Alfa Romeo BAT

Alfa Romeo B.A.T. eli "Berlina Aerodinamica Tecnica" oli vuonna 1950 esitellyn 6C -mallisarjan korvaavan urheilullisen Alfa Romeo 1900 -mallin ("millenovecento", ark. "millenove") tekniikkaan pohjautuva kolmen kappaleen sarja aerodynaamisia tutkielmia. Ensimmäinen auton virtaviivaisen korin kehittelijä oli italialainen kreivi Marco Rigotti, joka teetätti vuonna 1914 ilmalaivaa muistuttavan korin autoonsa Alfa Romeo 40-60 HP Aerodinamica.
Historia.
Koeautojen toimeksiantaja oli Alfa Romeo, yhtiön vakuunnuttua Giovanni "Nuccio" Bertonen ja Franco Scaglionen aiemmasta työstä.. Arnolt myös osti ensimmäisen B.A.T.-koeauton syksyllä 1953. Merkittävä B.A.T.-koeautojen esiaskel oli myös Scaglionen suunnittelema ja Bertonen yksittäiskappaleena toteuttama, Abarth 1500 -autoon pohjautuva, myös epävirallisesti "B.A.T 1"-nimityksellä tunnettu, aerodynaamiseksi muotoiltu 2-paikkainen "Biposto"-koeauto. Projekti käynnistyi syksyllä 1952, ja se sai nimekseen Berlina Aerodinamica Tecnica lyh. B.A.T..
B.A.T. 5.
Kaikkien kolmen vuosien 1953-1955 koeauton suunnittelija-muotoilija Franco Scaglione oli aloittanut aerodynamiikan opiskelut Bolognan avaruus- ja ilmailuteknisessä yliopistossa ennen toista maailmansotaa, sekä sodan aikana asepalvelussa syventynyt alaan. B.A.T.-autojen korit valmisti Carrozzeria Bertone. Sarjan aloitti vuonna 1953 Torinon autonäyttelyssä julkistettu "B.A.T. 5", jonka virtaviivainen kori salli sen saavuttaa 15% korkeamman huippunopeuden (123,6 mailia/tunti) kuin pohjana oleva 1900-malli. Toteutetun korin järjestysnumero 5 juontuu Scaglionen aiemmista neljästä 1:1-mittakaavan savimallista, joilla korimuoto saavutti tavoitellun virtaviivaisuuden (ilmoitettu ilmanvastuskertoin 0,23). Muotoilu perustui siten tutkimuksiin, ja muutosten empiiriset tulokset ohjasivat muotojen jatkokehitystä: B.A.T. 7:n ilmanvastuskertoimeksi ilmoitettiin enää 0,19, kun esimerkiksi virtaviivainen Toyota Prius saavutti kertoimen 0,24.
B.A.T. 7.
Sensaation aiheuttanutta, ja niin muotoilijan kuin korittajankin maailmanmaineeseen singonnutta "B.A.T. 5":ttä seurasi vuonna 1954 jälleen Torinon autonäyttelyssä esitelty "B.A.T. 7" edelleen tutkimustyön kautta hiotulla, entistäkin radikaalimmalla aerodynamiikalla, missä siivet kietoutuivat lähes matkustamon jättöpinnan ympäri. Siipien takaosaan oli lisätty aukko sisä- ja ulkopinnan paine-erojen tasaamiseksi, jotta siivet eivät joutuisi hallitsemattomaan "flutter"-värinäliikkeeseen. Tämä B.A.T. 7 pääsi monen ajankohdan autolehden kuten sveitsiläisen "Automobil-Revue" -lehden kansikuvaan. Väliin jääneet järjestysnumerot 6 ja sittemmin 8 tarkoittivat jälleen aerodynamiikan koemalleja.
B.A.T. 9d.
Vuonna 1955 Torinossa esiteltiin "B.A.T. 9" (nimitetty myös "B.A.T. 9d" :ksi), jonka muotoilussa oli aiemmista koeautoista poiketen jo pohdittu käytännöllisyyttä. Esimerkiksi tunnusomaiset, takaikkunan näkymää aiemmissa B.A.T. -koeautoissa rajoittaneet, matkustamon ja korin laminaarisen ilmavirtauksen aikaan saaneet siivet oli typistetty merkittävästi pienemmiksi, jo lähes aikakauden "siipiautojen" kaltaisiksi. Myös sen jäähdyttimen ilmanottoaukot sekä pleksilasi-kuvuilla varustetut ajovalot (aiemmin ne oli piilotettu avautuvien luukkujen taa) olivat lähestyneet tavanomaisia automalleja, ja B.A.T. 9:ssä oli nyt Alfa Romeon tyypillinen kolmio-koriste "Biscione"-käärmetunnuksella keskellä maskia. Biscione on Visconti-suvun vaakunassa kuvattu myyttinen käärme, mikä esiintyy paitsi Alfa Romeon logossa myös Milanon vaakunassa ja esimerkiksi jalkapalloklubi Inter Milano:n logossa. Kaikkien kolmen B.A.T.-koeauton jo vuonna 1989 saman omistajan kokoelmiin tullut triptyykki on myyty "Sotheby`s" - huutokaupassa New Yorkissa 28.10.2020 peräti 14 840 000 dollarin yhteishinnalla.
2008 Bertone B.A.T. 11 dk.
Bertone palasi aiheeseen vuonna 2008 Genevessä autonäyttelyn aikana aiempiin tutkielmiin viittaavalla muotoilututkielma-konseptiautolla "B.A.T. 11", mikä pohjautui Alfa Romeo 8C Competizione-sarjamalliin Sen muotoili David Wilkie. B.A.T.11 -tutkielman toimeksiantaja vuonna 2006 oli hammaskirurgian tohtori (DDS, doctor of dental surgery) Gary Kaberle, joka oli omistanut B.A.T. 9d-auton nuoruusvuosistaan lähtien. Koeauton järjestysnumeron 11 jälkeinen "dk"-lyhenne juontuu Kaberlen syöpään menehtyneen vaimon Debbie Kaberle nimestä. Se on puhtaasti muotoilututkielma ja kunnianosoitus, sillä B.A.T. 11dk:ssa ei ole moottoria, vaihteistoa, eikä liioin ajoon tarvittavaa laitteistoa.