DCA-sopimus

DCA-sopimus () on eri maiden Yhdysvaltojen kanssa tekemä puolustussopimus.
Yhdysvalloilla on DCA-sopimus esimerkiksi Bulgarian, Latvian, Liettuan, Norjan, Puolan, Ruotsin, Slovakian, Suomen, Tanskan, Tšekin, Unkarin ja Viron kanssa.
Tässä artikkelissa esitellään Suomen, Norjan, Ruotsin, Tanskan ja Viron DCA-sopimukset, koska ne poikkeavat toisistaan esimerkiksi Yhdysvaltojen ydinaseiden sijoittamisen ja sen käyttöön luovutettujen alueiden osalta. 
Suomen DCA-sopimus.
Tasavallan presidentin esittelyssä 3. helmikuuta 2023 asetettiin valtuuskunta käymään Suomen ja Yhdysvaltojen välisiä neuvotteluja puolustussopimuksesta. Neuvottelut DCA-sopimuksesta käynnistyivät Suomen ja Yhdysvaltojen välillä maaliskuussa 2023. Eduskuntaa informoitiin neuvotteluprosessin edetessä. 
Valtioneuvosto päätti yleisistunnossaan 14. joulukuuta 2023 esittää tasavallan presidentille, että tämä valtuuttaa puolustusministeri Antti Häkkäsen tai tämän estyessä ulkoministeri Elina Valtosen allekirjoittamaan puolustusyhteistyöstä tehdyn sopimuksen. Tasavallan presidentti Sauli Niinistö hyväksyi 15. joulukuuta 2023 tehdyn esityksen. 
Suomen ja Yhdysvaltojen välinen puolustussopimus allekirjoitettiin Washingtonissa 18. joulukuuta 2023. Sen allekirjoittivat puolustusministeri Antti Häkkänen ja Yhdysvaltojen ulkoministeri Antony Blinken. Tilaisuudessa oli paikalla myös ulkoministeri Elina Valtonen. 
YLE uutisoi RIA Novosti -uutissivuston uutisen perusteella, että Venäjä kutsui jo seuraavana päivänä Suomen Moskovan-suurlähettilään Antti Helanterän puhutteluun Venäjän ulkoministeriöön sopimuksen johdosta. Myöhemmin Suomen ulkominiteriö tiedotti, että Suomi oli pyytänyt tapaamista Suomen itärajan tilanteeseen liittyen jo aiemmin. Tässä samassa tapaamisessa Venäjän ulkoministeriö käsitteli myös Yhdysvaltojen ja Suomen välillä solmittua sopimusta. Venäläiset viranomaiset kertoivat, että he "tekevän tarpeelliset toimet vastatakseen Suomen ja sen Nato-liittolaisten aggressiivisiin päätöksiin.”
DCA-sopimus eteni allekirjoituksen jälkeen vielä eduskunnan hyväksyttäväksi. Hallitus käynnisti eduskunnalle annettavan sopimuksen vahvistavan esityksen valmistelun sekä sopimukseen liittyvän lainsäädännön valmistelun allekirjoituksen jälkeen. Eduskunta vastasi hallituksen esitykseen, jonka jälkeen Tasavallan presidentti hyväksyi sopimuksen valtioneuvoston esityksestä. Suomi ja Yhdysvallat lähettivät toisilleen nootin, kun kansallinen prosessi oli loppuun saatettu. Vasta tämän jälkeen sopimus tuli voimaan. Kansallisesti sopimuksen voimaantulo vahvistettiin lailla ja valtioneuvoston asetuksella. 
DCA-sopimuksen tarkoituksena on parantaa Suomen ja Yhdysvaltojen välistä yhteistyötä kaikissa turvallisuustilanteissa. Siinä sovitaan joukkojen maahantuloon liittyvistä käytänteistä sekä materiaalin ennakkovarastoinnista.
Sopimuksessa Suomi antaa Yhdysvaltojen käyttöön seuraavat sotilasalueet: 
Puolustusvoimat valmistelivat sopimuksen toimeenpanoa Yhdysvaltojen kanssa, mutta toimeenpano voitiin käynnistää vasta kun eduskunta oli hyväksynyt sopimuksen. Sopimuksessa sovitut alueet ovat Suomen Puolustusvoimien ja Yhdysvaltojen yhteiskäytössä. Sopimuksen toimeenpano ei todennäköisesti tule näkymään heti kaikilla alueilla. Sopimuksessa on huomioitu mahdolliset tulevaisuuden alue- ja tilatarpeet, jottei sopimusta tule heti tarve muuttaa. 
