Jehan Sadat

Jehan Sadat (, synt. Jehan Safwat Raouf, ; 29. elokuuta 1933 – 9. heinäkuuta 2021) oli Egyptin vuonna 1981 murhatun presidentti Anwar Sadatin leski. Sadatin presidenttikaudella hänen toimintansa esimerkiksi naisten aseman parantamiseksi herätti kritiikkiä Egyptin konservatiivisissa muslimipiireissä. Anwar Sadat joutui myös jihadistien murhaamaksi. Myöhemmin Jehan Sadat vetäytyi Egyptin julkisesta politiikasta toimien esimerkiksi Marylandin yliopiston professorina.
Elämäkerta.
Nuoruus.
Jehan Sadat syntyi Egyptin Kairossa Rodan saarella vuonna 1933. Hänen isänsä oli lääkäri Safwat Raouf ja äiti brittiläinen Gladys Charles Cotrell. Vanhemmat olivat tavanneet Britanniassa, jossa Safwat oli opiskellut lääketiedettä. Lapsuudessaan Jehan kasvatettiin monien brittiläisten tapojen mukaisesti, mutta toisaalta hänestä tuli myös muslimi kristitystä äidistään poiketen.
15-vuotiaana Jehan matkusti asumaan sukulaisensa luo Suezissa. Suezilla hän tapasi Anwar Sadatin. Sadat oli vain jonkin aikaa aikaisemmin vapautunut vankilasta. Sotilaana työskennellyt Sadat tunnettiin jo tuolloin Egyptin brittivallan vastustajana. Gamal Abdel Nasserin tapaan hän kuului niin sanottujen vapaiden upseerien salaseuraan, jonka tavoitteena oli päästä eroon niin brittivallasta, kuin Egyptin kuningas Faruqistakin. Jehan oli myös itse innostunut Egyptin kansallismielisestä liikkeestä. Hänen vanhempansa eivät sen sijaan pitäneet suhteesta kaksi kertaa vanhempaan Sadatiin. Sadat oli myös ottanut avioeron aikaisemmasta vaimostaan, jonka kanssa hänellä oli lapsia jo entuudestaan. Jehan ja Anwar Sadat menivät joka tapauksessa naimisiin 29. toukokuuta 1949.
Presidentin vaimo.
Yöllä 23. heinäkuuta 1952 vapaat upseerit syöksivät kuninkaan vallasta verettömässä vallankaappauksessa. Mukana oli myös Anwar Sadat. Valtaan nousi Nasser. Nasserin hallinnossa Sadat nousi lopulta varapresidentiksi. Sadat ei kuulunut kuitenkaan hänen näkyvimpään lähipiiriin. Kun Nasser kuoli vuonna 1970 Sadat voitti seuranneen valtakamppailun vakiinnuttaen hatarana pidetyn asemansa.
Valtionpäämiehen vaimon odotettiin pysyvän taka-alalla. Jehan Sadat pyrki kuitenkin vaikuttamaan maan naisten asemaan. Hänet tunnettiin feministinä. Jehan perusti järjestön opettamaan naisille ammattitaitoja ja hänellä oli huomattava vaikutus vuonna 1979 käyttöön otettuihin niin sanottuihin "Jehanin lakeihin". Lait takaisivat 30 paikkaa naisille Egyptin parlamentissa ja he saattoivat nyt tietyin syin ottaa eron miehestään. Kaikkia Jehanin koettu vaikutusvalta ei miellyttänyt. Monet muslimit vastustivat esimerkiksi uusia lakeja islamin vastaisina. Osaa muutettiinkin vuonna 1985. Konservatiiviset muslimit kritisoivat Jehanin vaikutusvaltaa miehensä hallinnossa. Jehanin kokonaisvaikutusta Sadatin politiikkaan on kuitenkin hankala arvioida.
Jehan Sadat oli pienimuotoisesti myös mukana politiikassa esimerkiksi Al-Minufiyyan aluehallinnossa. Jom kippur - sodan aikana hän johti Egyptin Punaista puolikuuta ja veripankkia. Muuhun järjestötoimintaan lukeutui esimerkiksi syöpäpotilaiden seuran johto ja Egyptin muinaisaarteiden suojelu. Hän antoi henkilökohtaisia haastatteluja länsimaalaisille lehdille, mikä sekään ei miellyttänyt egyptiläisiä tietyissä piireissä.
Sadatin kuolema ja sen jälkeen.
6. lokakuuta 1981 Anwar Sadat oli seuraamassa sotilasparaatia, jossa juhlittiin Suezin kanavan ylitystä jom kippur -sodassa. Yllättäen kolme Islamilainen jihad -järjestöön liitettyä sotilasta hyökkäsi presidentin aitioon käsikranaatilla ja käsiasein. Sadat sai surmansa. Presidentiksi nousi varapresidentti Hosni Mubarak. Jehan Sadat itse vetäytyi julkisuudesta. Sittemmin hän vietti aikaa pääasiassa ulkomailla. Hän oli ensin vuodesta 1984 opettaja Etelä-Carolinan yliopistossa Yhdysvalloissa ja vuodesta 1993 professori Marylandin yliopistossa. Hän oli aikaisemmin opiskellut arabiankielistä kirjallisuutta Kairon yliopistossa ja oli valmistunut alemmasta tutkinnosta 1980 ja ylemmästä 1986.
Sadat on kommentoinut Egyptin tilannetta esimerkiksi Al Arabiya -televisiokanavalle, jolla hän syytti Muslimiveljeskuntaa maan ongelmista ja kiitteli presidentti Abdel Fattah al-Sisia.