi rautateiden palveluksesta ja ryhtyi maanviljelijäksi. Tuomanen oli jo tällöin ollut pitkään Suomen Mehiläishoitajain Liiton hallituksen jäsenenä ja hänellä oli tunnustettu asema Suomen mehiläishoitajien piirissä.
Smedsin tilalle perustettiin heinäkuussa 1930 Smedsin mehiläishoidollinen koeasema Tuomasen toimiessa aseman hoitajana ja johtajana. Koeasemalla tutkittiin eri pesämallien sopivuutta Suomen oloihin ja tehtiin havaintoja tuulen ja lämpötilan vaikutuksesta mehiläisiin. Asemalle hankittiin myös tarkkoja pesävaakoja Saksasta, joiden avulla voitiin laskea muun muassa päivittäinen hunajan lisääntyminen ja ruuan kulutus. Ensimmäiset mehiläishoitokurssit pidettiin Smedsin koeasemalla 27. kesäkuuta – 6. heinäkuuta 1931. Samana vuonna kuvattiin ensimmäinen kotimainen mehiläishoitoa käsitellyt elokuva Tuomasen ohjauksessa. Suurin osa elokuvan kuvauksista tehtiin Smedsin koeasemalla. Vuonna 1931 Tuomanen julkaisi myös ensimmäisen mehiläishoidon oppansa "Lyhyt mehiläishoidon opas".
Tuomanen piti vuodesta 1934 alkaen esitelmiä mehiläisten hoidosta myös Yleisradiossa ja toimi mehiläishoidollisen ammattilehden Mehiläisen päätoimittajana. Vuonna 1934 perustettiin Suomen ensimmäinen Erik Bruunin johtama mehiläishoitokoulu Hämeenlinnaan Lauri Tuomanen toimiessa koulun opettajana. Koulun kurssi kesti kuukauden kun mehiläishoitokurssit olivat tavallisesti olleet viikon mittaisia. Vuonna 1937 Tuomanen valittiin Suomen Siipikarjanhoitajain Liiton mehiläishoitovaliokunnan puheenjohtajaksi ja vuonna 1938 hän edusti Suomea Pohjoismaisessa mehiläishoitokongressissa Oslossa. Vuodesta 1944 lähtien Tuomanen toimi Siipikarjanhoitajien Liiton mehiläishoidon konsulentin tehtävissä hoitaen alan neuvontaa ja mehiläistarhauksen edistämistä Suomessa. Vuonna 1945 Tuomanen julkaisi sitten 307 sivuisen tietokirjan "Mehiläisten hoito".
Lauri Tuomanen kuoli 68-vuotiaana lokakuussa 1957.