tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Herodikos Selymbrialainen

Herodikos Selymbrialainen (, ; 400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen lääkäri, joka tunnetaan Hippokrateen opettajana. Herodikos on ensimmäinen tunnettu henkilö, joka yhdisti liikunnan ja lääketieteen. Näin häntä voidaan pitää urheilulääketieteen isänä.
Elämä.
Herodikos oli kotoisin Selymbriasta tai Platonin mukaan alun perin Megarasta, jonka siirtokunta Selymbria oli. Hän toimi paitsi lääkärinä myös voimistelun opettajana ("paidotribēs") ja sofistina. Herodikos seurasi Euryfonia merkittävässä Knidoksen lääketieteen koulussa.
Herodikos mainitaan Ikkos Taraslaisen ohella ensimmäisenä, joka käytti liikuntaa sairauksien hoitoon ja terveyden säilymisen edesauttamiseen. Hänen sanotaan tutkineen liikuntaa lääketieteelliseltä kannalta, koska oli hyötynyt siitä itse. Eräästä kohdasta Platonin "Faidroksessa" on usein oletettu, että Herodikos olisi määrännyt potilaansa kävelemään Ateenasta Megaraan ja palaamaan heti päästyään Megaran muureille. Kaupunkien välinen etäisyys, noin 40 kilometriä, tekee tämän kuitenkin jos ei mahdottomaksi niin ainakin kyseenalaiseksi, eivätkä Platonin sanat välttämättä vaadi sitä, että hän olisi todella antanut tällaisen ohjeen.
Erään Hippokrateen "Epidemioiden" kuudennessa kirjassa olevan kohdan on katsottu vahvistavan Platonin sanat, ja syyttävän Herodikosta potilaidensa tappamisesta kävelyttämällä näitä liikaa. Kyseisen tekstikohdan lukutapa on kuitenkin epävarma, ja Émile Littré katsoo, että siinä mainittu nimi olisikin Prodikos, ei Herodikos. Asian monimutkaisuutta lisää se, että Galenos luki Hippokrateen teoksesta nimen ”Prodikos”, mutta katsoo tämän viittaavan silti samaan henkilöön, josta Platon puhuu, vaikka Platonilla lukee selvästi ”Herodikos”.
Herodikoksen mainitsevat myös monet muut antiikin kirjailijat, kuten Aristoteles, Plutarkhos ja Caelius Aurelianus, sekä Eustathios Thessalonikelainen.
Lääketiede ja vaikutus.
Herodikos kehitti oman teoreettisen näkemyksensä lääketieteestä. Hänen mukaansa huono terveys johtui ruokavalion ja liikunnan epätasapainosta. Tästä syystä hän suositteli tarkkaa ruokavaliota, jatkuvaa liikuntaa ja säännöllistä harjoittelua. Hän piti tätä yhdistelmää ihanteellisena tapana ylläpitää hyvää terveyttä ja sovelsi sitä myös potilaidensa hoidossa. Vaikka Herodikoksen kirjoitukset ovat kadonneet, antiikin teksteistä löytyvät katkelmat tukevat näkemystä, että häntä voidaan pitää urheilulääketieteen isänä.
Herodikoksen vaikutus ulottuu antiikin Kreikan ja Rooman lääketieteeseen, ja hänen ajatuksensa vaikuttivat Hippokrateen ja muiden lääkärien työhön. Hänen teoriansa kehon nesteiden homeostaasista ja korostus liikunnan sekä ruokavalion tasapainosta ovat edelleen urheilulääketieteen perusta. Herodikoksen perintö näkyy nykyaikaisessa urheilulääketieteessä, jossa korostetaan säännöllisen liikunnan ja terveellisen ruokavalion merkitystä terveyden ylläpitämisessä ja sairauksien ehkäisyssä. Hänen työssään yhdistyivät liikunnanopettajan kokemus ja lääketieteellinen koulutus, mikä loi perustan kokonaisvaltaiselle lähestymistavalle terveyteen.
Leofanes

Leofanes (, ; 300-luku eaa. tai aiemmin) oli antiikin kreikkalainen lääkäri.
Leofaneen tarkkaa ajoitusta ei tunneta, mutta hänen on täytynyt elää ennen 300-lukua eaa., koska sekä Aristoteles että Theofrastos lainaavat häntä. Aristoteleella olevaan kohtaan, joka käsittelee oletettua menetelmää poika- tai tyttölasten tuottamiseksi, on viittaus myös Pseudo-Plutarkhoksella ja Pseudo-Galenoksella, joilla kummallakin Leofaneen nimi esiintyy muodossa "Kleofanes".
Sama mielipide (tai jos Aristoteles on oikeassa, oikeastaan päinvastainen mielipide) löytyy myös Hippokrateen nimiin laitettujen teosten kokoelmaan "Corpus Hippocraticumiin" kuuluvasta tutkielmasta "Superfetaatiosta" (; "De superfetatione"). Siksi Émile Littré on laittanut kyseisen tutkielman Leofaneen nimiin, mutta tälle ei ole juuri muita perusteita.
Anne Raknes

Anne Raknes (20. joulukuuta 1914 Kviteseid – 17. helmikuuta 2001 Oslo) oli norjalainen kuvanveistäjä. Hän opiskeli Norjan valtion taideakatemiassa muun muassa Axel Revoldin, Jean Heibergin ja Wilhelm Rasmussenin johdolla 1934–1938. Myöhemmin hän asui ja opiskeli muun muassa Berliinissä, Pariisissa ja Lontoossa. Raknes oli Norjan ensimmäisiä naispuolisia kuvanveistäjiä ja perustamassa myös Norjan kuvanveistäjäyhdistystä (Norsk Billedhoggerforening), jonka varapuheenjohtajana hän toimi 1950-luvulla. Hän oli mukana myös useissa muissa yhdistyksissä. Raknes osallistui Nidarosin tuomiokirkon kunnostustöihin 1930-luvulla.
Polybos Koslainen

