Sulkavanjoki (Keitele)

Sulkavanjoki on Pohjois-Savon Keiteleellä virtaava 7 kilometriä pitkä Nilakkaan laskeva joki, joka muodostaa valuma-alueensa 25 kilometrisestä pääuomasta sen alajuoksun osuuden. Oheisen tietolaatikon tiedot koskevat vain pääuoman alajuoksun Sulkavanjokea.
Joen kulku.
Sulkavanjoki alkaa Sulkavanjärven kaakkoispään lahdesta, Lamminperästä, ja se laskee Nilakan Vuonamonlahden pohjukkaan, Tossavanlahdelle. Lyhyelle joelle kertyy pudotusta lähes kahdeksan metriä. Joki on koko pituudeltaan yli viisi metriä leveä ja varsinkin alkumetreillä se saavuttaa jopa 40 metrin leveyden. Joki virtaa alussa alavan maaston halki lounaaseen ennen kuin se joutuu pellon kohdalla pieneen koskeen. Tämän jälkeen se kääntyy Vesalanniemessä kohti etelää ja saapuu 1,2 kilometrin jälkeen Lappakylän sillalle. Siinä se alittaa Porttilan ja Lappamäen välisen yhdystien 16017. Samalla se putoaa noin 400 metriä pitkään Leuhonkoskeen, jonka alkuosassa on rinnakkainen uoma. Leuhonkosken pudotus on noin 3,5 metriä. Koskeen rakennettiin vesimylly vuonna 1897, joka purettiin vuonna 1946. Joenvarressa on alkuosuudella ollut rannassa vain kaksi maatilaa.
Rinnakkaisuoman jälkeen koski kääntyy jyrkästi kohti kaakkoa. Täällä siihen yhtyy oikealta tuleva Koirapuro, joka on Soilammen ja Tielammen laskupuro. Joki virtaa pari kilometriä peltomaiden keskellä itselleen uurtamassaan loivassa jokilaaksossaan. Pohjoisinta osaa kutsutaan edelleen Myllyniityksi. Pellon eteläpäässä joki putoaa Pitkäkoskeen, joka on vain 100 metriä pitkä. Kosken jälkeen joki virtaa edelleen kohti kaakkoa soistuneen metsäalueen läpi. Monet metsäojat on johdettu suoraan jokeen. Puolentoista kilometrin jälkeen siihen yhtyy vasemmalta tuleva Lappapuro, joka alkaa Lappajärvestä. Sulkavanjoki kääntyy yhtymäkohdassa jyrkästi kohti lounasta. Joen alajuoksu virtaa tasaisten peltomaiden ja soistuvan metsämaan halki Nilakkaan. Lappopuron jälkeen on joenrannassa vain kolme vapaa-ajan asuntoa. Joen suistossa on Keteleelle johtavan tien silta ja suiston edustalle tulee etelästä viitoitettu veneväylä, jonka syväys on 1,0 metriä.
Sulkavanjoen valuma-alue.
Yleistä.
Sulkavanjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.734) sijaitsee Kymijoen vesistön (14) Rautalammin reitin valuma-alueessa (14.7), jonka Nilakan alueeseen (14.73) se kuuluu. Sulkavanjoen valuma-alueen pinta-ala on 175,24 neliökilometriä (myös 179,85 km² ) ja sen järvisyys on 2,89 %. Valuma-alueesta suuri osa kuuluu Keiteleelle, mutta sen latvaosat sijaitsee Pihtiputaalla, Pielavedellä ja ylimmät alueet Pyhäjärvellä.
Pääuoma.
Valuma-alueen pääuomaan valitaan kahdesta toisiinsa yhtyvästä jokihaarasta se, jonka virtaama on suurempi. Jos virtaamatietoja ei ole käytettävissä, voidaan pienellä valuma-alueella verrata jokihaarojen valuma-alueiden pinta-aloja keskenään. Pääuomaan valitaan siis se jokihaara, jonka valuma-alue on suurempi. Sulkavanjoki alkaa Sulkavanjärvestä, johon laskee kaksi vesistöviranomaisen Paikkatietoikkunaan merkitsemää virtavettä. Järven luoteispäähän laskee Kumpusjoki, jonka valuma-alue on 70 km² suuruinen. Järven itäosaan laskee Korppisjoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 79 km². Tämän vuoksi Korppisjoki valitaan pääuomaan, vaikka jokihaaroilla on lähes samansuuruiset valuma-alueet. Korppisjoella on alajuoksulla sivujokena Heinäjoki, jonka valuma-aluetta on 28 km². Korppisjoki alkaa Korppisesta, johon laskee suurimpana virtavetenä Kolunpuro. Sen valuma-aluetta on 26 km².
