Joakim Håkans

Joakim Håkans (s. 6. kesäkuuta 1971 Helsinki) on suomalainen liikemies ja Alfons Håkans -laivaliikenneyhtiön entinen toimitusjohtaja. Koulutukseltaan hän on merikapteeni. 
Ura.
Joakim Håkans aloitti uransa perheyritys Alfons Håkansissa 16-vuotiaana työskennellen matruusina Fart-hinaajalla 1980-luvun lopulla. Ylioppilaaksi valmistuttuaan Håkans valitsi jatkaa opintojaan Åbo Navigationsinstitutin perämiesluokilla, vastoin isänsä Stefan Håkansin toiveita kauppatieteellisistä korkeakouluopinnoista. Merikapteenin opintoja varten hän keräsi tarvittavaa merikokemusta työskennellen ESL:n, Rederi Ab Engship ja Langh Ship- varustamoiden aluksilla Pohjanmeren liikenteessä.
Valmistuttuaan vahtiperämieheksi vuonna 1992 hän suoritti varusmiespalveluksensa Suomen merivoimissa Naantalin Kultarannassa, toimien tasavallan presidentti Mauno Koiviston veneenkuljettajana. Varusmiespalveluksen jälkeen hän työskenteli vuoden ajan perämiehenä erilaisissa tehtävissä hinaajilla ja roro-alus Bordenilla. 
Saatuaan riittävästi käytännön kokemusta Håkans jatkoi opintojaan merikapteeniksi merenkulkuoppilaitoksessa, jossa hän työskenteli myös opintojensa ohessa. Hän valmistui merikapteeniksi vuonna 1996 ja sai pian sen jälkeen päällystötodistuksensa. Håkans jatkoi uraansa merillä toimien useiden Alfons Håkansin laivaston hinaajien päällikkönä. Stefan Håkansin vakava sairastuminen vuonna 1998 pakotti Joakim Håkansin siirtymään kokopäiväisesti toimistotehtäviin, toimittuaan sitä ennen Alfons Håkansin laivaston suurimman aluksen, AHT/jäänmurtaja Zeuksen, päällikkönä. Yhtiö on Suomen suurin hinaajavarustamo.
Baltic Pilot ja luotsauskiista.
Vuonna 2007 Alfons Håkans -konserni haastoi Suomen valtion hallitseman luotsausmonopolin perustamalla Baltic Pilot -yhtiön. Yhtiön tavoitteena oli tarjota yksityisiä luotsauspalveluita erityisesti suurille kansainvälisille varustamoille, jotka olivat kohdanneet ongelmia valtionyhtiö Finnpilotin palveluiden riittävyydessä ja joustavuudessa. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun yksityinen yritys yritti murtautua Suomen luotsausmarkkinoille, joita Finnpilot oli hallinnut lähes täydellisesti.
Joakim Håkans oli Alfons Håkans Oy:n toimitusjohtajana keskeisessä roolissa Baltic Pilotin perustamisessa ja toiminnassa. Håkans pyrki täyttämään markkinarakoa, jossa Finnpilot ei kyennyt vastaamaan varustamoiden tarpeisiin. Yksityisen luotsausyhtiön perustaminen tarkoitti suomalaisen merenkulun vakiintuneiden käytäntöjen haastamista ja juridista taistelua luotsauksen vapauttamiseksi kilpailulle. Baltic Pilotin toiminnan aloitus kohtasi kuitenkin välittömiä haasteita, sillä Merenkulkulaitos, Finnpilot ja Luotsiliitto ryhtyivät nopeasti toimenpiteisiin estääkseen yhtiön toiminnan.
Luotsauksen monopolin säilyttämisen puolustajat, kuten Luotsiliitto, vetosivat turvallisuusnäkökohtiin ja väittivät, että vain valtion hallinnoima luotsausjärjestelmä voi taata riittävän turvallisuuden Suomen vaativilla merialueilla. Tästä huolimatta, Joakim Håkans ja Baltic Pilot veivät tapauksen kilpailuvirastoon, vaativat valtion luotsausmonopolin purkamista ja Finnpilotin mahdollisten väärinkäytösten tutkimista. Oikeustaistelu herätti laajaa keskustelua valtion monopolien oikeutuksesta ja elinkeinovapauden merkityksestä.