Polybos (, ; 300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen lääkäri, joka oli kotoisin Kosilta. Hän oli Hippokrateen oppilas ja vävy.
Elämä.
Polyboksen elämästä tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Hän oli naimisissa Hippokrateen tyttären kanssa ja perusti yhdessä Hippokrateen poikien eli lankojensa Thessaloksen ja Drakon I:n kanssa lääketieteen dogmaattisen koulukunnan. Hippokrateen mainitaan lähettäneen hänet kulkutaudin aikana yhdessä eräiden muiden oppilaidensa kanssa eri kaupunkeihin auttamaan ihmisiä taidoillaan. Myöhemmin Polybos toimi kotisaarellaan. Galenoksen mukaan Polybos seurasi toiminnassaan Hippokrateen opetuksia ja toimintatapoja.
Galenos mainitsee Polyboksen usein pääasiassa liittyen eri teoksiin Hippokrateen nimiin laitettujen teosten kokoelmassa "Corpus Hippocraticumissa". Hänet mainitsevat antiikin lähteistä myös muun muassa Aulus Cornelius Celsus, Caelius Aurelianus ja Plinius vanhempi.
Thessaloksen nimiin laitetussa epäperäisessä puheessa sekä joissakin latinankielisissä teoksissa Polyboksen nimi esiintyy muodossa Polybios (lat. "Polybius"), mutta kyseessä on oletettavasti virhe.
Teokset.
Sekä antiikin aikaiset että nykyaikaiset tekstikriitikot ovat laittaneet Polyboksen nimiin teoksia, jotka ovat päätyneet osaksi "Corpus Hippocraticumia". Émile Littré luki Polyboksen kirjoittamiksi korkeintaan seuraavat hippokraattiset teokset:
Galenos tosin piti kirjoitusta "Ihmisen luonnosta" Hippokrateen aitona teoksena. Ludwig Choulant luki Polyboksen teosten joukkoon yllä mainittujen lisäksi myös seuraavat:
Antiikin kirjailijoista Pseudo-Plutarkhos lainaa Polybosta teoksen "Seitsemännen kuun sikiöstä" (; "De septimestri partu") kirjoittajana. Klemens Aleksandrialainen taas laittoi Polyboksen nimiin teoksen "Kahdeksannen kuun sikiöstä" (; "De octimestri partu").
Kokoelma Polyboksen nimiin laitettuja teoksia julkaisiin latinankielisenä käännöksenä vuonna 1544 (J. Oporinum, Basel, 4to.) ja italiaksi vuonna 1545 (P. Lauro, Venetsia, 4to.).
Polybos

Polybos (, ) voi viitata seuraaviin:
Chi Zijian

Chi Zijian (, s. 27. helmikuuta 1964) on kiinalainen kirjailija, joka on parhaiten tunnettu teoksestaan "Puolikuu" (2005). Chi on syntynyt ja asuu Pohjois-Kiinassa Heilongjiangin maakunnassa.
Chi aloitti kirjoittamisen vuonna 1983. Hän on pitkän kirjailijanuran ohella Kiinan kansan neuvoa-antava poliittinen konferenssin Heilongjiangin provinssin komitean varapuheenjohtaja.
"Puolikuu" on ensimmäinen Chiltä suomennettu teos. Suomennoksen on tehnyt Rauno Sainio. Alkuperäisteos (pinyin: "Éěrgǔnà hé yòuàn", kirjaimellinen käännös "Argunjoen oikea ranta") julkaistiin vuonna 2005. Chille myönnettiin teoksesta arvostettu Mao Dun -kirjallisuuspalkinto vuonna 2008. Romaani seuraa nykyisten Kiinan, Mongolian ja Venäjän alueilla asuvaa evenki-paimentolaiskansaa 1900-luvun aikana.
Leena Ruusuvuori

Leena Ruusuvuori (o.s. Helle, s. 1949 Lahti) on suomalainen tasa-arvotyön tekijä ja entinen Naisjärjestöjen Keskusliiton pääsihteeri. Hän johti vuosina 1998–2002 Stakesissa (nyk. Sosiaali- ja terveysalan tutkimus- ja kehittämiskeskus) toteutettua valtakunnallista naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisyprojektia, oli yksi raiskauskriisikeskus Tukinaisen perustajista ja johtajista, ja toimi Helsingin tasa-arvotoimikunnan varapuheenjohtajana vuosina 2013–2014 ja 2015–2016. Hän on myös entinen Naisasialiitto Unionin toimitusjohtaja.
Ruusuvuori on koulutukseltaan filosofian maisteri, pääaineenaan yliopistossa hänellä oli englanti ja ruotsi. Valmistumisensa jälkeen hän työskenteli työministeriön kansainvälisen harjoittelun yksikössä vuodet 1975–1989. Hän arvelee oman feminisminsä alkaneen 1970-luvulla, jolloin hän avioitui, sai lapsia, ja kirjoitti samaan aikaan gradua. Myöhemmin Ruusuvuoren uralla keskeistä on ollut edistää naisten ja miesten mahdollisuuksia toteuttaa itseään perinteisistä sukupuolirooleista huolimatta. 
Ruusuvuori työskenteli Naisasialiitto Unionin pääsihteerinä vuosina 1989–1998, ja aloitti samaan aikaan työskentelyn myös NYTKISin (Naisjärjestöt Yhteistyössä) hallituksessa. 
Syksyllä 2003 Ruusuvuori valittiin Naisjärjestöjen Keskusliiton pääsihteeriksi, ja hän työskenteli pääsihteerin virassa eläköitymiseensä 2014 saakka. Hänelle myönnettiin Naisjärjestön keskusliiton Alexandra-palkinto "huomattavasta työstä tasa-arvon edistämiseksi" eläköitymisvuonnaan. Eläköitymisensä jälkeen hän on jatkanut tasa-arvotyötä toimien useiden naisjärjestöjen hallituksissa.
Ruusuvuori on Arkadian Kokoomuksen Naiset ry:n jäsen. Hän oli ehdolla kunnallisvaaleissa 2012 Helsingin vaalipiirissä kokoomuksen listalla. Hän asuu Munkkiniemessä puolisonsa Timo Ruusuvuoren kanssa. Heillä on viisi lasta. Hänen isosiskonsa on tutkija ja Naisasialiitto Unionin entinen puheenjohtaja Merja Helle.
Mohammadia

