Kuloveden alue

Kuloveden alue (vesistöaluetunnus 35.13) on Kokemäenjoen vesistön (35) Kokemäenjoen alueessa (35.1) sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 611,34 neliökilometriä ja järvisyys on 12,86 %. Sen pääuoma muodostuu alajuoksulta lukien Liekovedestä, Rautavedestä, Kulovedesta on lyhyestä Nokianvirrasta. Yläjuoksulta katsoen se alkaa Melon vesivoimalaitoksesta ja päättyy Tyrvään voimalaitokseen.
Vesistöalueen sijainti.
Kokemäenjoen vesistön (35) alarajana on Porin Selkämeri, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 27 046,12 neliökilometriä ja sen järvisyys on 10,99 %. Vesistöalueen ensimmäisessä jakovaiheessa muodostettiin Kokemäenjoen alue (35.1), joka alkaa Nokianvirran Melon voimalaitoksesta ja päättyy Kokemäenjoen suistoon. Alueen pinta-ala on 3 679,21 neliökilometriä ja sen järvisyys on 5,25 %. Kokemäenjoen alue on vuorostaan jaettu yhdeksään toisen jakovaiheen vesistöalueeseen, joista yksi on tämä vesistöalue.
Vesistöalueen jako.
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat kahdeksan aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä. Pääuomaan eli vesistöreittiin kuuluvat vesistöalueiden nimet on lihavoitu :
* Vaunujoen valuma-alue (35.133)
* Ylistenjärven valuma-alue (35.138)
* Rautajoen valuma-alue (35.134)
* Ekojoen valuma-alue (35.137)
* Kuloveden lähialue (35.132) ←Saikkalanjoen valuma-alue (35.16), Sarkolanjoen valuma-alue (35.17), Ikaalisten reitin valuma-alue (35.5), Vanajaveden-Pyhäjärven alue (35.2)
* Piimäsjärven valuma-alue (35.136)
* Heinijärven valuma-alue (35.135)
Vesistöalueen rakenne.
Kuloveden alue (35.13) alkaa Nokialla Nokianvirrassa toimivasta Melon vesivoimalaitoksesta ja päättyy alajuoksulla Sastamalassa Vammalan Kaukolassa toimivaan Tyrvään vesivoimalaitokseen. Tällä välillä vesistöreitin pääuomaan kuuluvat vastaavassa järjestyksessä Nokianvirta, Kulovesi, Rautavesi ja Liekovesi. Järvireitille kertyy pituutta 37 kilometriä. Tyrvään voimalasta on Kokemäenjoen uomaa myöten matkaa Selkämerelle 121 kilometriä . Vesireitti on Kuloveden alueella katkaistu kahdeksi alueeksi, joista alapuolinen Rautaveden alue (35.131) vaihtuu Salonsaaren ja Isosaaren kohdalla yläpuoliseksi Kuloveden lähialueeksi (35.132). Muut vesistöalueet laskevat näihin sivu-uomien valuma-alueina.
Rautaveden alueeseen laskee myös Kokemäenjoen vesistön (35) ensimmäisen jakovaiheen ja Kokemäenjoen alueen (35.1) toisen jakovaiheen osa-alueita. Kuloveden lähialueeseen laskevat Ikaalisten reitin valuma-alueen (35.5) vedet Siuronkoskesta ja Vanajaveden-Pyhäjärven alueen (35.2) Nokiankoskesta. Lisäksi siihen laskevat vielä Saikkalanjoen valuma-alueen (35.16) ja Sarkolanjoen valuma-alueen (35.17) vedet vastaavasti Otamusjoen ja Lanajoen myötä. Järviin laskevat kuitenkin vielä eräitä alla lueteltuja pienempiä jokia tai ojia.
Rautaveden alue (35.131).
Rautaveteen laskee yli 40 järveä. Järveen laskee sen pohjoispuolelta useita jokia tai ojia, joiden latvoilla on järviä. Valuma-alueen pinta-ala ja joen tai pääuoman pituus on merkitty näkyviin, jos sivu-uomasta ei ole omaa artikkelia.