DCA-sopimuksessa sovitaan myös verotuksesta ja rikosoikeudellisista kysymyksistä. Suomi ei peri Yhdysvaltojen käyttöön annetuista tiloista tai alueista vuokraa. Yhdysvallat taas vastaavat vain niiden käyttöön annettujen tilojen ja alueiden rakennus-, käyttö- ja ylläpitokustannuksista ellei toisin sovita. Yhdysvaltain joukkojen ja Suomen puolustusvoimien yhteisesti käyttämien tilojen ja alueiden kustannuksista vastataan käytön mukaisessa suhteessa. Sopimus ei kiellä ydinaseita, mutta se viittaa Suomen lainsäädäntöön ja kansainvälisiin sopimuksiin. Suomessa on voimassa ydinenergialaki, joka kieltää ydinaseiden kauttakulun ja varastoinnin Suomessa. Yhdysvaltojen joukoissa palvelevien mahdollisissa rikoksissa tuomion antaa Yhdysvallat. Tapauskohtaisesti tuomiovallan siirto voidaan perua, jos rikoksella on erityistä merkitystä Suomelle. Näitä ovat yhteiskunnallisesti merkittävät rikokset, seksuaalirikokset sekä henkeen ja terveyteen kohdistuvat rikokset. 
Oikeuskansleri Tuomas Pöysti antoi 11. huhtikuuta 2024 lausunnon, jonka mukaan hallituksen esitystä DCA-sopimuksesta on täydennettävä. Hänen mukaansa sopimuksen vaikutuksia perusoikeuksiin on vielä arvioitava. Rikosoikeudellisen tuomiovallan siirto Suomelta Yhdysvalloille tuo esille avoimia kysymyksiä, jotka on arvioitava. Suomi luopuu tuomiovallastaan yhdysvaltalaisten joukkojen tekemiin rikoksiin silloin kun nämä ovat olleet palvelemassa Suomessa. Suomi voi kuitenkin ”erityisen tärkeissä yksittäistapauksissa” peruuttaa tuomiovallan siirron Yhdysvalloille. Oikeuskanslerin mukaan jää kuitenkin osin epäselväksi, kuinka tehokasta tämä peruuttaminen käytännössä on ja mitä siitä seuraa. Oikeuskansleri kiinnittää myös huomiota siihen, että Yhdysvalloilla on päätäntävalta siitä, mikä kaikki sen joukkojen toiminta Suomessa katsotaan liittyväksi palveluun Suomessa. DCA-sopimus eteni eduskunnan käsittelyyn valtioneuvoston päätettyä asiasta 30. toukokuuta 2024. Perustuslakivaliokunta antoi 24. kesäkuuta 2024 lausunnon, jonka mukaan DCA-sopimuksen hyväksyminen edellyttää kahden kolmasosan määräenemmistöä annetuista äänistä. Eduskunta hyväksyi DCA-sopimuksen 1. heinäkuuta 2024. Kansanedustaja Anna Kontula (vas.) teki esityksen sopimuksen hylkäämisestä, mutta esitystä ei kannatettu. Näin DCA-sopimus hyväksyttiin yksimielisesti ilman äänestystä. Tasavallan presidentti hyväksyi DCA-sopimuksen sekä vahvisti sopimusta koskevan lain sekä sopimuksen hyväksymisen johdosta tehtävät lain muutokset muihin lakeihin 5. heinäkuuta 2024. Sopimus astui voimaan 1. syyskuuta 2024.
Sopimukseen liittyvä ensimmäinen täytäntöönpanoasiakirja allekirjoitettiin 13. elokuuta 2025 Stuttgartissa, Saksassa Yhdysvaltojen Euroopan joukkojen johtoportaan (United States European Command, USEUCOM) toimesta. Se käsitteli infrastruktuurin rakentamista. Valmistelussa on myös täytäntöönpanoasiakirjoja, jotka koskevat turvallisuutta, verotusta, maahantuloa ja poistumista sekä tulleja ja maahantuontia. Niiden on tarkoitus valmistua vuoden 2025 loppuun mennessä.
Norjan DCA-sopimus.