Baltic Pilotin ja Finnpilotin välinen kiista nousi nopeasti valtakunnallisen median huomion keskipisteeseen. Keskustelu luotsauksen merkityksestä, turvallisuudesta ja valtion monopoliaseman oikeutuksesta sai laajaa huomiota. Oikeustaistelu herätti samalla perusteellista pohdintaa valtion monopolien oikeutuksesta sekä elinkeinovapauden merkityksestä. Joakim Håkans oli näkyvä hahmo julkisessa keskustelussa ja esiintyi useissa haastatteluissa, joissa hän puolusti yhtiönsä oikeutta toimia markkinoilla. Hän kritisoi Finnpilotin toimintaa erityisesti sen joustamattomuuden ja tehottomuuden vuoksi. Tilanne kärjistyi entisestään, kun Luotsiliiton puheenjohtaja uhkasi Håkansia juridisilla ja henkilökohtaisilla seurauksilla. Joakim Håkans joutui kohtaamaan myös suoria uhkauksia, kuten tappouhkauksen, jonka esitti Luotsiliiton pääluottamusmies.
Vuoden 2008 lopulla Varsinais-Suomen merioikeus antoi päätöksen, jonka mukaan Baltic Pilotin toiminta oli laillista. Oikeus totesi, että laki ei yksiselitteisesti kieltänyt yksityistä luotsausta, ja näin ollen yhtiön suorittamat luotsaukset olivat olleet laillisia. Huolimatta tästä oikeuden päätöksestä, Suomen liikenne- ja viestintäministeriö päätti kesäkuussa 2009 tiukentaa luotsauslakia, mikä käytännössä esti yksityisen kilpailun alalla. Ministeriö perusteli päätöstään turvallisuussyillä ja sillä, että markkina oli liian pieni kilpailutettavaksi. Tämä päätös sulki lopullisesti oven yksityisiltä toimijoilta luotsausmarkkinoille Suomessa, mikä merkitsi huomattavia taloudellisia tappioita Alfons Håkans Oy:lle.
Airiston Helmi ja Pohjanmaa-kohu.
Vuonna 2010 Joakim Håkans omistama aluskaluston ostoon, huoltoon ja myyntiin erikoistunut Rederi Ab Fakir myi Merivoimilta romuna ostamansa vuonna 1956 rakennetun kuljetuslautta Kala-4:n Airiston Helmi Oy:lle pohjoismaisen alusmeklarin, Shipforsale Swedenin kautta. Airiston Helmi oli venäläisomisteinen matkailuyritys, joka oli hankkinut kiinteistöjä ja saaria Turun saaristosta. Yrityksen omistaja, Pavel Melnikov, ilmoitti aikovansa käyttää alusta osana rakentamaansa lomakylpylää. Melnikov remontoi kuljetuslautan pienoiskylpyläksi, jossa hyttitiloja laajennettiin ja niiden sisustus verhoiltiin tiikkipuun ja luksusmateriaalien avulla. Lautalle asennettiin porealtaat ja katos, sekä puolet lautan kannen kuljetuskapasiteetista muutettiin saunatiloiksi.
Airiston Helmen merenranta- ja saarikiinteistöhankinnat herättivät julkista keskustelua helmikuussa 2015, erityisesti liittyen venäläisten tahojen intresseihin Suomen merialueilla. Håkans päätyi osalliseksi Airiston Helmen ympärillä käytyä keskustelua, kun Iltalehti uutisoi "Airiston Helmi hankki käytössään olevat Merivoimien alukset suomalaisten välikäsien avulla." Merivoimien esikunnan johtava sotilaslakimies Jouni Honkala kommentoi kauppojen tehdyn parhaan tarjouksen perusteella, ja ettei Puolustusvoimilla ollut perusteita Kala-4:n rajoittaa jatkokauppoja. Kun vuonna 2018 Airiston Helmi joutui Suomen viranomaisten laajan ratsian kohteeksi, Håkans joutui jälleen osalliseksi uutisointia koskien venäläisomisteista yhtiötä. Iltalehden artikkelissa (IL 24.9.2018) väitettiin virheellisesti, että "”Alfons Håkans olisi välittänyt merivoimien materiaalilaitokselta ostamansa miinalaivat venäläisostajille. Varustamojätti Alfons Håkansin omistaja-toimitusjohtaja Joakim Håkans oli välittänyt muina miehinä Merivoimien materiaalilaitokselta ostamansa miinalaivat venäläisostajille Suomen armeijan numerotunnuksissa, nimissä ja väreissä.”" Artikkelista julkaistiin oikaisu, jossa Håkans selvensi ettei Alfons Håkans ollut myynyt Airiston Helmelle kalustoa, ja ettei Rederi Ab Fakir ollut myynyt alusmeklarin kautta kahta miinalaivaa, vaan yhden siviilikäyttöön soveltuvan kuljetuslautan.
