Carl Robert Mannerheim

Carl Robert Mannerheim (1. helmikuuta 1835 Viipuri – 9. lokakuuta 1914 Helsinki) oli suomalainen kreivi, kartanonomistaja ja liike- ja valtiopäivämies. Parhaiten hänet ehkä tunnetaan marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheimin isänä.
Suku ja koulutus.
Carl Robert Mannerheimin vanhemmat olivat hovioikeuden presidentti, kreivi Carl Gustaf Mannerheim ja Eva Vilhelmina von Schantz. Hän pääsi ylioppilaaksi Helsingin yksityislyseosta vuonna 1853 ja opiskeli sitten Helsingin yliopistossa. Keväällä 1858 Mannerheimin ylioppilasteatterille kirjoittaman poliittisen satiirinäytelmän "Ditt och datt" esitykset johtivat yliopiston rehtori Gabriel Reinin erottamiseen.
Carl Robert oli vanhin viidestä sisaruksesta. Nuorempi sisar Sofia Augusta Mannerheim (1833–1867) oli naimisissa italialaisen diplomaatti Francois Cottan kanssa. Sofia kuoli synnyttettyään Jeanne Cottan (1867–1914), jonka kasvatti Suomessa ja Tukholmassa täti Mimmi Mannerheim. Nuorin sisar Anna Maria Mannerheim (1840–1924) oli naimisissa tutkimusmatkailija Adolf Erik Nordenskiöldin kanssa. Veljistä Lars August kuoli kolmivuotiaana vuonna 1846 ja Gustaf Johan 19-vuotiaana vuonna 1865.
Ura liikemiehenä ja kirjoittajana.
Carl Robert Mannerheim omisti isältään perimänsä Louhisaaren kartanon Askaisissa ja hän oli mukana perustamassa 1870-luvun alussa paperitehdasta ja puuhiomoa Kuusankoskelle. Hän toimi kuuden vuoden ajan vuosina 1872–1878 "Kuusankoski Osakeyhtiön" toimitusjohtajana. Hän matkusteli paljon Yhdysvalloissa ja Ranskassa liikeasioissa ja kävi Suomessa vain lyhyillä vierailuilla.
Mannerheim oli taiteellinen ja harrasti erityisesti runoutta. Hän poikkesi suvun perinteistä, sillä hänestä ei tullut sotilasta eikä virkamiestä. Carl Robert tunnettiin radikaaleista poliittisista näkemyksistään, ja kun hän peri isältään kreivin arvonimen, viranomaiset paheksuivat häntä poliittisena satiirikkona. Terävänä kynänkäyttäjänä Carl Robert Mannerheim ilmaisi selvästi kantansa venäläisiin vallanpitäjiin. 
Carl Robert Mannerheim meni vuonna 1862 naimisiin Hedvig Charlotta Hélène von Julinin kanssa, joka oli huomattavan suomalaisen teollisuusmiehen, vuorineuvos Johan Jakob von Julinin ja Charlotta Jägerskiöldin vanhin tytär. Suku oli niin ikään Ruotsista Suomeen muuttanut. He saivat seitsemän lasta, neljä poikaa ja kolme tyttöä. Perheen seitsemän lasta joutuivat sukulaisten huostaan Hélène von Julinin kuoltua vuonna 1881.
Mannerheim teki kuitenkin muun muassa uhkapelivelkojensa takia konkurssin vuonna 1879 ja kartano sekä osa veloista siirtyivät vuonna 1880 vanhemmalle sisarelle, Mimmi (Eva Carolina) Mannerheimille (1836–1905). Carl Robert Mannerheim oli muuttanut jo rakastajattarensa Sofia Nordenstamin (1849–1915) kanssa pois Suomesta ja vietti taiteilijaelämää Pariisissa. Heille syntyi tytär Olga Sofia Marguerite (Kissie) Gripenberg (1884–1958).
Carl Robert Mannerheim palasi vuonna 1887 Suomeen toisen vaimonsa Sofia Nordenstamin kanssa ja perusti Helsinkiin toimistotarvikkeita myyvän yrityksen, joka aloitti vuonna 1900 kirjoituskoneiden maahantuonnin ja myynnin Suomessa. Hän osoittautui ahkeraksi ja järjestelmälliseksi liikemieheksi. Mannerheimin yrityksen toimintaa jatkoi hänen vävynsä Michael Gripenberg vuonna 1909 perustetussa "Oy Systema Ab:ssa", josta tuli Suomen johtava kirjoituskoneiden maahantuoja.
Mannerheim oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1863–1864, 1867, 1877–1878, 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.
Mannerheim osallistui 1900-luvun alun sortovuosina aktivistien toimintaan ja yritti muun muassa saada Venäjän armeijassa palvelleen Carl Gustaf poikansa luopumaan aikeesta mennä vapaaehtoisena Venäjän-Japanin sotaan. Carl Robert Mannerheim oli myös kirjailija ja kääntäjä. Hän oli tunnettu liberaali ja esitti ajankohtaan nähden radikaaleja mielipiteitä. Hän sai kamarijunkkarin arvon vuonna 1876.
Perhe ja lapset.
Avioliitto Hélène von Julinin kanssa.
Carl Robert Mannerheim oli naimisissa kaksi kertaa. Hänen ensimmäinen vaimonsa oli vuorineuvos Johan Jakob von Julinin ja Charlotta Johanna Ottiliana Jägerskiöldin tytär Hedvig Charlotta Helena (Hélène) von Julin (1842–1881). Heidät vihittiin joulukuussa 1862 ja avioliitto kesti Helene Mannerheimin kuolemaan vuonna 1881 saakka. Tästä avioliitosta oli seitsemän lasta, joiden kanssa Hélène Mannerheim eli Louhisaaressa sillä aikaa kun aviomies oleskeli pitkiä aikoja Ranskassa ja Yhdysvalloissa tehden Suomeen vain lyhyitä vierailuja. Vuonna 1880 hän muutti pysyvästi Pariisiin pakoon velkojaan rakastajattarensa Sofia Nordenstamin kanssa. Hélène Mannerheim kuoli verrattain nuorena, vain 38-vuotiaana sydänkohtaukseen vuonna 1881. Carl Robert Mannerheim palasi rakastajattarensa luokse Pariisiin muutama päivä vaimonsa hautajaisten jälkeen ja lapset jäivät Suomeen von Julinin ja Mannerheimin sukujen hoiviin.
Avioliitto Sofia Nordenstamin kanssa.
Toisen avioliittonsa Carl Robert Mannerheim solmi Pariisissa vuonna 1883, keisarinnan hovineiti, vapaaherratar Sofia Nordenstamin (1849–1914) kanssa. Sofian vanhemmat olivat senaattori ja kenraali, vapaaherra Johan Mauritz Nordenstam ja Olga Vladimirovna Panova. Toisesta avioliitosta syntyi yksi lapsi. Perhe muutti takaisin Suomeen vuonna 1887.
Lapsi.
Sofia Nordenstam-Mannerheim kuoli kesällä 1914 ja Carl Robert Mannerheim saman vuoden lokakuussa.