Digitaalinen kuntoutus

Digitaalinen kuntoutus pyrkii parantamaan kuntoutuspalvelujen saavutettavuutta, tehokkuutta ja yksilöllisyyttä, sekä tukemaan kuntoutujien omatoimista hyvinvoinnin ja terveyden ylläpitoa, mikä on myös yksi sosiaali- ja terveydenhuollon digitalisaation strategian päätavoitteista . Digitaalinen ensisijaisuus kuntoutuksessa tarkoittaakin, että digitaalisia välineitä ja ratkaisuita hyödynnettäisiin osana kuntoutusprosessia joko ensisijaisesti tai pääasiallisesti.
Digitaalisten palveluiden kehittämiseen ja käyttöönottoon suhtaudutaan yleisesti varsin optimisesti. Sosiaali- ja terveydenhuollon digitalisaation ja tiedonhallinnan strategiassa 2023-2035 korostetaan digitalisaation tavoitetta parantaa sosiaali- ja terveydenhuollon palvelujen saavutettavuutta, laatua ja tehokkuutta. Tähän tavoitteeseen päästään hyödyntämällä kehittyneitä teknologioita ja tietoon perustuvaa ennakointia.
Digitaalinen kuntoutus on kattotermi, jolla tarkoitetaan kuntoutusprosessin eri vaiheiden toteuttamista ja tukemista digitaalisten teknologioiden avulla. Digitaaliseen kuntoutukseen sisältyy muun muassa erilaiset etäkuntoutusratkaisut, mobiilisovellukset, virtuaalitodellisuus ja robotti- tai tekoälyavusteiset ratkaisut, joita voidaan käyttää kuntoutuksen ammattilaisten tukemana tai asiakkaan itsensä hyödyntäminä.
Historia ja kehitys.
Yleinen tieto- ja viestintätekninen kehitys on mahdollistanut myös terveydenhuoltoon ja kuntoutukseen liittyvän teknologisen kehittämisen. Ensimmäisiä tietokoneavusteisia ohjelmia otettiin käyttöön 1980-luvulla nykyisessä Shirley Ryan AbilityLabissa Chicagossa osana neurologista kuntoutusta. Myös virtuaalitodellisuutta on hyödynnetty osana kuntoutusta 1990-luvulta lähtien.
Matkapuhelinten ja etenkin älypuhelinten yleistyminen 2010 luvuilla on avannut uusia mahdollisuuksia digitaalisen kuntoutuksen kehittämiseen. Kuntoutusta on perinteisesti toteutettu kasvokkaisena kohtaamisena asiakkaan ja kuntoutujan välillä, mutta Covid19-pandemian myötä etenkin etäkuntoutuksen hyödyntäminen lisääntyi merkittävästi.
Menetelmät ja teknologia.
Kotona tai kodinkaltaisessa ympäristössä hyödynnettävät digitaalisen kuntoutuksen ratkaisut voidaan jakaa karkeasti kuuteen ryhmään: sensoreihin, robotteihin, pelillisyyteen, virtuaalitodellisuuteen, mobiilisovelluksiin ja digitaalisiin alustoihin.
Sensoreita, kuten erilaisia hyvinvointi- tai älykelloja, voidaan hyödyntää osana kuntoutusta ja saada aiempaa tarkempaa tietoa harjoittelun kuormittavuudesta ja kuntoutujan aktiivisuudesta.  
Erilaista robottiteknologiaa hyödynnetään etenkin liikunnallisessa kuntoutuksessa osana neurologisten kuntoutujien kävely- ja yläraajaharjoittelua.
Pelillistämisen avulla voidaan lisätä kuntoutujien motivaatiota harjoitteluun ja näin tukea myös omatoimista harjoittelua . Virtuaalitodellisuus (VR) ja lisätty todellisuus (AR) tarjoavat immersiiviä ympäristöjä, joissa kuntoutujat voivat harjoitella erilaisia liikunnallisia tai sosiaalisia taitoja turvallisesti.Virtuaalitodellisuutta on hyödynnetty erityisesti aivohalvauskuntoutujien liikunnallisessa kuntoutuksessa, mutta se soveltuu myös esimerkiksi osaksi ikääntyvien henkilöiden kuntoutusta lisäämään arjen mielekkyyttä.
Erilaiset digitaaliset alustat ja mobiilisovellukset osana kuntoutusta ovat yleistyneet viime vuosina tarjoten kuntoutujille helpon pääsyn kuntoutusohjelmiin ja -harjoituksiin ajasta ja paikasta riippumatta.
Tekoäly tarjoaa erinäisiä mahdollisuuksia kuntoutusprosessin kehittämiseen niin ammattilaisen kuin kuntoutujankin näkökulmasta. Generatiiviseen tekoälyyn pohjautuvien alustaratkaisuiden avulla voidaan parantaa kuntoutuspalveluiden saatavuutta globaalisti.
Hyödyt ja haasteet.
Digitaalinen kuntoutus lisää kuntoutuspalveluiden saatavuutta ja joustavuutta etenkin aikaan ja paikkaan sitomattomien palveluiden kehittymisen myötä. Parhaimmillaan digitaalinen kuntoutus voi myös edistää kuntoutujan aktiivisuutta sekä oman kuntoutusprossin omistajuutta.
Digitaalisen kuntoutuksen hyödyntämisen haasteena voi joidenkin ratkaisujen osalta olla laitteiden saatavuus ja korkea hinta, mutta suurimmat esteet liittyvät käyttäjien tietoteknisten valmiuksien puutteisiin, mutta myös tietoturvaan ja yksityisyyden suojaan liittyviin pelkoihin. 
Tulevaisuuden näkymiä.
Digitaalinen kuntoutus tarjoaa mahdollisuuksia vastata globaalisti kasvavaan kuntoutusvelkaan, sillä maailmassa on jo tällä hetkellä 2.4 miljardia ihmistä, jotka hyötyisivät kuntoutuksesta.
Digitaalisen kuntoutuksen osalta selkeä tulevaisuuden kehityssuunta on kohti yksilöllisempiä kuntoutuspalveluita, mikä mahdollistuu muun muassa generatiiviseen tekoälyyn pohjautuvien ratkaisuiden kehittyessä. Myös datafikaation eli elämän laadullisten osa-alueiden muuntaminen mitattavaksi dataksi, mahdollistaa yhdessä tekoälykehityksen kanssa aiempaa yksilöllisempien ja kuntoutujan kokonaisvaltaista toimintakykyä huomioivien kuntoutusinterventioiden kehittämisen.
Digitaalisen kuntoutuksen hyötyjen saavuttaminen edellyttää kuitenkin laajaa yhteiskunnallista muutosta. Erityisesti tekoälyn hyödyntämiseen kuntoutuksessa liittyy erinäisiä eettisiä kysymyksiä, joista on tärkeä käydä laajempaa yhteiskunnallista ja globaalia keskustelua.