Mohammadia () on kaupunki ja piirikunnan keskus Mascaran maakunnassa Algeriassa. Se sijaitsee Tell-Atlasvuorilla 35 kilometriä Mascarasta pohjoiseen. Mohammadian kunnassa oli arviolta 104 600 asukasta vuonna 2018.
Mohammadian kunnan pinta-ala on 162 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Sidi Abdelmoumenen ja El Ghomrin, idässä Ferraguigin, etelässä Hacinen sekä lännessä Bou Hennin ja Mocta Douzin kuntiin. Kaupungin eteläpuolella ovat Beni Chougrane -vuoret ja sen pohjoispuolella levittäytyy Habran tasanko.
Paikalla on sijainnut roomalainen Castra Novan kaupunki. Ranskalaiset rakensivat sinne vuonna 1838 linnakkeen, joka sai kenraali Alexandre Charles Perrégaux’n mukaan nimen Perrégaux. Vuonna 1858 perustettiin samanniminen maataloussiirtokunta, josta tuli kunta vuonna 1870. Vuonna 1954 Perrégaux’ssa oli 27 400 asukasta, joista 7 400 oli eurooppalaisia. Algerian itsenäistyttyä ranskalaiset ja juutalaiset muuttivat pois ja kaupunki sai nimen Mohammadia.
Kaupunki on tärkeä maantie- ja rautatieliikenteen solmukohta, mutta sen talous on viime vuosikymmeninä taantunut. Maatalous kärsii veden puutteesta, ja säilyketehdas ja monet muut yritykset on jouduttu sulkemaan.
Alex Johnson

Alex ”Aj” Johnson (s. 3. huhtikuuta 1989) on yhdysvaltalainen ammattikiipeilijä, joka on erikoistunut boulderointiin. Vuonna 2008 hän voitti ensimmäisenä yhdysvaltalaisena kiipeilijänä Yhdysvalloissa järjestetyn boulderoinnin maailmancupin osakilpailun. Vuonna 2010 hänestä tuli ensimmäinen boulderoinnin maailmancupin muualla kuin Yhdysvalloissa voittanut yhdysvaltalainen kiipeilijä ja ensimmäinen kaksi maailmancup kultaa voittanut yhdysvaltalainen kiipeilijä. Ollessaan 13-vuotias hän voitti avoimen sarjan Yhdysvaltainmestaruuden ensimmäisen kerran ja ollessaan 14-vuotias hän voitti avoimen sarjan Pohjois- ja Etelä-Amerikan mestaruuden. Yhdysvaltainmestaruuden hän on boulderoinnissa voittanut kuusi kertaa. Ulkokivillä hän on kiivennyt useita 8A+ ja 8B vaikeustasoisia boulder-reittejä.
Johnson kisasi boulderoinnin maailmancupeissa vuodesta 2008 vuoteen 2014. Vuonna 2016 hän lopetti kilpailun keskittyäkseen enemmän ulkokiipeilyyn ja mielenterveyteensä. Hän on kiivennyt lukuisia reittejä ensimmäisenä naisena ja tehnyt ensinousuja eli kiivennyt reittejä ensimmäisenä kiipeilijänä. Hän on toiminut myös kiipeilyvalmentajana. Vuonna 2018 hän päätti aloittaa taas kisoihin osallistumisen. Hän voitti hopeaa vuoden 2019 Yhdysvaltainmestaruuskisoissa boulderoinnissa ja oli samana vuonna paras yhdysvaltalainen boulderoinnin maailmancupin kokonaistuloksissa.
Johnson on yksi harvoista ammattikiipeilijöistä, joka on kertonut olevansa queer.
Kirsti Partanen

Kirsti Partanen (s. 1951) on suomalainen liikuntaneuvos ja urheiluvaikuttaja. Hän oli Suomen Voimisteluliitto Svolin puheenjohtaja vuodesta 2001 vuoteen 2011. Vuonna 2015 hänelle myönnettiin liikunnan ja tasa-arvotyön Piikkaripalkinto pitkäaikaisesta työstä tasa-arvon edistämiseksi sekä World Gymnaestrada -tapahtuman puheenjohtajuudesta. Vuonna 2020 hänelle myönnettiin Keski-Suomen liiton Elämänura-palkinto.
Partanen on koulutukseltaan liikuntatieteiden maisteri Jyväskylän liikuntatieteellisestä tiedekunnasta.
Partanen aloitti työnsä vuonna 1979 Jyväskylän naisvoimistelijoiden tiedottajana, sitten sihteeri-tiedottajana ja myöhemmin puheenjohtajana ja varapuheenjohtajana. Samaan aikaan hän työskenteli myös SVUL:n Keski-Suomen piirin Kuntourheiluvaliokunnassa. Tuolloin järjestöt järjestivät Naisten Askel -urheilutapahtumia, jotka keräsivät parhaimmillaan yli 7000 osallistujaa. Järjestöt saivat Partasen puheenjohtajuuden aikana myös palkintoja, vuonna 1993 Nuoren Suomen Sinettiseuran arvon, ja SVoLin vuoden markkinointiseuran palkinnon, ja vuonna 1995 parhaan jumppaviikon toteuttajan palkinnon.
Partanen on työskennellyt myös Olympiakomitean hallituksessa 2004-2008, ja Euroopan nuorten olympiafestivaalin päätoimikunnassa 2009. Lisäksi hän on työskennellyt vuodesta 2004 alkaen Suomen Liikunta ja Urheilu SLU:n hallituksessa, ja ollut Kansainvälisen voimisteluliitto FIG:n neuvoston jäsen vuodesta 2008 alkaen. 
Kesällä 2015 Partanen toimi kansainvälisen voimistelijafestivaali World Gymnaestradan järjestelytoimikunnan puheenjohtajana. Gymnaestrada oli kansainvälinen suurtapahtuma, joka oli osallistujamäärältään Helsingin olympialaisia suurempi ja toistaiseksi kaikkein suurin Suomessa koskaan järjestetty tapahtuma. Hän oli myös tärkeässä asemassa suomalaisten voimisteluliittojen yhdistymisessä, ja Partanen toimikin sekä Svolin perustaja että sen puheenjohtajana alusta saakka.
Partanen on myös tehnyt urheilu- ja tasa-arvotyötä kansainvälisesti, hän kuuluu kansainvälisen naisliikuntaverkosto IWG:n 6. maailmankonferenssin kunniatoimikuntaan, ja Euroopan naisliikuntaverkostoon. Opetus- ja kulttuuriministeriön tiedotteessa koskien Partasen vuonna 2015 saamaa Piikkaripalkintoa kerrotaan, että hän on "edistänyt suomalaisten naisten etenemistä kansainvälisissä tehtävissä sekä heidän saamistaan johtaviin rooleihin."
Mrinalini Mukherjee