Valuma-alueen pääuoman pituus voidaan määrittää laskemalla yhteen pääuoman jokiosuuksien ja kahden järvenselän yhteispituus. Tässä käytetään vesistöviranomaisen Paikkatietoikkunaan merkittyjä uomanpituuksia. Kun Sulkavanjoen pituus on 7,2 kilometriä, Korppisjoen 4,8 kilometriä ja järvenselkien yhteispituus 2,2 kilometriä, tulee pääuoman pituudeksi Korppisen rantaan 16,4 kilometriä. Kolunpuron uomaa on merkitty vain Ahosaarelle asti, jonne asti on uomanpituutta 6,0 kilometriä. Kolunpuro kuitenkin jatkuu pohjoisemmaksi yli kolme kilometriä. Pääuoman pituudeksi tulee tällä tavalla yli 25,4 kilometriä.
Virtavesiä ja järviä.
Kuten edellä on mainittu, pääuoman sivuhaaroja on useita. Niiden valuma-alueilla on muita vesistöjä, kuten jokia, ojia, järviä ja lampia. Valuma-alueella on 24 vähintään hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Alajuoksulla sijaitseva Pajulammen (1 ha) lyhyt laskuoja yhtyy Sulkavanjokeen oikealta. Ylempänä jokeen yhtyy vasemmalta Lappapuro, jonka valuma-alueella sijaitsevat alimmainen Lappajärvi (23 ha) ja ylimmäinen Lappajärvi (7 ha). Leuhonkoskeen yhtyy oikealta Koirapuro, jonka valuma-alueella sijaitsevat Soilampi (2 ha) ja Tielampi (4 ha). Sulkavanjoki alkaa Sulkavanjärvi (148 ha), joka on joen valuma-alueen suurin järvi. Se on samalla valuma-alueen pääjärvi, sillä siihen laskevat kaksi päähaaraa, Kumpusjoki ja Korppisjoki.
Kumpusjoki laskee Sulkavanjärven luoteisrantaan. Siihen yhtyy alajuoksulla joki, jonka alajuoksu virtaa läpi kolmesta lasketusta järvestä, Alimmaisesta-, Keskimmäisestä Lahnasjärvestä (26 ha) ja Ylimmäisestä Lahnasjärvestä (25 ha). Sivuhaara muodostuu yläjuoksulla, kun Mullikonpuro ja Petäjäpuro yhtyvät toisiinsa. Petäjäpuron valuma-alueelle sijoittuvat Liinalampi (1 ha) ja Petäjäjärvi (7 ha). Kumpusjoki alkaa Kumpusjärvestä (26 ha), johon vuorostaan laskee Yläjoki. Yläjokeen yhtyy Karkeislammen laskuoja vasemmalta puolelta ja Kortelammen (6 ha) laskuoja Kortepuro oikealta puolelta. Yläjoessa on lampimainen Yläsuvanto, jonka alapuolelle yhtyy vasemmalta puolelta Kenturapuro. Yläjoki muodostuu kahden puron yhtyessä toisiinsa. Toinen puroista on Särkipuro, joka alkaa Särkijärvestä (39 ha). Särkijärven ympäristössä sijaitsevat myös Pienet Haukilammet, joista suurin on läntisin Pieni Haukilampi (3 ha), sekä pieni Kivijärvi. Särkipuroon yhtyvän toisen puron valuma-alueella ovat Teerisuolla sijaitsevat Tielampi (3 ha) ja Rosolampi (1 ha).
Korppisen (182 ha) laskujoki Korppisjoki laskee Sulkavanjärven itäosaan, Lamminperään. Heti Korppisjoen alajuoksulla siihen yhtyy idästä tuleva Heinäjoki. Sen valuma-alueeseen kuuluvat pienet Aitolampi (3 ha), Levälampi (4 ha), Vehkapuntti (3 ha) ja Jokilampi (1 ha). Jokilampeen laskee kaakosta tuleva Lumpeisenlammen (1 ha) laskuoja, ja koillisesta tuleva puro, jonka valuma-alueelta löytyvät Soidinlampi, Honkalampi (2 ha) ja Särkilampi. Korppisen pohjoisrantaan laskee pitkä Kolunpuro, jonka valuma-alueella sijaitsee Kotalampi (4 ha), ja etelärantaan järvetön Kortepuro.
Luontoarvoja.
Esimerkiksi Alimmainen-, Keskimmäinen- ja Ylimmäinen Lahnasjärvi ovat laskettuja järviä. Alimmainen Lahnasjärvi, samoin kuin Petäjäjärvi, ovat järvenlaskussa muuttuneet kosteikoiksi. Järvenlaskun seurauksena järvien vesiala on umpeenkasvun seurauksena pienentynyt ja esimerkiksi Keskimmäisellä ja Ylimmäisellä Lahnasjärvellä on jo toteutettu kunnostustoimenpiteitä. Entisistä järvistä on tullut lintujen suosimia lisääntymispaikkoja, joten Lahnasjärvet on suojeltuja lintuvesiä. Keskimmäiseen Lahnasjärveen rakennettiin vuonna 1995 kaksi lintutornia.