Kesäkuussa 2022 syyttäjät nostivat Pavel Melnikovia vastaan syytteet törkeästä rahanpesusta, törkeästä kirjanpitorikoksesta ja törkeästä veropetoksesta. Syyttäjien mukaan Airiston Helmiä käytettiin kulissiyhtiönä, jonka tarkoituksena oli peitellä Melnikovin johtaman järjestäytyneen rikollisryhmän toimintaa.
Pohjanmaa-alukseen liittyvä mediakohu alkoi joulukuussa 2015, kun Alfons Håkans teki tarjouksen huutokaupassa puolustusvoimien entisestä lippulaivasta. Pohjanmaa oli poistettu käytöstä ja asetettu myyntiin vuonna 2013, ja seisoi käyttämättömänä Upinniemen sotasatamassa. Pohjanmaan säilyttämisestä aihetuneet kustannukset olivat noin 10 000 euron kustannukset kuukaudessa. Alfons Håkans Oy teki miinalaiva Pohjanmaasta 350 000 euron ostotarjouksen ja ilmoitti suunnittelevansa aluksen käyttöä koululaivana, humanitaarisissa avustustehtävissä Välimerellä tai öljy- ja kaasukenttien sekä kalastuksen valvontaan. Puolustusvoimat eivät koskaan vastanneet Alfons Håkans Oy:n tarjoukseen, ja puolustusministeri Jussi Niinistö (ps.) ilmoitti Pohjanmaan romutettavan, romuttamisen arvioitujen nettokustannusten ollessa 248 100 euroa. Päätös herätti laajaa keskustelua mediassa, ja entinen puolustusministeri Stefan Wallin (r.) vetosi puolustusministeri Jussi Niinistöön (ps) Pohjanmaan romutusprosessin keskeyttämiseksi. Wallin katsoi, että aluksen romuttaminen olisi valtion omaisuuden tuhlausta ja että tarjouksia tulisi arvioida uudelleen. Hän korosti, että aluksen loppukäytöstä voitaisiin edelleen neuvotella, jos siitä ei ole riittävästi tietoa. Wallin ihmetteli, miksi entistä Merivoimien lippulaivaa ei haluttu myydä kotimaiselle toimijalle, kuten Alfons Håkans Oy:lle, joka oli aiemmin hankkinut kaksi Merivoimien käytöstä poistettua alusta huoltoaluksiksi. Wallinin mukaan oli erikoista, ettei varustamo saanut edes vastausta tarjoukseensa, jossa aluksen käyttötarkoituksiksi oli kirjattu merenkulun opiskelijoiden koulutus sekä kansainväliset valvontatehtävät.
Puolustusministeri Niinistö puolusteli myöhemmin blogissaan Pohjanmaan romutuspäätöstä toteamalla, että Håkansin esittämä suunnitelma aluksen käytöstä ei ollut tarpeeksi tarkka. Joakim Håkans kertoi olleensa yhteydessä Niinistöön, ja kertoi medialle ihmetteli, miksei varustamolta tiedusteltu tarkemmin heidän suunnitelmistaan, jos aiemmat kaupat todella olivat esteenä Pohjanmaan myynnille. Håkansin mukaan Pohjanmaa olisi jäänyt varustamon käyttöön, ja Puolustusvoimille toimitetussa kirjallisessa tarjouksessa oli esitetty aluksen mahdollisiksi käyttötarkoituksiksi koululaivana toimiminen Suomessa, humanitaariset avustustehtävät Välimerellä pakolaisveneiden valvonnassa sekä öljy- ja kaasukenttien valvonta Pohjanmerellä. Joakim Håkans kertoi medialle uskovansa, että hänen yhtiönsä Rederi AB Fakirin vuonna 2010 Airiston Helmelle myymä kuljetuslautta Kala-4:n kauppaan liittyvä julkinen keskustelu vaikutti Alfons Håkans Oy:n Pohjanmaa-aluksesta tekemän tarjouksen hylkäämiseen.