Kuloveden lähialue (35.132).
Kuloveden lähialue (35.132) tarkoittaa Kuloveden järvialuetta ja siihen välittömästi laskevia ojia ja jokia. Kuloveden lähialueen valuma-alue on pienempi kuin Rautavedellä, joten ojat ovat lyhyempiä ja järviä on vähemmän. Järveen laskee joitakin suurempiakin jokia. Järven pohjoisrantaan laskee Saikkalanjoen valuma-alue (35.16), joka muodostaa Kokemäenjoen alueeseen (35.1) kuuluvan Kokemäen vesistön toisen jakovaiheen osa-alueen, ja Ikaalisten reitin valuma-alue (35.5), joka muodostaa Kokemäenjoen alueeseen (35.1) kuulumattoman Kokemäenjoen vesistön ensimmäisen vaiheen jakoalueen. Näitä kahta ei käsitellä tässä artikkelissa. Vesistöalueen merkittävimmät sivu-uomat luetellaan alla edelliseen tapaan.
Kuloveden alueen kuivatettuja järviä ovat olleet ainakin Vankimusjärvi ja Pohjalanjärvi.
Alueen valuma-alueet.
Vaunujoen valuma-alue (35.133).
Vaunujoki on Vaunujoen valuma-alueen (35.133) laskujoki. Valuma-alueen pinta-ala on 78 neliökilometriä ja pääuoman pituus on 19 kilometriä. Se on pieni joki, joka virtaa yläjuoksulla vilkkaasti korkeintaan kolmimetrisenä uomana ja alajuoksulla hitaasti leveänä kanavamaisena jokena. Alajuoksun 3-kilometrinen osuus on pohjastaan ruopattu ja tulvapenkereillä padottu. Vaununperän suunnalla Lattio-oja laskee Pikku-Lattion, Iso-Lattion ja Himmaan vedet. Myllymaan yläpuolella yhtyy Vaunujokeen puolestaan Humalisjärven laskuoja. Lakkiniemellä jokeen yhtyy kaksi ojaa, joiden yläjuoksulla sijaitsee viisi järveä: pienemmällä laskuojalla se on Valkeajärvi ja suuremmalla ne ovat Kyynärjärvi, Miekkajärvi, Joutsijärvi ja Tervalammi. Kaukaisin järvi Kotajärvi sijaitsee Koiranojan latvoilla Kotajärvenmaan takana.
Rautajoen valuma-alue (35.134).
Rautajoki on Rautajoen valuma-alueen (35.134) ja samalla alueensa suurimman järven Pääjärven laskujoki, joka laskee Rautaveteen Rautajoella. Rautajoen valuma-alueen pinta-ala on 33 neliökilometriä ja pääuoman pituus on 12 kilometriä. Pääjärven laskujoki on samalla valuma-alueen pääuoma, jonka nimi vaihtuu eri osuuksilla. Sen nimi on Pääjärven jälkeen Pääjärvenoja, keskijuoksulla Kaivolamminoja ja alajuoksulla se on Rautajoki. Valuma-alueella on paljon pieniä järviä. Isolla Haukijärvellä ja Pikkusella Haukijärvellä on yhteinen Rautajokeen yhtyvä laskuoja. Tähän ojaan yhtyy myös pienen Paskolammen laskuoja. Hieman ylempänä Kaivolammenojan uomassa sijaitsee Kaivolammi ja Kuolemanjärven laskuoja yhtyy tähän Kaivolamminojaan. Yläjuoksun osuuteen eli Pääjärvenojan valuma-alueeseen kuuluvat loput järvistä. Poikkelusojaa myöten laskevat Iso-Poikkelus, Pikku-Poikkelus, Saarijärvi, Saarilammi ja Rajalammi. Pääjärvenoja laskee Salosjärven läpi ja sen yläpuolelle yhtyy Mustalammin laskuoja.
Heinijärven valuma-alue (35.135).
