Herttoniemen mäkikeskus

Herttoniemen mäkikeskus on nykyisin kolmen muovitetun hyppyrimäen muodostama mäkikeskus Helsingissä, Herttoniemen liikuntapuistossa noin kilometrin etäisyydellä Siilitien metroasemalta. Se on Suomen eteläisin hyppyrimäki ja maan käytetyimpiä mäkihyppypaikkoja.
Mäkikeskuksessa on muovitetut K22-, K15- ja K2-hyppyrimäet. Aikaisemmin siellä on ollut myös K46-hyppyrimäki, mutta se suljettiin vuonna 2015 ja purettiin vuonna 2019. Paikalla on myös lämmin suksikoppi, tuomaritorni ja pukeutumistilat. Mäkiä ylläpitää urheiluseura Helsingin Mäkihyppääjät.
Yleistä.
Herttoniemen mäkikeskuksessa on kolme hyppyrimäkeä: K22, K15 ja K2 sekä lämmin suksikoppi, tuomaritorni ja pukeutumistilat. Niitä ylläpitää Helsingin Mäkihyppääjät. Hyppyrimäki on Suomen käytetyimpiä. Aikaisempi K46-mäki purettiin vuonna 2019.
Herttoniemen mäkikeskus on myös maan eteläisin hyppyrimäki ja ainoa paikka pääkaupunkiseudulla, jossa voi harrastaa mäkihyppyä, sillä seuraavaksi lähimmät mäet sijaitsevat Lahdessa ja Paimiossa. Herttoniemen K46-mäen hyppytorni oli kauas näkyvä maamerkki. Sen korkeus oli noin 30 metriä maan pinnasta ja 70 metriä merenpinnasta.
Hyppyrimäkiä käyttävien Helsingin mäkihyppääjien määrä oli suurimmillaan 1960-luvulla. Heitä oli vuonna 2016 muutamia kymmeniä. Hyppäämiselle asetetut tuulirajat ovat niin tiukat, että hyppääminen on sallittua vain lähes tyynessä säässä.
Historia.
Liian pieneksi käyneen Alppilan hyppyrimäen korvannut hyppyrimäki rakennettiin Herttoniemeen vuosina 1935–1936. Piirustukset tehtiin kaupungin rakennustoimistossa. Virallisesti se otettiin käyttöön 26. tammikuuta 1936 Helsingin Hiihtäjien järjestämässä avajaiskilpailussa, jossa Lauri Valonen ja Väinö Tiihonen hyppäsivät 40 metriä. Mäkiennätystä parannettiin useaan otteeseen. Veikko Kankkonen puhkaisi 50 metrin rajan maaliskuussa 1962 ja hän paransi mäkiennätystään 51,5 metriin helmikuussa 1967. Lopullisen mäkiennätyksen 52 metriä ponnisti Joonas Myllyveräjä 7.3.1976 runsas vuosi ennen hyppyrin purkamista 30.3.1977.
Helsingin mäkikeskusta alettiin suunnitella 1950-luvulla vanhasta hyppyristä noin kilometri koilliseen Rajakallion pohjoisrinteelle. Sen ensimmäinen vaihe valmistui keväällä 1963. Sen alkuperäinen K-piste oli 30 metriä, ja laajennusten myötä se kasvoi 46 metriin. Sen viereen oli suunniteltu myös suurempi K70-hyppyri, jota rahoituspäätöksen viivästyessä ja valitusten takia sitä ei kuitenkaan koskaan rakennettu. Sen rinteessä oli helmikuusta 1978 kesään 1982 Spede Pasasen kehittämä linkomäki, johon asennettiin myös muovitus, joka myöhemmin siirrettiin K46-hyppyriin. Vuosituhannen vaihteessa sen viereen tehtiin half-pipe -kouru.
Toni Nieminen hyppäsi keväällä 1992 mäkiennätykseksi 48 metriä.
Elokuun 2015 onnettomuus.