Mrinalini Mukherjee (1949 – 15. helmikuuta 2015) oli intialainen kuvanveistäjä. Mukherjee punoi makramee-menetelmällä voimakasvärisiä ja suurikokoisia makrameeveistoksia. Makrameen ohella hän teki veistoksia myös pronssiin ja saveen.
Aiheet liittyivät usein hindujen naisjumaluuksiin kuten Devi. Veistosten materiaalina oli torilta hankittu paikallinen juutti tai hamppu, joka värjättiin indigon, okran, tiilen tai violetin väriseksi. 
Mukherjee aloitti maalausopinnot Barodan Maharaya Sayajirao -yliopistossa vuonna 1965 ja jatkoi muraalimaalausopinnoilla.
Hän sai vuonna 1971 stipendin, jonka jälkeen jatkoi työtään Englannissa. Mukherjeen teoksissaan on intialaisten perinteiden ja kansantaiteen ohella länsimaisia vaikutteita.
Mukherjeen teoksia on Tate Modernissa, Metropolitan Museum of Artissa, MoMassa ja intialaisten museoiden kokoelmissa. Mukherjeen isä oli intialaisen modernin maalauksen pioneereja ja äiti 
kuvanveistäjä Leela Mukherjee.
Luettelo Suomen poliisin käyttämistä aseista

Tämä on (epätäydellinen) luettelo Suomen poliisin käyttämistä aseista. 
Historiaa.
Ennen kuin poliisiaseistusta alettiin yhtenäistää, poliisin käytössä oli laaja valikoima henkilökohtaisia virka-aseita. 
Poliisiasevarikon hoitajan Leo Hallasuon 1936-1938 tekemillä asetarkastusmatkoilla Tampereen, Viipurin, Kotkan, Turun, Rauman, Porin, Vaasan, Seinäjoen, Jyväskylän ja Hämeenlinnan poliisilaitoksiin niiden käytössä oli FN, Parabellum, Beholla, Langenhahn, Walther, Colt, Dreyse, Lignose, Martian, Bayard, Ortgies, Sauer &amp; Sohn, Schmeisser, Stock, Zehna ja Mauser pistooleja. Aseiden tarkempia mallitietoja ei kuitenkaan ole talletettu.
Sodan jälkeen käytössä oli edelleen noin 20 eri pistoolimallia. 
Vielä 1980-luvulla poliisit voivat ostaa itse haluamansa virka-aseen, koska poliisilaitoksilla ei ollut aina antaa kelvollista asetta.
Poliisin tämänhetkisestä aseistuksesta Poliisihallitus ei julkisuuslakiin vedoten kerro yksityiskohtia.
Edellä mainituista syistä, kattavaa tai täysin paikkansapitävää luetteloa poliisin aiemmin käyttämästä ja nykyisestä aseistuksesta on mahdotonta laatia.
Ragnhild Täljeläinen

Ragnhild Täljeläinen (Tälje on Södertäljen vanha nimi) (n. 1075 – n. 1117) oli eräiden lähteiden mukaan 1100-luvun alussa hallinneen Ruotsin kuninkaan Inge nuoremman puoliso. Hän suoritti pyhiinvaelluksen Roomaan ja Jerusalemiin, ja kuolemansa jälkeen häntä kunnioitettiin kansan parissa pyhimyksenä. Vanhimmat kirjalliset lähteet Ragnhildistä ovat peräisin 1400-luvulta. Hänet on haudattu Södertäljessä sijaitsevaan Pyhän Ragnhildin kirkkoon, jonka hän legendan mukaan perusti.
Open Source Security Foundation

Open Source Security Foundation (OpenSSF) on Linux Foundationin tukema järjestö, jonka tavoitteena on kehittää avoimen lähdekoodin ohjelmistojen turvallisuutta. OpenSSF:ssä ovat alussa mukana Google, Microsoft, GitHub, IBM, Red Hat ja useita muita. Perustamisen yhteydessä julkaistussa tiedotteessa sanottiin, että avointa lähdekoodia käytetään tehtäväkriittisissä kohteissa ja avoimeen lähdekoodin kohdistetaan hyökkäyksiä. OpenSSF perustettiin elokuussa 2020 yhdistämään tietoturvaan liittyviä ryhmiä samaan. OpenSSF:ssä yhdistyivät muun muassa Open Source Security Coalition (OSSC) ja Core Infrastructure Initiative (CII). Vuonna 2022 OpenSSF kertoi 150 miljoonaa dollaria maksavasta "mobilisaatiosta", jonka motivaationa oli joulukuussa 2021 löydetty haavoittuvuus Log4j-ohjelmistosta.
Siivo Koutio