Heinijärvenoja on Heinijärven valuma-alueen (35.135) ja samalla Heinijärven laskuoja, joka laskee Heinoossa Rautaveden Lammentaustanlahteen. Heinijärven valuma-alueen pinta-ala on 29 neliökilometriä ja sen pääuoman pituus on 12 kilometriä. Heinijärvenoja on muodostunut kalliomurrokseen syntyneeseen painanteeseen, johon kertyy ympäristön valumavedet. Painanteeseen on syntynyt muutama järvi, jotka ovat peräkkäin lueteltuina alimpana Lamminjärvi, sitten Alinen Heinijärvi ja ylimpänä Heinijärvi. Näiden yläpuolella sijaitsevat vielä Hornionjärvi ja Vähäjärvi. Alajuoksulla Lamminjärveen laskee oikealta puolelta Anijärven laskuoja. Vasemmalla puolella on kolme pikkujärveä: Maholammi, Perkojärvi ja Ritarijärvi. Heinijärveen laskee Valkeajärven, Ylisen Ritajärven ja Alisen Ritajärven yhteinen laskuoja. Kaitajärvi laskee pääojaan Heinjärven yläpuolella, mutta Heinijärven lähellä sijaitsevalla Pikkujärvellä ei ole laskuojaa. Hornionjärven yläpuolella pääuomaan yhtyvät Hanhijärven ja Paskolammin laskuojat. Valuma-alueen latvavedet saavat alkuunsa Murtosuolta, jonka läpi laskee ylin latvajärvi Laihalammi.
Piimäsjärven valuma-alue (35.136).
Kärppälänjoki on Piimäsjärven valuma-alueen (35.136) laskujoki, joka laskee Kuloveteen Kärppälänlahdessa. Valuma-alueen pinta-ala on 52 neliökilometriä ja sen pääuoman pituus on 16 kilometriä. Tämän valuma-alueen järviä ovat Alinen Piimäsjärvi, Ylinen Piimäsjärvi, Korvalammi ja Paskolammi.
Ekojoen valuma-alue (35.137).
Ekojoki on Ekojoen valuma-alueen (35.137) laskujoki, joka virtaa Stormin kylän läpi ja laskee Rautaveden Evonlahteen Ekon kylässä. Sen valuma-alueen pinta-ala on 55 neliökilometriä ja sen pääuoman pituus on 16 kilometriä. Valuma-alueella sijaitsee kahdeksan suurempaa järveä ja neljä suurta rikastehiekka-allasta. Pääuomalla on eri osuuksilla eri nimet. Se alkaa Ekojärvestä Ekojärvenkanavana, vaihtuu ensin Lamminojaksi, sitten Harjastenojaksi ja lopulta Stormin jälkeen Ekojoeksi. Valuma-alueen muut järvet liittyvät pääuomaan seuraavasti. Ekojärvenkanavaan yhtyy Herajärven laskuoja ja Lamminaukealla Lamminojaan yhtyy neljän järven sivuhaara. Sivuhaaran valuma-alueelle kuuluvat Pikku Kiimajärvi, Kiimajärvi, Pitkäjärvi ja Kotojärvi. Ekojokeen yhtyy Harjastenoja, jonka valuma-alueella sijaitsee Ojajärvi, ja ennen Stormia siihen ohjataan rikastealtaiden vesiä. Alajuoksulla siihen yhtyy Varrenlammista alkava laskuoja ja lähes joensuuhun tulee pieni Korvalammin laskuoja.
Ylistenjärven valuma-alue (35.138).
Pesurinoja on Ylistenjärven valuma-alueen (35.138) laskuoja, joka laskee Liekoveden Roismalanlahteen. Valuma-alueen pinta-ala on 41 neliökilometriä ja sen pääuoman pituus on 12 kilometriä. Pääuoma alkaa Ylistenjärvestä ja virtaa järvenlaskujen takia suoriksi ja syviksi kanaviksi muodostuneita lasku-uomia pitkin Pesurinojaan. Kanava kulkee Ylistenjärvestä ensin Keskistenjärven ja sitten Tapiolanjärven läpi. Tapiolan jälkeen pääuoma muuttuu mutkittelevaksi puroksi, jota kutsutaan Koivulassa Pesurinojaksi.