Nigerian talous

Nigerian talous on bruttokansantuotteen mukaan Afrikan suurin. Tärkein tulonlähde on öljy.
Maan rahayksikkö on naira (NGN).
Talouden tunnuslukuja.
Nigerian ostovoimakorjattu bruttokansantuote, joka vuonna 2023 oli 1275 miljardia Yhdysvaltojen dollaria, on Afrikan toiseksi suurin (Egyptin jälkeen) ja maailmassa 27. sijalla. Asukasta kohden BKT oli 5600 dollaria, mikä jää maailmassa 173. sijalle ja on Afrikassa lähellä mediaania.
Kolmen vuoden talouskasvun jälkeen bruttokansantuote pieneni vuonna 2020 raakaöljyn hinnanlaskun ja COVID-pandemian vuoksi. Inflaatio oli 12,8 % ja työttömyysaste 27 %. Köyhyysrajan alapuolella elää 40 % väestöstä. 
Moniin kehitysmaihin verrattuna valtionvelka on toistaiseksi suhteellisen pieni ongelma (mutta kasvamassa), vuonna 2017 se oli 21,8 % BKT:stä.
Luonnonvarat.
Taloudellisesti arvokkaimmat mineraalit ovat raakaöljy, maakaasu, hiili, tina ja kolumbiitti (rautapitoinen mineraali, jota esiintyy tinan mukana).
Pääosa öljystä saadaan Guineanlahden rannalta..
Maanviljely, kalastus, metsä.
Maatalous tuottaa 23 % Nigerian bruttokansantuotteesta (2023).
Maatalouden tärkeimmät tuotteet ovat maniokki, jamssi, maissi, öljypalmu, riisi, taro, banaanit, vihannekset, durra ja maapähkinät. Juurikasvit – erityisesti jamssi, taro ja maniokki – ovat etelän tärkeimpiä ravintokasveja, kun taas viljat ja palkokasvit – kuten durra, hirssi, kikherneet ja maissi – ovat kuivemman pohjoisen pääasiallisia viljelykasveja. Myös riisi on tärkeä kotimainen viljelykasvi. Puut – erityisesti öljypalmu, kaakao ja kumipuut – ovat etelän tärkeimpiä myyntiin kasvatettavia lajeja, kun taas pohjoisessa tuotetaan maapähkinöitä ja puuvillaa.
Öljybuumin alkaessa työvoimaa siirtyi kaupunkeihin, ja viljelyn tuottavuus väheni. Parhaat viljelymaat ovat kaukana kasvukeskuksista. Perinteet rajoittavan maan myyntiä perheen ulkopuolelle, ja tilakoko on pieni. Vaikka suuri osa työvoimasta työskentelee maanviljelyn parissa, Nigeria tuo viljaa myös ulkomailta. 
Suojellut metsät kattavat alle kymmenesosan maan kokonaispinta-alasta. Muualla suurin osa alkuperäisistä metsistä on raivattu kaskiviljelyn tai metsästyksen takia. Metsäkato on laajinta tiheästi asutuilla alueilla, ja kuivalla savannilla, missä liikalaiduntaminen, pensaspalot ja suuri polttopuun kysyntä estävät kasvien normaalin uudistumisen kesantomaalla. Vieraslajeja on istutettu polttopuiden ja rakennusmateriaalin saannin varmistamiseksi. Sokoton, Kanon ja Bornon osavaltioiden kuiville alueille on istutettu metsää estämään Saharan laajeneminen. Metsäistutuksilla on pyritty torjumaan myös eroosiota etenkin jokien valuma-alueilla.
Kalastusta harjoitetaan Tšadjärvellä ja rannikolla, mutta suuria määriä pyydetään vuosittain myös maan pohjoisosan kausiluonteisista joista.
Teollisuus.
Teollisuus tuottaa 33 % Nigerian bruttokansantuotteesta (2023). Tärkeimmät teollisuudenalat ovat petrokemian teollisuus (öljy ja kaasu), tuotantoteollisuus ja rakennusteollisuus.