Hyppyrimäellä tapahtui 29. elokuuta 2015 onnettomuus, jossa 16-vuotias tyttö kuoli sekä 16- ja 17-vuotiaat tytöt ja yksi poika loukkaantuivat, kun he olivat iltaa viettäessään kello 23:n jälkeen laskeneet istualtaan K46-hyppyrimäen alastulorinnettä alas. Kuollut tyttö oli valaisemattomassa rinteessä törmännyt sen keskivaiheilla poikittain olleeseen teräsvaijeriin, joka oli osunut häntä kaulaan. Myös loukkaantuneet saivat vaijerista vammoja kaulan ja kasvojen alueelle. Mäkikeskus on suosittu nuorison illanviettopaikka, ja vaijeri oli asennettu siellä jatkuvasti tapahtuvan ilkivallan vuoksi. Alueella on varoituskylttejä vaijereista, mutta tytöt kertoivat, etteivät nähneet niitä.
Tapauksesta nostettiin joulukuussa 2016 kolmea liikuntapaikoista vastaavaa kaupungin työntekijää ja kahta Helsingin Mäkihyppääjät ry:n aktiivia vastaan syytteet, joiden nimikkeinä olivat kuolemantuottamus ja kaksi vammantuottamusta. Tapauksen käsittely alkoi Helsingin käräjäoikeudessa tammikuussa 2018. Kaikki syytetyt kiistivät syyllistyneensä rikoksiin. Käräjäoikeus tuomitsi heidät syytteiden mukaisista teoista sakkorangaistuksiin kesäkuussa 2018. Lisäksi yksi kaupungin työntekijä tuomittiin tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta. Ratkaisu ei ollut yksimielinen. Eriävän mielipiteen mukaan syyte tuli kokonaisuudessaan hylätä siksi, että nuoret olivat omalla varomattomalla menettelyllään myötävaikuttaneet heille aiheutuneisiin seurauksiin, eikä rikosvastuuta siksi olisi syntynyt. Enemmistö kuitenkin katsoi, ettei onnettomuutta olisi tapahtunut, mikäli vaijeri olisi poistettu, jätetty virittämättä tai merkitty selkeästi. Tapauksen käsittely kahden syytetyn osalta eteni hovioikeuteen, joka helmikuussa 2020 vahvisti alioikeuden päätöksen. Muiden syytettyjen osalta käräjäoikeuden päätös sai jo aiemmin lainvoiman. Hovioikeus perusteli käräjäoikeuden tavoin, että vuosina 1933 ja 1936 syntyneet tuomitut miehet laiminlöivät vastuunsa varmistaa, että vaijeri ei aiheuta hengenvaaraa. Miehet tiesivät, että mäkeä käytettiin mäenlaskuun sääntöjen vastaisesti, ja heitä oli nimenomaisesti varoitettu vaijerien mahdollisista vaaroista. Hovioikeus otti toisaalta kantaa myös siihen, että asianomistajat mäkeä laskiessaan olivat huolimattomia eivätkä piitanneet säännöistä. Asianomistajien toiminta ei kuitenkaan poistanut vastaajien rikosvastuuta.
Poliisin tekemässä esitutkinnassa selvisi, että 2010-luvulla mäen alastulorinteessä on tapahtunut kaksi muutakin teräsvaijerin aiheuttamaa onnettomuutta, joista toisessa loukkaantui seitsemänvuotias poika vuonna 2011 ja toisessa 16-vuotias poika vuonna 2014. Turvallisuusriskistä oli varoitettu mäkihyppy-yhdistystä ja kaupunkia. Yhdistys oli kuitenkin sitoutunut alueen puhtaanapitoon vain määriteltyinä aikoina, muulloin kunnossapidosta ja turvallisuudesta on vastannut Helsingin kaupunki. Kuolemaan johtanutta onnettomuutta edeltäneenä päivänä mäen vaarallisuudesta mainittiin keskustelussa poliisin kanssa.
K46-mäen purku.
