Tosterön

Tosterön on Mälarenin saari Ruotsissa Strängnäsin kunnassa, joka sijaitsee Södermanlandin läänissä. Tosterön on ollut oma saari, johon on maatunut maankohoamisen seurauksena kiinni pohjoisessa sijaitseva Aspöniin. Kokonaisuutta kutsutaan tässä artikkelissa nimellä Tosterön, vaikka onkin yleistä käyttää myös muotoa Tosterön–Aspön .
Maantietoa.
Tosterö on eteläpään Klockuddenistä Aspönin Agneuddiin 16,8 kilometriä pitkä. Se on Tosterönin Svansholmenista Aspönin Näsuddeniin 10 kilometriä leveä. Jos halutaan ottaa mukaan Krissbosundetissä pengertiellä sen yhteen liitetty Oknön, saadaan leveydeksi yli 12 kilometriä. Ilman Oknöniä on saaren pinta-ala on 6 634 hehtaaria eli 66,3 neliökilometriä.
Se sijaitsee keskellä Mälarenin keskiosan saaristoa katkaisten lähes kokonaan Mälarenin vedenvirtauksen poikittaisena saarena. Vesi pääsee virtaamaan etelässä ohitse Strängnäsfjärdeniä pitkin ja pohjoisessa sekä Grännäsfjärdeniä ja Hjulstafjärdeniä pitkin. Saaren pohjoisosasta aukeaa pitkälle näkymä yli Gisselfjärdeniä, josta kaakkoon virtaava kymmenkilometrinen Strängnäsfjärden alkaa. Strängnäsfjärden päättyy saaren eteläpuolelle Strängnäsin kaupungissa Ulvhällsfjärdeniin. Tosterönin itäpuolella sijaitsee suuri Selaön, joiden välisessä salmessa sijaitsevat etelästä lukien Segeröfjärden, Tynnelsöfjärden ja Moraröfjärden. Salmi avautuu täällä Oknönin ja pienten saarien välistä kohti Arnöfjärdeniä, jonne pohjoispuolen salmet Grännäsfjärden ja Hjulstafjärden yhtyvät.
Strängnäsfjärdenin, jonka leveys vaihtelee 320 metristä 1 000 metriin, ylittää kaupungissa kaksi siltaa. Salmessa sijaitsee 16 pikkuluotoa. Aavalla Gisselfjärdenin järvenselällä salmensuuta suojaa Segersön ja 16 muuta saarta. Järvenselän länsipuolella sijaitsee suuri Ängsön ja pienemmät saaret Hallingen, Långholmen, Måholmen ja Tedarön. Tedarönin luoteispuolelle aukeava Oxfjärden haarautuu Tedarönin ja Märsönin kohdalla Grännäsfjärdeniksi ja Hjulstafjärdeniksi. Grännäsfjärdenin kautta virtaa vain pieni osa Mälarenin virtaamasta sillä saarien välinen tieyhteys Märsöniin on toteutettu pengertiellä, jossa on kapea silta-aukko. Samoin on tehty Oknönissä, jonka lounaispuolinen Krissbifjärden on tukittu saarien välisellä pengertiellä. Veden virtaus joutuu silloin kiertämään Hjulstafjärdenin kautta ja Oknönin saaren kohdalla Arnöfjärdenin kautta pois. Myös Selönin puoleisessa salmessa on paljon saaria. Salmen pohjoisosassa sijaitsee Bispgrund, keskellä Tynnelsö ja sen seuralaisina ovat Svalbona, Hästholmen, Stora Rullingen ja Askholmen. Salmen eteläosassa Segeröfjärdenissä on Segerön vieressään Stora Skinnpälssen.
Saaren asutus on kerääntynyt sen eteläosiin, missä sijaitsee Strängnäsin taajama-alueita. Vuonna 2018 kulki saaren vaalipiirien raja Tosterönin saarenosan puolivälissä. Eteläisessä vaalipiirissä asui 2 659 asukasta. Pohjoiseen vaalipiiriin lukeutui Tosterönin saarenosan pohjoisosa, Aspönin saarenosa ja Oknön. Siellä asui silloin 1 179 asukasta. Koska Oknön on haja-asutusaluetta, saadaan Tosterönin saaren asukasluvuksi noin 3 800 asukasta. Saaren suurin taajama Abborrberget kuuluu Strängnäsin taajama-alueeseen. Muita asuintaajamia ovat Sanda, Björktorp, Brunnåker, Morrarö, Edeby, Logarn ja Ekbacken. Vanhoja pitäjien kirkonkyliä on ollut Aspö ja Strängnäs, jonka kirkko sijaitsi mantereella Strängnäsin puolella.
Saaren poikki kulkee pääväylänä valtatie 55, joka alkaa etelässä haarautumalla Eurooppatiestä E20 Strängnäsin länsipuolella. Strängnäsfjärdenin ylittää kaksi siltaa, joista suurempi on Strängnäsbron ja pienempi Tosteröbron, ja joiden tiet yhtyvät saarella toisiinsa kilometrin päässä. Valtatie kulkee Aspönin saarenosaan, jossa se ylittää Mälarenin Märsönin kautta ja päättyy Enköpingiin. Valtatieltä 55 haarautuu Aspönissä länteen Aspön kautta kulkevaksi tieksi, joka ylittää Krissbosundetin salmen Ekbackenissa Oknöniin mennessä. Liikenneyhteydet jatkuvat Oknöstä Arnöhön lossiyhteydellä, jota kutsutaan nimellä Arnöleden .
Historiaa.
Nykyinen saari oli vielä viikinkiaikana useiden saaren saariryhmä, jotka ovat myöhemmin maankohoamisen seurauksena maatuneet kiinni toisiinsa. Samasta syystä on Mälaren, joka oli tuolloin saaristoinen merenlahti, kuroutunut erilleen Itämerestä 1200-luvulla ja on muodostanut järven. Kaikkien valtaan huudettujen Ruotsin kuninkaiden tuli vielä keskiajalla tehdä Eerikinretki merkittävien asutuskeskuten kautta. Retken eräs osuus kulki Östens brosta Aspönin ja Tosterönin kautta Strängnäsiin.