Siivo Johannes Koutio (vuoteen 1937 Gröhn, 2. maaliskuuta 1906 Kymi – 17. elokuuta 1960 Anterselva) oli suomalainen ammattiyhdistysjohtaja.
Koution vanhemmat olivat Juho Gröhn ja Lydia Wahter, ja puoliso vuodesta 1933 Meeri Matilda Vesala. Sorvarin ammatissa toiminut metallimies Koutio oli SAK:n Keski-Suomen piirijärjestäjä ja luennoitsija 1945–1948. Hän oli Suomen Autoalantyöntekijäin Liiton sihteeri 1948–1951 ja puheenjohtaja 1951–1960, Suomen Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliiton puheenjohtaja 1960 ja Ammattiliittojen Yhteistyöjärjestön puheenjohtaja vuodesta 1958. Ammattiyhdistysliikkeen hajaannuksen aikana sosiaalidemokraattinen Koutio toimi sekä kommunisteja että SAK:n Emil Skogista nimensä saanutta sosiaalidemokraattista opposiotiota vastaan. 
Koutio kuoli 54-vuotiaana lomamatkalla Italiassa. Hän sai sydänkohtauksen ajaessaan autoa Anterselvan lähellä kulkevalla vuoristotiellä. Mukana olivat myös Koution puoliso sekä ystävä, joka rattiin tarttumalla esti ajoneuvon suistumisen tieltä. Olavi Aarniosta tuli hänen seuraajansa Suomen Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliiton puheenjohtajana.
Fabian Wrede (1760–1824)

Fabian Wrede (1760–1824) oli Ruotsissa syntynyt sotamarsalkka. Ranskan palveluksessa oltuaan hän osallistui everstin arvoisena an 1788–1790 ja oli jonkin aikaa Savon prikaatin komentajana. Hän sai 1791 nimityksen Uudenmaan ja kaksi vuotta myöhemmin Porin rykmentin päälliköksi. Sinä aikana hän asui Suomessa ja oli muun muassa Suomen talousseuran esimiehenä. Vuodesta 1798 Wrede oli henkikrenatöörirykmentin päällikkö ja osallistui Pommerin sotaan. Hänet määrättiin 1809 Ruotsin pohjoisen armeijan komentajaksi Länsipohjaan. Hän tuli 1810 valtioneuvokseksi ja Karlbergin sota-akatemian kansleriksi, 1816 sotamarsalkaksi, ja hän sai 1809 kreivin arvon. Ympäristö ja alaiset arvostivat Wredeä.
Janssenin COVID-19-rokote

Janssenin COVID-19-rokote (virallisesti Ad26.COV2-S) on Janssen Biotech Inc. -yhtiön valmistama rokote COVID-19-tautia aiheuttavaa SARS-CoV-2 -virusta vastaan.
Rokote sisätää tyypin 26 adenovirusta, joka muuttaa viruksen glykoproteiineja. Sitä annetaan korkeintaan 0.5 millilitran pistoksina 18-vuotiaille ja sitä vanhemmille. Aine on väriltään väritöntä tai lievästi keltaista, ja sen pH-arvo on 6–6,4.
Amerikassa ja Etelä-Afrikassa suoritettiin tutkimus, jossa 44 000:lle ihmiselle annettiin joko Janssenin rokotetta tai lumelääkettä. Heistä 19 630:sta ihmisestä, jotka saivat rokotteen, 116 sairastui COVID-19-tautiin. Tutkimus osoitti, että rokotteen tehokkuus on 67 prosenttia.
Rokote voi aiheuttaa yhdelle kymmenestä ihmisestä esimerkiksi kuumetta, väristyksiä ja punaisuutta. Yhdelle sadasta se voi aiheuttaa esimerkiksi heikotusta, yskimistä, ripulia ja oksentelua. Harvoin rokotteen sivuvaikutuksiin kuuluvat esimerkiksi ihottuma ja allergiset reaktiot.
Janssen Biotech pyysi vapaaehtoisesti rokotteiden hätäkäyttövaltuuden poistamista 22. toukokuuta 2023. Syyksi yhtiö ilmoitti monien rokote-erien vanhenemisen Yhdysvalloissa, ja että rokotteiden tarve oli pienentynyt.
Thibilis

Thibilis (myös "Tibilis") oli roomalaisaikainen kaupunki nykyisessä Algeriassa. Sen rauniot sijaitsevat Guelman maakunnan Sellaoua Announan kunnassa 27 kilometriä Guelmasta lounaaseen.
Korkealle harjanteelle rakennettu Thibilis oli ilmeisesti osa Cirtan liittokuntaa ja kuului sittemmin jälleen Numidiaan. Se oli piirikunnan keskus, josta tuli municipium viimeistään vuonna 305, ja myöhemmin se sai ehkä colonian aseman. Thibiliksessä oli 400-luvulla piispanistuin. Kaupunki autioitui pääosin Bysantin aikana.
1900-luvun alussa tehdyissä kaivauksissa löydettiin forumin, capitoliumin, porttien, riemukaaren, temppelien, kirkkojen ja asuintalojen rauniot. Alueella on myös bysanttilainen linnoitus. Suurin osa löydetyistä esineistä on Guelman museossa.
Johdoton tahdistin

Johdoton tahdistin on perinteisen sydämentahdistimen rinnalle kehitetty tahdistin, joka nimensä mukaisesti tahdistaa sydäntä ilman sydämen sisälle asennettavia johtoja. Johdoton tahdistin asennetaan tyypillisesti sydämen oikeaan kammioon reisilaskimoa pitkin, jolloin vältytään leikkausarpien muodostumiselta rintakehälle, sekä perinteisen tahdistimen tahdistintaskuun ja tahdistinjohtoihin liittyviltä infektioilta. 
Nykyään johdottomia tahdistimia on kehitetty tahdistamaan myös sydämen eteistä ja oikeaa kammiota fysiologisen tahdistuksen mahdollistamiseksi. Aivan uusimmissa johdottomissa tahdistimissa paristonkesto on kehittynyt erittäin pitkäaikaiseksi, joilla mahdollistetaan jopa yli 20 vuoden toiminta.
Connolly