Yhdysvaltojen ja Norjan välinen DCA-sopimus päivitettin vuonna 2022. Sopimuksessa annetaan Yhdysvaltojen käyttöön:
Näillä alueilla Norjan ja Yhdysvaltojen asevoimat voivat liikkua vapaasti. Alueita voidaan käyttää harjoituksiin sekä puolustusmateriaalin säilyttämiseen. Yhdysvaltojen ilmavoimat ilmoittivat panostavansa 119 miljoonaa dollaria Ryggen lentotukikohdan parantamiseen. Yhdysvaltojen rakentamista esimerkiksi rakennuksista ja teistä tulee Norjan valtion omaisuutta, mutta käyttöoikeus säilyy Yhdysvalloilla. Sopimus mahdollistaa sen, että alueille on mahdollisuus rakentaa esimerkiksi varastoja, joihin on pääsy vain Yhdysvaltojen joukoilla. Kyse on silloin maahan perustetuista ennakkovarastoista. Norja ei vaadi passia eikä myöskään viisumia joukoilta niiden saapuessa maahan, jos sotilailla on mukanaan henkilöllisyystodistus. Maahan saapuvilta siviileiltä vaaditaan passi, mutta ei viisumia. Lisäksi siviileillä tulee olla Yhdysvaltain puolustusministeriön henkilökortti tai virallinen komennus tai määräys yhdysvaltalaiselta viranomaiselta. Sotilaat, näiden läheiset ja urakoitsijat on myös vapautettu Norjassa maahan tulevia koskevasta rekisteröinneistä ja muista kontrolleista. Yhdysvalloista saapuvat siviilit ja sotilaat noudattavat pääosin Yhdysvaltojen lakeja. Sopimustekstissä todetaan myös, että Yhdysvaltojen edustajat kunnioittavat Norjan lakeja. Yhdysvaltojen edustajat, sotilaat ja siviilit nauttivat tulli- ja verovapauksista Norjassa. Sopimukseen on kirjattu, että sopimus kunnioittaa Norjan suvereenisuutta, lakeja ja kansainvälisiä velvoitteita. Norjan DCA-sopimus kieltää ydinaseiden tuomisen maahan.
Ruotsin DCA-sopimus.
Yhdysvaltojen ja Ruotsin välinen DCA-sopimus allekirjoitettiin Washingtonissa 5. joulukuuta 2023. Allekirjoittajina olivat Ruotsin puolustusministeri Pål Jonsson ja Yhdysvaltojen puolustusministeri Lloyd Austin. Sopimuksessa Yhdysvallat sai käyttöönsä yhteensä 17 sotilas­tukikohtaa tai -aluetta Ruotsissa:
Sopimuksen perusteella Yhdysvaltojen on mahdollista investoida esimerkiksi varuskuntiin ja sotilasalueisiin Ruotsissa. Se ohjaa Yhdysvaltojen henkilöstön maahantulosta ja poistumisesta, ennakkovarastoinnista, logistiikasta, sotilaiden ja siviilityön­tekijöiden turvallisuudesta. Sotilaat, joilla on henkilökortti ja komennustodistus, eivät tarvitse maahan saapuessaan passia tai viisumia. Yhdysvaltalaisiin sovelletaan Yhdysvaltojen lainsäädäntöä, vakavissa rikoksissa tuomiovallan voivat ottaa Ruotsin viranomaiset. Sopimus kieltää syyttämisen oikeudessa syytetyn poissa­olevana, ellei tämä ole tarkoituksellisesti pakoillut oikeutta. Sopimuksessa ei mainita ydinaseita, mutta siihen on kirjattu "tietyntyyppiset aseet". Tätä pidetään kryptisenä. 
Ruotsin valtiopäivät hyväksyi DCA-sopimuksen äänin 266 puolesta ja 37 vastaan 18. kesäkuuta 2024. 
Tanskan DCA-sopimus.
Tanskan ulkoministeri Lars Løkke Rasmussen ja Yhdysvaltojen ulkoministeri Antony Blinken allekirjoittivat maiden välisen DCA-sopimuksen 21. joulukuuta 2023 Washingtonissa. Sopimuksen perusteella Yhdysvaltojen joukkoja voidaan sijoittaa kolmeen lentotukikohtaan Jyllannin saarella, joita ovat: 
DCA-sopimus ei koske Färsaaria ja Grönlantia. Maa on aiemmin kieltänyt ydinaseiden sijoittamisen alueelleen rauhan aikana ja nyt solmittava sopimus ei tätä muuta. Sopimus on voimassa aluksi kymmenen vuotta. Tanskan kansankäräjät hyväksyy sopimuksen ennen sen voimaantuloa. On arvioitu, että aikaa tähän kuluu noin vuosi.
Viron DCA-sopimus.
Viro ja Yhdysvallat allekirjoittivat DCA-sopimuksen 17. tammikuuta 2017. Sopimuksessa Yhdysvaltojen käyttöön annetaan 
Sopimus päivitettiin vuonna 2023. Sopimuksessa käsitellään Yhdysvaltojen sotilaallista läsnäoloa Virossa, panostaa divisioonan kehittämiseen, kyberpuolustusyhteistyötä sekä Baltian yhteisiä puolustushankkeita. Se käsittelee myös joukkojen majoittamiseen, avun vastaaottoamisen tarvittavan infrastruktuurin kehittämiseen, yhteiseen harjoitustoimintaan ja useisiin muihin osa-alueisiin liittyvää yhteistoimintaa.