Vuonna 2015 sattuneen onnettomuuden vuoksi K46-mäki asetettiin käyttökieltoon. Pienemmissä mäissä sen sijaan sai edelleen hypätä. Kiellosta huolimatta myös isoimmasta mäestä hypättiin vielä elokuussa 2018.
Vuonna 2016 K46-mäelle tehtiin kuntotarkastus. Sen perusteella todettiin, että mäki jouduttiin todennäköisesti purkamaan, koska rakenteissa huomattiin ongelmia, joiden korjaamista pidettiin liian kalliina, ja halvempaa olisi rakentaa uusi mäki. Tukirakenteet olivat niin heikkokuntoisia, että tornin tukia olisi jouduttu vahvistamaan entisestään. Lisäksi pultteja ei pystytty kiristämään ruosteen takia. Hyppytorni oli korjattu vuonna 1993. Mäkeä käyttäneiden hyppääjien mukaan mäki kuitenkin oli hyvässä kunnossa, eikä elokuussa 2015 tapahtunut onnettomuus antanut aihetta purkamiseen.
Lopullinen päätös K46-mäen purkamisesta tehtiin syyskuussa 2018. Elokuussa tehdyn kuntotarkastuksen mukaan mäki oli sortumisvaarassa. Samalla mäestä poistettiin teräslatu, mikä käytännössä esti hyppäämisen. Purkamisen kustannukset olivat vuonna 2015 tehdyn arvion mukaan 150 000 euroa. Uusi teräsrakenteinen mäki maksaisi 300 000 euroa, mutta Helsingin kaupungin investointiesitykseen ei sisälly sellaisen rakentaminen. Lisäksi uusi mäki vaatisi arvioiden mukaan maanrakennustöitä ja rakenteiden perusparannuksia. Uuden mäen rakentamatta jättämistä on perusteltu myös alhaisilla harrastajamäärillä: Helsingin mäkihyppääjät ry:n harjoituksissa K46-mäessä kävi viimeisinä vuosina parhaimmillaan noin 20 hyppääjää.
Helsingin kaupunginmuseo ilmoitti, että hyppyrimäen purkamiselle ei ollut kulttuurihistoriallista estettä. Harrastajien mukaan mäen purkaminen käytännössä lopettaa mäkihypyn harrastamisen Helsingissä. Pienemmät K22- ja K15-mäet olivat jääneet yli 12-vuotiaille liian pieniksi, ja Helsingin Mäkihyppääjien harrastajat olivat vuoteen 2018 mennessä siirtyneet hyppäämään Lahteen.
Herttoniemen hyppyrimäki purettiin 1. huhtikuuta 2019.
Tilastoja.
Herttoniemen hyppyrimäki.
Mäkiennätyksen kehittyminen.
Mäkiennätyksen 49,0 metriä on hypännyt Toni Nieminen.
Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet).
Kesämäkiennätyksen 48,0 metriä ovat hypänneet Kasperi Siitari, Artti Aigro, Teemu Summanen ja Mico Ahonen.
Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset).
Kesämäkiennätyksen 42,0 metriä on hypännyt Hannele Eronen.
K22.
Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet).
Mäkiennätyksen 21,0 metriä ovat hypänneet Eetu Suontama, Joona Forsgren ja Eetu Kytösaho.
Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset).
Mäkiennätyksen 18,0 metriä on hypännyt Olga Tervahartiala.
Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet).
Kesämäkiennätyksen 23,0 metriä on hypännyt Artti Aigro.
Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset).
Naisten kesämäkiennätyksen 21,0 metriä on hypännyt Julia Kykkänen.
K15.
Mäkiennätyksen 17,0 metriä on hypännyt Toni Nieminen. Kesämäkiennätyksen 13,0 metriä on hypännyt virolainen Artti Aigro 20. toukokuuta 2007 XXVII Helsingin mäkikarnevaaleilla. Naisten kesämäkiennätyksen 12,0 metriä on hypännyt Julia Kykkänen 2. lokakuuta 2004 Haastekilpailussa.