Connolly on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Jare Brand

Jare Joakim Brand (s. 8. lokakuuta 1987) on helsinkiläinen rap-muusikko, joka tunnetaan rapduo JVG:n toisena artistina.
JVG:n Brand perusti yhdessä kaverinsa Ville-Petteri Gallen kanssa. Ura alkoi ”Koutsi hoitaa” -kappaleella, johon he kuvasivat myös ystävilleen suunnatun musiikkivideon kotivideotyyliin. Video julkaistiin YouTube-palvelussa joulukuussa 2009. Suuren kansallisen läpimurtonsa duo teki vuonna 2011 ”Häissä”-kappaleella, jonka yhtye esitti jääkiekon maailmanmestaruuden kultajuhlissa.
Brand on vieraillut salanimellä Goucci Sini Sabotagen toukokuussa 2015 julkaistulla kappaleella ”Lue mun huulilta”. Vuonna 2020 hän oli mukana Ida Paul &amp; Kalle Lindroth -duon albumin "Vuonna nolla" kappaleella ”Vähän väsyttää”.
Toisin kuin Galle, Brand on JVG:n ulkopuolella ollut melko vähän julkisuudessa.
Urheilu.
Juniorina Brand pelasi jalkapalloa Puotinkylän Valtissa. Nykyisin Brand pelaa JVG:n toisen artistin VilleGallen tapaan jalkapalloa Gilla FC:n joukkueessa.
Yksityiselämä.
Jare Brand on koulutukseltaan tekniikan ylioppilas. Hän on opiskellut kiinteistötaloutta Aalto-yliopistossa.
Lehtitietojen mukaan Jare Brand avioitui Marian kanssa joulukuussa 2020. Brandilla on yksi lapsi.
Ingeborg Eriksdotter

Ingeborg Eriksdotter, syntynyt luultavasti vuosien 1210 ja 1216 väillä, kuollut 17. kesäkuuta 1254, oli ruotsalainen prinsessa. Ingeborg Eriksdotterin isä oli kuningas Eerik X Knuutinpoika ja äiti kuningatar Rikissa Tanskalainen. Hän meni naimisiin Birger-jaarlin kanssa, joka kuului mahtavaan Bjälbo-sukuun.
Ingeborg Eriksdotterin ja Birger-jaarlin lapset:
VilleGalle

Ville-Petteri Galle (s. 4. lokakuuta 1987), taiteilijanimeltään VilleGalle, on helsinkiläinen rap-muusikko, joka tunnetaan rapduo JVG:n toisena artistina.
JVG:n Galle perusti yhdessä kaverinsa Jare Brandin kanssa. Ura alkoi ”Koutsi soittaa” -kappaleella, johon he kuvasivat myös ystävilleen suunnatun musiikkivideon kotivideotyyliin. Video julkaistiin YouTube-palvelussa joulukuussa 2009. Suuren kansallisen läpimurtonsa duo teki vuonna 2011 ”Häissä”-kappaleella, jonka yhtye esitti jääkiekon maailmanmestaruuden kultajuhlissa. Ennen JVG:tä Galle oli tehnyt musiikkia yhdessä Junon (oik. Jon Korhonen) kanssa.
Galle oli mukana MTV3:n tanssikilpailun "Tanssii tähtien kanssa" seitsemännellä tuotantokaudella syksyllä 2012. Hän oli myös artistina Nelosen "Vain elämää" -viihdeohjelman neljännellä tuotantokaudella vuonna 2015 ja kymmenennellä tuotantokaudella vuonna 2019.
Urheilu.
Galle pelasi jääkiekkoa Jokereissa SM-tasolla junioreissa 18-vuotiaaksi saakka. Ennen Jokereita hän pelasi Oulunkylän Kiekko-Kerhossa.
Nykyään Galle pelaa jalkapalloa Gilla FC:ssä.
Yksityiselämä.
Ennen JVG:tä peruskoulun käynyt Galle työskenteli ilmastointiasentajana.
Tulikki

Tulikki ("Gloxinia sylvatica", syn. "Seemannia sylvatica") on tulikkien sukuun kuuluva kasvilaji. Lajia esiintyy Etelä-Amerikassa: Perussa, Boliviassa, Ecuadorissa, Brasiliassa ja Paraguayssa.
Tulikkia kasvatetaan huonekasvina. Se viihtyy valossa, mutta ei suorassa auringon paahteessa. Kasvualustan tulee olla tasaisesti kostea. Kasvia on hyvä lannoittaa sekoittamalla kasteluveteen lannoitetta silloin tällöin.
Kynttilätulikukka

Kynttilätulikukka eli ranskantulikukka ("Verbascum chaixii") on tulikukkien sukuun kuuluva laji. Siihen kuuluu kaksi alalajia, kaakonkynttilätulikukka ja idänkynttilätulikukka. Kynttilätulikukka on alun perin kotoisin Keski-Euroopan eteläisistä osista ja Venäjältä. Se on monivuotinen perenna. Sen kasvukorkeus on 60–90 cm. Se kukkii toukokuulta heinäkuulle. Kukan terälehdet ovat yleensä keltaiset ja heteet violetit. Lehdet ovat kapeat. Se viihtyy aurinkoisella ja kuivahkolla kasvupaikalla hyvin vettä läpäisevässä maaperässä. Se sietää hyvin kuivuutta ja se menestyy myös kivikkoisessa rinteessä.
Lajilla on myös alalajeja, kuten kaakonkynttilätulikukka ("Verbascum chaixii subsp. austriacum") ja idänkynttilätulikukka ("Verbascum chaixii subsp. orientale").
Yōko Ogawa

