Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajuus

Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajuus on Euroopan unionin (EU) jäsenvaltioiden kesken puolivuosittain kiertävä Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajuus. Puheenjohtajuudesta käytetään usein myös nimityksiä EU:n puheenjohtajuus tai EU:n puheenjohtajamaa, vaikka tosiasiassa kyseessä on vain EU:n neuvoston eli niin sanotun ”ministerineuvoston” puheenjohtajuus. Neuvoston puheenjohtajuutta ei pidä sekoittaa Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaan, Euroopan neuvoston puheenjohtajiin eikä virheelliseen EU-presidentti-käsitteeseen.
Vuoden 2025 heinäkuusta joulukuuhun neuvoston puheenjohtajamaa on Tanska.
Puheenjohtajuus.
Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajuus kiertää unionin jäsenvaltioiden kesken siten, että yksi jäsenvaltio toimii kerrallaan kuuden kuukauden ajan (1. tammikuuta – 30. kesäkuuta tai 1. heinäkuuta – 31. joulukuuta) puheenjohtajamaana. 
Lissabonin sopimuksen allekirjoittamisen myötä otettiin käyttöön kolmen peräkkäisen puheenjohtajamaan muodostamat niin sanotut puheenjohtajakolmikot eli ”triot”. Ensimmäisen kolmikon muodostivat Saksa, Portugali ja Slovenia vuoden 2007 alusta alkaen. Kukin kolmikko aloittaa työskentelynsä edellisen kolmikon lopetettua, eikä kolmikon kokoonpano siis muutu kesken sen kauden. Kolmikot tekevät yhdessä 18 kuukautta kattavan pitkäaikaisen suunnitelman omat kautensa kattavien puolivuotisohjelmien lisäksi, ja he tekevät muutoinkin yhteistyötä. 
Nykyinen puheenjohtajakolmikko koostuu Puolasta (tammi–kesäkuu 2025), Tanskasta (heinä–joulukuu 2025) ja Kyproksesta (tammi–kesäkuu 2026). Saksan puheenjohtajuuskausi vuoden 2020 jälkipuoliskolla aloitti toisen kierroksen kolmikkojärjestelmässä.
Historia.
Euroopan unionin neuvosto on jatkumoa vuonna 1952 perustetulle Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ministerineuvostolle. Vuonna 1958 Rooman sopimuksen sen rinnalle muodostettiin myötä Euroopan talousyhteisön neuvosto. Tämän neuvoston ensimmäistä kokousta 25. tammikuuta 1958 johti Belgian ulkoministeri Victor Larock. Talousyhteisön neuvoston kiertävä puheenjohtajuus on nykyisen neuvoston puheenjohtajuuden suora edeltäjä.
Kun Lissabonin sopimus astui voimaan, se perusti Eurooppa-neuvoston virallisena EU-toimielimenä ja sen pysyvän puheenjohtajan viran. Tätä ennen Eurooppa-neuvosto oli ollut epävirallinen, ja puhetta siinä johti EU:n neuvoston puheenjohtajamaan pääministeri tai muu hallituksen päämies. Siten neuvoston puheenjohtajamaalla oli myös tehtävänä edustaa unionia sen ulkopuolella. Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan ja korkean edustajan virkojen tullessa pysyviksi 2009 nämä tehtävät päättyivät.
Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittaessa eroaikomuksistaan Eurooppa-neuvosto päätti 2016 poistaa maan neuvoston tulevien puheenjohtajamaiden listalta. Kaikkia sitä seuraavien maiden järjestystä aikaistettiin puolella vuodella, ja vastaliittyneen Kroatian puheenjohtajuuskausi lisättiin alkuvuodelle 2020.
Tehtävät.
Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan tehtävänä on pyrkiä löytämään yhteisymmärrystä jäsenvaltioiden välillä ja viemään käsittelyssä olevia lainsäädäntöhankkeita eteenpäin. Vaikka puheenjohtajamaa ei pystykään täysin päättämään, mitä asioita neuvoston tulee käsitellä, sillä on siitä huolimatta jonkin verran valtaa määritellä neuvoston prioriteetteja kautensa aikana.
Neuvostossa jäsenvaltioiden ministerit kokoontuvat kymmenessä eri kokoonpanossa käsiteltävän asian mukaisesti. Puheenjohtajamaan kyseiseen kokoonpanoon osallistuva ministeri johtaa puhetta kokouksessa. Poikkeuksena on ulkoasiainneuvosto, jossa puhetta johtaa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja. Puheenjohtajamaan edustaja on puheenjohtaja myös muissa neuvoston elimissä, kuten valmistelevissa Coreper-kokouksissa. Neuvoston viralliset kokoukset järjestetään Brysselissä tai Luxemburgissa, mutta puheenjohtajamaa voi järjestää epävirallisia kokouksia myös omassa maassaan.
Neuvoston puheenjohtajamaa edustaa neuvostoa suhteessa muihin EU-toimielimiin. Rooli on erityisen tärkeä tavallisen lainsäätämisjärjestyksen kulussa, jossa EU:n lainsäädännöstä päättämiseen osallistuvat neuvoston lisäksi myös Euroopan parlamentti ja Euroopan komissio, joiden edustajien kanssa neuvoston puheenjohtajamaa neuvottelee niin kutsutuissa trilogitapaamisissa. Hyväksytyt säädökset allekirjoittaa neuvoston puheenjohtajamaan ministeri yhdessä parlamentin puhemiehen kanssa.
Puheenjohtajamaalla ei ole enää juurikaan ulkoisia edustustehtäviä, vaan Lissabonin sopimuksen jälkeen niitä ovat hoitaneet pääsääntöisesti Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja ja unionin korkea edustaja.