Kirjava (Hyvinkää, läntinen)

Kirjava on Uudellamaalla Hyvinkäällä Hallberginmäen ja Ihanaisen puolivälissä sijaitseva lampi. Se on läntisin kahdesta ”Kirjavat”-nimellä tunnetuista vierekkäisestä lammesta.
Maantietoa.
Kirjava on 250 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Se on muodostunut kallioisten mäkien väliseen painaumaan. Sitä ympäröivät mäet kohoavat 10–18 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Lammen syvyys on 11 metriä eikä sillä ole saaria. Lammen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat autiota metsämaata. Metsäautotie ohittaa lammen sen luoteispuolelta 50 metrin etäisyydeltä.
Luontoarvoja.
Natura-alue.
Suolampi sisältyy Kytäjän-Usmin metsäalueeseen, joka on Metsähallituksen alainen alue ja joka sisältyy Suomen Natura 2000-ohjelmaan (FI0100051, 22,66 km²). Suojelualueeseen kuuluvat molempien Kirjavien ympäristö vesialueineen, itäisen kirjavan laskuoja ympäristö sekä Kavettoman eteläpuoliskon ranta-alueet ilman vesialuetta. Kirjavalampien luona on viiden metson soidinpaikat.
Vedenlaatu.
Kirjavan vedenlaatua on tutkittu aikaisemmin ainakin maaliskuussa 1984 ja syyskuussa 1997 sekä 2006 ja 2018 Kirjavat muistuttavat suuresti toisiaan. Niiden vesi oli kirkasta, koska näkösyvyys oli muutama metri, ja vesi oli huomattavan humuspitoista. Veden happamuustaso oli maaliskuussa pH 5,6 ja pH 5,9 ja syyskuussa pH 5,6 ja pH 6,0. Veden alkaliteetti oli heikkoa hieman parempi. Happipitoisuus oli alusvedessä nolla, vaikka päällysvedessä se oli (suluissa kylläisyysaste) maaliskuussa 5,7 mg/l (40 %) ja syyskuussa 7,5 mg/l (72 %). Hapettomuus johtuu pitkistä lämpötilakerrostumisajoista, sillä täyskierrot ovat lyhytaikaisia. Tämä käynnistää lammessa sisäisien kuormituksen, joka johtuu hapettomuudesta. Silloin kumpuaa alusveteen takaisin pohjasta ravintoaineita. Kokonaisfosforipitoisuus oli syyskuussa päällysvedessä 14 μg/l ja alusvedessä 280 μg/l. Kokonaistyppipitoisuus oli päällysvedessä maaliskuussa 720 μg/l ja syyskuussa 40 μg/l, kun taas alusvedessä ne olivat maaliskuussa 2 000 μg/l ja alusvedessä 3 100 μg/l. Vedenväri seurasi näitä arvoja vastaavilla arvoilla päällysvedessä 70 μg/l ja 120 μg/l ja alusvedessä 200 μg/l ja 120 μg/l. Nämä arvot tekivät lammesta mesotrofinen järvi.
Läntisellä Kirjavalla oli vuonna 2018 vedenväri 120 mg Pt/l, mikä oli pienempi kuin läntisellä Kirjavalla. Tilanne oli melko samanlainen kuin vuonna 2005. Useimmat vedenmittauksen muuttujat olivat samansuuruisia kuin ennenkin. Levien klorofylli-a-pitoisuus oli itäistä Kirjavaa pienempi eli 7,5 μg/l. Lampi on edelleen mesotrofinen järvi.
Vesistösuhteet.
Kirjava sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueella (21.03), jonka Suolijärven-Hirvijärven valuma-alueeseen (21.033) lampi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on 19 hehtaaria. Lampeen on johdettu ympäristöstä kaksi metsäojaa ja sen laskuoja alkaa lammen itärannasta. Laskuoja on johdettu Kirjavaan, joka vuorostaan laskee Kavettomaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,1 metriä mpy (N2000), jolloin Kirjavien välissä kertyy pudotusta 3,0 metriä. Veden laskennallinen viipymä on noin 1,5 vuotta.
Historiaa.
Vuoden 1916 Riihimäen seudun taloudellisessa kartassa Kirjavat on merkitty asumattomalle ja soistuneelle metsäalueelle. Vuoden 1936 kartassa on tilanne sama kuin aiemminkin, eikä lammille ole edelleenkään piirretty laskuojia. Vuoden 1965 peruskartassa on lampien karttanimeksi kirjoitettu ”Kirjavanlammet”. Metsäojittaminen on alueella aloitettu kaivamalla useille lammille suorat suo-ojat alemmille alueille. Kirjaville on kaivettu tässä yhteydessä yhdysojat lammesta lampeen.Seuraavassa vuoden 1979 peruskartassa on eteläpuolelle kaivettu metsäoja lampeen. Luoteispuolelle on rakennettu metsäautotie ja Kirjavien välinen korkeusero on 2,8 metriä. Vuonna 1987 on lampien karttanimi ”Kirjavat”.