Yōko Ogawa (s. 30. maaliskuuta 1962 Okayama, Japani) on japanilainen kirjailija, joka on vuodesta 1988 lähtien julkaissut yli 40 teosta. Ogawan tunnetuimpia teoksia ovat muun muassa "Muistipoliisi" (Hisoyaka na kesshō, 密やかな結晶, 1994) sekä "Professori ja taloudenhoitaja" (Hakase no ai shita sūshiki, 博士の愛した数式, 2003). Ogawan romaaneita on käännetty suhteellisen vähän, vain noin kymmenesosa. Englanninnoksia alkoi ilmestyä vuonna 2001.
Taustatietoa.
Ogawa opiskeli Wasedan yliopistossa Tokiossa. Hän jätti työnsä lääketieteellisen yliopiston sihteerinä mentyään naimisiin ja kirjoitti miehensä ollessa töissä. Aluksi hän kirjoitti vain harrastuksena, sitten hänen debyyttiromaaninsa Agehachō ga kowareru toki (揚羽蝶が壊れる時, The Breaking of the Butterfly) sai kirjallisuuspalkinnon. Hänen novellinsa Ninshin karendā (妊娠カレンダ) voitti arvostetun Akutagawa-palkinnon, mikä vahvisti hänen mainettaan Japanissa.
Ura.
Kirjat.
Ogawaa pidetään Japanin nykykirjallisuudessa tärkeänä kirjailijana. Ogawan kaikki englanniksi käännetyt teokset on lueteltu alla. Osa teoksista on julkaistu englanniksi vain sanomalehdissä.
Hannah (elokuva)

Hannah on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut Andrea Pallaoron ohjaama draamaelokuva, jonka nimihenkilöä näyttelee Charlotte Rampling. Elokuva sai ensi-iltansa Italiassa vuoden 2017 Venetsian elokuvajuhlilla pääkilpailusarjassa, jossa se oli ehdolla parhaan elokuvan Kultaisen leijonan saajaksi. Elokuvajuhlilla Rampling palkittiin roolisuorituksestaan parhaan naisnäyttelijän Coppa Volpilla. Ranskassa elokuva sai lisäksi parhaan ulkomaisen elokuvan César-ehdokkuuden.
Juoni.
Elokuva kertoo Hannahin identiteetin menettämisestä, jolloin hän vaeltaa kieltämisen ja todellisuuden välillä. Kun hän jää yksin kamppailemaan hänen aviomiehensä vangitsemisen seurausten kanssa, hän alkaa romahtaa.
Teemat.
Kuvaamalla nimihenkilön murtunutta identiteettiä ja itsehillinnän menettämistä elokuva tutkii nykyajan vieraantumista, vaikeutta luoda yhteys muihin ihmisiin ja rajojen vetämistä yksilöllisen identiteetin, henkilökohtaisten ihmissuhteiden ja yhteiskunnallisten paineiden välille.
Julkaisu ja vastaanotto.
"Hannah" julkaistiin elokuvateattereissa Ranskassa 24. tammikuuta 2018, Italiassa 15. helmikuuta 2018 ja Belgiassa 14. maaliskuuta 2018.
Elokuva on saanut sekä elokuvakriitikoilta että katsojilta lähinnä myönteisiä arvioita. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 82 prosenttia kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 6,9/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 38 arviointiin, joista 31 ovat ”tuoreita” ja seitsemän ”mätiä”. Yli 50 käyttäjästä 62 prosenttia on antanut elokuvalle myönteisen arvosanan 3,7/5 keskiarvolla. Metacritic-sivuston mukaan yhdeksän arvostelun perusteella elokuva on saanut 63 pistettä sadasta mahdollisesta. Metacriticin viisi käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 7,6/10.
Marjatyranni

Marjatyranni ("Legatus leucophaius") on tyranneihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Keski- ja Etelä-Amerikassa.
Koko ja ulkonäkö.
Marjatyranni kasvaa 15–17 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää, selkä ja siivet ovat harmahtavan ruskeat. Siipien sulissa on vaalea reuna. Linnun päälaella on keltainen laikku ja silmäkulmajuova ja kurkku ovat valkoiset. Silmiä ympäröi musta naamio. Marjatyrannin rinta ja vatsa ovat harmahtavan valkoiset. Rinnassa ja kyljissä on myös tummia viiruja.
Levinneisyys ja elintavat.
Marjatyranni elää Meksikon eteläosista Argentiinan pohjoisosiin ja Brasilian eteläosiin. Keski-Amerikan linnut talvehtivat Etelä-Amerikassa ja satunnaisesti ne harhautuvat myös Yhdysvaltoihin. Lajin elinympäristöä ovat kosteat metsät ja niiden aukiot ja reunamaat. Täysikasvuiset marjatyrannit syövät erityisesti marjoja ja muurahaispuiden norkkoja, mutta myös sudenkorentoja. Marjatyrannit ajavat esimerkisi turpiaalit pesistään ja naaras munii kahdesta neljään munaa. Marjatyrannit kuitenkin huolehtivat itse poikasistaan.
Vries

Vries tai de Vries on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Fries

Fries on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Alfa Romeo SZ

Alfa Romeo SZ (Sprint Zagato) on suorityskykyinen urheiluauto, jota tuotettiin vain 1 036 kappaletta vuosina 1989–1991. Sen tuottivat yhdessä Zagato, Alfa Romeo ja Fiat. Auton esittelyversio esiteltiin vuoden 1987 Geneven autonäyttelyssä ES-30:nä, Zagaton prototyyppinä.
Historia.
SZ:n esittelyversio julkistettiin vuonna 1987 Geneven autonäyttelyssä. Prototyyppimallin nimi oli tuolloin ES-30 (Experimental Sportscar 3,0-litrainen moottori) ja auto oli rakennettu Alfa Romeo 75:n pohjalta. Vuonna 1989 esiteltiin lähes identtinen tuotantomalli, jonka nimeksi tuli yksinkertaisesti SZ, muistuttaen Alfa Romeon loistopäivien Sprint Zagatosta ja Sport Zagatosta.
Auton hinta oli reilu 55 tuhatta dollaria. Huolimatta siitä, että joidenkin mielestä hinta oli kova ja ulkonäkö ei kaikista parhain, niin kaikki 1036 kappaletta myytiin vuosina 1989–1991.
Kohtalonkukat