Valtion omistama Nigerian National Petroleum Corporation (NNPC) vastaa yli 50 prosentista öljyntuotannosta ja yli 40 prosentista kaasun toimituksesta. Paikallisen jalostuskapasiteetin arvioidaan olevan 24 prosenttia. Jalostusteollisuus on avattu yksityisen sektorin osallistumiselle. Suurimpia maassa toimivia kansainvälisiä öljy-yhtiöitä ovat Total, Chevron, ExxonMobil, Elf, Shell, ConocoPhillips ja Eni. Loppuvuonna 2024 avattu Dangoten öljynjalostamo siirtää jalostustoimintaa nigerialaisiin käsiin. 
Nigerian tärkeimpiä tuotantoteollisuudenaloja ovat juomat (panimoteollisuus), sementti, elintarvikkeiden jalostus, tekstiilit ja pesuaineet. Teollisuuskeskuksia ovat Lagos ympäristöineen, Kano, Aba, Ibadan ja Kaduna.
Palvelualat.
Palvelualat tuottavat 43 % Nigerian bruttokansantuotteesta (2023).
Nigerian palvelusektori palvelee nopeasti kasvavaa keskiluokkaa. Tärkeimmät palvelualat ovat kauppa, informaatio ja viestintä, kiinteistöt, ammatilliset, tieteelliset ja tekniset palvelut sekä rahoitus- ja vakuutuspalvelut.
Kaupan alalla toimivat maan omat verkkokauppapalvelut Jumia.com ja Konga.com, jotka tarjoavat mahdollisuuden maksaa tilatut tuotteet käteisellä toimituksen yhteydessä (toisin kuin kansainväliset yhtiöt kuten Amazon.com).
Nigeriassa on Afrikan nopeimmin kasvava ja suurin televiestintäala. Tietoliikenneyhteyksien määrä on kasvanut 30 vuodessa alle kahdesta liittymästä sataa asukasta kohti yli 120 liittymään. Internetin käyttäjiä on lähes 60% väestöstä, ja verkkopalveluiden määrä ja käyttö kasvavat nopeasti.
Nigeriassa on laajasti käteistalous, noin 60% väestöstä käyttää pankkien palveluita. Myös vakuuutusalan käyttö on perinteisesti hyvin vähäistä, sillä se on ristiriidassa monen kulttuurin ja uskonnon kanssa.
Energia.
Nigerialla on runsaat energiavarat sekä fossiilisissa että uusiutuvissa energianlähteissä. Monien niistä, etenkin aurinkoenergian, hyödyntäminen on alkutekijöissään.
Työllisyys ja verotus.
Nigerian työvoiman määrä on maailman viidenneksi suurin, noin 115 miljoonaa yli 15-vuotiasta. Työttömyysaste on noin kolme prosenttia, nuorilla viisi prosenttia.
Tuloveroa maksetaan 25 prosenttia, yritysten verokanta on 30 prosenttia ja myyntivoittovero 7,5 prosenttia. Harmaan talouden suuren osuuden takia nämä luvut eivät kerro paljoakaan. Epävirallisen talouden osuus Nigerian bruttokansantuotteesta on arviolta 57 prosenttia, maailmassa kolmanneksi suurin.
Kansainvälinen kauppa ja järjestöt.
Nigerian tärkeimmät vientituotteet ovat raakaöljy, maakaasu, kulta, lannoitteet ja kaakaopavut. Niinpä maan taloustilanteeseen vaikuttavat öljyn hinnan vaihtelut.
Vuonna 2023 suurimmat vientimaat olivat Yhdysvallat 10 %, Espanja 9 %, Ranska 8 %, Alankomaat 7 % ja Intia 6 % (2023), ja suurimmat tuontimaat Kiina 26 %, Singapore 14 %, Belgia 8 %, Intia 6 % ja Yhdysvallat 4 %.
Nigeria tuottaa raakaöljyä vientiin, mutta koska oma jalostustoiminta on heikkoa, jalostetut öljytuotteet ovat pääosin tuontitavaraa.
Nigeria on OPECin jäsen vuodesta 1971.
Nigeria on Länsi-Afrikan talousyhteisön (ECOWAS) jäsen. Yhdessä Gambian, Ghanan, Sierra Leonen ja Guinean kanssa Nigeria on perustanut Länsi-Afrikan rahaliiton (WAMZ), joka valmistelee yhteisvaluutta Econ käyttöönottoa.