Valvträsket (Rånejoki, Råneå)

Valvträsket on Ruotsissa Norrbottenissa Bodenin kunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Rånejoen vesistöön.
Maantietoa.
Valvträsket on 3,5 kilometriä pitkä, 2,2 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 513 hehtaaria eli 5,13 neliökilometriä. Se sijaitsee Gunnarsbynistä 9 kilometriä luoteeseen päin Rånejokilaaksossa, jossa se on ensimmäinen suvantomainen järvi joenuomassa. Järven pohjoispuolella kohoaa Gumbergetin vaara, jonka huippu yltää 180 metriä järvenpintaa ylemmäksi. Vaaran rinteet laskevat alas järven rantaan asti. Järven eteläpuolella kohoaa vieläkin korkeampi Björnbergen, joka nousee 240 metriä järveä korkeammalle. Tämän vaaran rinteet eivät laskeudu yhtä jyrkkinä järveen, sillä sen huiput ovat kauempana. Järven luoteis- ja kaakkoispuolella on alavaa maastoa, jossa esiintyy runsaasti viime jääkauden loppuvaiheessa muodostuneita moreenikumpuja. Niiden takia varsin selkeän neliön muotoisen järven rantojen rantaviiva mutkittelee . Vaikka järven keskellä ei näy saaria, voidaan järven länsipuoliskoa pitää ilmavalokuvissa näkyvän vesikasvillisuuden takia matalana . Rantojen lähellä sijaitsee kuusi luotomaista saarta. Lisää saaria on järven luoteispäässä, missä Rånejoen suun lietteet ja moreenikumpujen lakiosat muodostava niitä seitsemän. Suurimmat saaret siellä ovat Sandlån ja Orrholmen. Osa niemistä voivat olla entisiä saaria, jotka ovat liettyneet mantereeseen kiinni. Järven kaakkoispäässä, missä Rånejoki jatkaa uomaansa, on neljä saarta lisää. Niiden nimet ovat Grönön, Forsholmen, Lillskäret ja Lillholmen.
Järven asutus on keskittynyt Valvträskin kylään ja järven kaakkois- ja pohjoisrannoille. Kylän talot on rakennettu vanhan kylätien varteen ja kylän ympäristössä on täällä harvinaista peltomaata. Vain järven pohjoisrantaa seuraa tie, joka on Gunnarsbynin ja Näätäsuannon välinen tie.
Luontoarvoja.
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (63,8 %), turve (10,0 %), hiekka tai sora (0,6 %), siltti (2,3 %) ja kallioalue (3,9 %). Muut alueet ovat erilaisia vesistöjä.
Järven eteläpuolella ja järvenpuoleisilla rinteillä sijaitsee Björnbergenin luonnonsuojelualue (). Björnbergen on pöytävuorimainen vaara, jolla on muutama huippu. Sen suojeltu metsäalue on monipuolinen ja moni-ikäinen kokonaisuus. Siellä esiintyy sukkesiovaiheen metsiä, metsäpalojen jäänteitä, paljon kelopuita ja maahan kaatunutta puumateriaalia. Alueella voi vaeltaa, yöpyä teltoissa, polttaa nuotiota (omat puut), poimia marjoja ja sieniä, kalastaa ja liikkua talvisin moottorikelkalla.
Vesistösuhteet.
Valvträsket kuuluu Rånejoen vesistössä (päävesistötunnus 7) Rånejoen pääuoman lähialueeseen . Se on Rånejoen läpivirtausjärvi ja sen valuma-alueen pinta-ala on 2 357 km². Ymäröiviltä vaaroilta ja niiden välisiltä soilta laskee järveen puroja. Niiden muodostamaa lähialuetta on kuitenkin vain 27,09 km², joten sen vaikutus järven virtaamaan on pieni. Tärjein puro on Brändbäcken, joka laskee järven länsipäähän. Sen valuma-alueella sijaitsee pieni Brändbäcktjärnen. Järven keskivirtaaman arvioidaan olevan 25,0 m³/s, mutta kevättulvan aikana virtaamat kasvavat moninkertaisiksi. Suurimpien virtaamien keskiarvo (MHQ) on 244 m³/s . Rånejoki jatkaa Valvträsketistä ensin leveänä suvantona ( on suvanto) Övreseletinä ja sitten Nedreseletinä yhteensä viisi kilometriä. Sitten vesi putoaa Korpforsenissa noin 10 metriä ja sen jälkeen se virtaa suoraan Överstbyträsketiin. Rånejoki laskee Perämereen Råneåssa Luulajassa.