Kohtalonkukat ("Nemesia") on syyläjuurikasvien heimoon kuuluva suku. Sukuun kuuluu muun muassa laji kirjokohtalonkukka ("Nemesisa strumosa"). Kohtalonkukissa on myös risteymälajikeryhmiä, jotka ovat kesäkukkia.
Kimpanlampi (alempi)

Kimpanlampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 720 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suonenjoen alueeseen (14.781) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,1 metriä mpy.
Lehmilampi (Suonenjoki, kirkonkylä)

Lehmilampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 410 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suonenjoen alueeseen (14.781) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125 metriä mpy.
Jylhänlampi (Suonenjoki)

Jylhänlampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella Herralan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 380 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,4 metriä mpy.
Mikanlampi (Suonenjoki)

Mikanlampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella Suonteen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 1,1 kilometriä pitkä, 350 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,6 metriä mpy.
Huoripojanlampi (Suonenjoki)

Huoripojanlampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella Suonteen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 190 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,7 metriä mpy.
Ahvenlampi (Suonenjoki, Suontee)

Ahvenlampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella Suonteen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 200 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,9 metriä mpy.
Sailinlampi

Sailinlampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella Suonteen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 330 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,8 metriä mpy.
Väärä (järvi Suonenjoella)

Väärä on Pohjois-Savossa Suonenjoella Suonteen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 470 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,3 metriä mpy.
Pohjalampi (Suonenjoki)

Pohjalampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella Pörölänmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 370 metriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,4 metriä mpy.
Murtolampi (Suonenjoki)

Murtolampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella Pörölänmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 380 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,3 metriä mpy.
Säynäinen (Suonenjoki)

Säynäinen on Pohjois-Savossa Suonenjoella Pörölänmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 510 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,5 hehtaaria. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 2 hehtaaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 3,8 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,7 metriä mpy.
Kimpanlampi (ylempi)

Kimpanlampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 920 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,3 metriä mpy.
Saana Kamppinen

Saana Kamppinen (s. 19. syyskuuta 2002) on suomalainen pesäpalloilija. 
Kamppinen edustaa Superpesiksessä pelaavia Jyväskylän Kirittäriä. Hän on edustanut Superpesiksessä myös Vaasan Mailattaria. Kamppisen kasvattajaseura on Ylihärmän Pesis-Junkkarit. Hän pelaa etenijäjokerina. Kamppinen on pelannut 40 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt kaksi tavallista juoksua, tuonut 14 juoksua ja kerännyt 92 kärkilyöntipistettä. Kamppinen on pelannut kuusi Superpesiksen ylempien pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt yhden kunnarin, tuonut kolme juoksua ja kerännyt 17 kärkilyöntipistettä. Tilastot päivitetty kauden 2023 jälkeen.
Valkeinen (Suonenjoki, kirkonkylä)

Valkeinen on Pohjois-Savossa Suonenjoella kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 890 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,3 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,1 metriä mpy.
Kaatro (Suonenjoki, järvi kirkonkylällä)

Kaatro on Pohjois-Savossa Suonenjoella kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 530 metriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,1 metriä mpy.
Pikku-Kaatro

Pikku-Kaatro on Pohjois-Savossa Suonenjoella kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 160 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,5 metriä mpy.
Kolmisoppi (Suonenjoki, järvi kirkonkylällä)

Kolmisoppi on Pohjois-Savossa Suonenjoella kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 400 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,8 metriä mpy.
Poskilampi (Suonenjoki)

Poskilampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 420 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 120,2 metriä mpy.
Saininlampi

Saininlampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 570 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,1 metriä mpy.
Kokkolampi (Suonenjoki, järvi kirkonkylällä)

Kokkolampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 250 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy.
Iso-Musta (Suonenjoki)

Iso-Musta on Pohjois-Savossa Suonenjoella kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 290 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 20 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,2 metriä mpy.
Pieni-Mustalampi (Suonenjoki)

Pieni-Mustalampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella Iso-Rastin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 490 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,6 metriä mpy.
Kortelampi (Suonenjoki)

Kortelampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella Iso-Rastin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 400 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Sillä on yksi saari, jonka pinta-ala on 0,1 hehtaaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,2 metriä mpy.
Sorvalampi (Leppävirta)

Sorvalampi on Pohjois-Savossa Leppävirralla Laitilanniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 410 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,3 metriä mpy.
Aluslampi (Leppävirta, Paasvesi)

Aluslampi on Pohjois-Savossa Leppävirralla Laitilanniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 430 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,4 metriä mpy.
Kapeinen (Leppävirta)

Kapeinen on Pohjois-Savossa Leppävirralla Laitilanniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 350 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,6 metriä mpy.
Kirveslampi (Pieksämäki, Ruuhilampi)

Kirveslampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Ruuhilammen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 150 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,9 metriä mpy.
Kuikkalampi (Pieksämäki)

Kuikkalampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Ruuhilammen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 260 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,9 metriä mpy.
Tulilampi (Pieksämäki, Ruuhilampi)

Tulilampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Ruuhilammen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 300 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,1 metriä mpy.
Riihilampi (Pieksämäki)

Riihilampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Ruuhilammen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 530 metriä pitkä, 350 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,2 metriä mpy.