Suomenlinnan ja Ruissalon Telakka.
Vuonna 2011 Alfons Håkans Oy vuokrasi Suomenlinnan Susisaaren kuivatelakan, joka on yksi Euroopan vanhimmista ja Suomen ainoa kuivatelakka Hangon itäpuolella. Tämä historiallinen telakka tarjosi merkittäviä huoltomahdollisuuksia yhtiön omalle kalustolle. Ajatus siirtymisestä Ruissaloon sai alkunsa kesällä 2012, kun Turun kaupungin kiinteistökehityspäällikkö ehdotti Joakim Håkansille Alfons Håkans Oy:n alushuollon sijoittamista Ruissalon alueelle. 
Ruissalon telakalla oli aiemmin toiminut vuosina 1889–1954 Turun Veneveistämö Oy - Åbo Båtvarf Ab. Yhtiön lopetettua toimintansa vuonna 1954, alue oli vuosien saatossa ränsistynyt kaupungin jättömaana. Alue ei ollut Håkansille entuudestaan tuttu, mutta alueen sijainti Turun sataman lähistöllä sekä alueen telakointimahdollisuudet soveltuivat Alfons Håkansin käyttötarkoituksiin. Kaupunki toivoi, että uusi omistaja ottaisi koko alueen, mukaan lukien sen suuret ja korjausta vaativat rakennukset sekä laiturit haltuunsa yhtenä kokonaisuutena. Joakim Håkans lähestyi asiaa kuitenkin varovaisesti, ja aluksi vain osa rakennuskannasta siirtyi yhtiön omistukseen kun Håkans vuonna 2013 allekirjoitti 50 vuoden vuokrasopimuksen Ruissalon Telakan maa-alueesta. Kaupungin käyttöön jäi noin puolet alueen rakennuksista, joissa toimi esimerkiksi Turun ympäristötoimi ja Ruissalon luontokeskus Tammenterho. 
Tutustuttuaan alueeseen paremmin Joakim Håkans alkoi vaikuttua yhä enemmän sen historiasta. Tammikuussa 2016 Joakim Håkans lisäsi omistustaan ostamalla Ruissalon telakalta laiturit ja kolme rakennusta: autokorjaamo- ja varastorakennuksen, luontokoulurakennuksen ja suulin. Alfons Håkans Oy:n pääkonttori siirtyi alueelle, ja Håkans entisöi alueen rakennuskannan yhteistyössä Turun museokeskuksen kanssa. Vuoteen 2040 asti vuokrattu pienvenesataman laiturialue on toiminut vierasvenesatamana vuodesta 2018. Alueella on järjestetty konsertteja, festivaaleja, messuja ja yksityistilaisuuksia, joihin on osallistunut tuhansia ihmisiä.Yksi merkittävimmistä tapahtumista oli vaihtoehtomusiikin H2Ö-festivaali, joka houkutteli alueelle 9 000 kävijää vuosittain 2014-2016. 
Alfons Håkans Oy lähti Suomenlinnan telakalta vuonna 2018, perustellen yhtiön lähtöä kalliilla telakan ylläpitokustannuksilla. Håkans kertoi vuonna 2011 alkaneen toiminnan olleen tappiollista yhtä vuotta lukuun ottamatta. Suomenlinnan telakkatoimintaa rajoitti tarve kuljettaa materiaalit on kuljetettava saarelle, ja Alfons Håkans Oy oli päättänyt keskittää kaikki maatoimintonsa Ruissalon telakalle, jossa taloudellisia resursseja voidaan hyödyntää tehokkaammin. Vuoteen 2018 mennessä Håkans oli sijoittanut kolme miljoonaa euroa Ruissalon telakan kunnostukseen. 
Vuonna 2020 Turun Ruissalon telakka sai hyvän rakentamisen palkinnon Turun kaupunkityöryhmältä. Telakka-alueen uudistamisesta vastasivat Håkans-perheen ohella Forum Marinum, Turun kaupunki, Arkkitehtitoimisto Leino ja Sigge Arkkitehdit. Vuonna 2022 Håkans-perhe palkittiin Ruissalon historiallisen telakka-alueen monipuolisesta kehittämisestä ja alueen avaamisesta yleisölle Visit Turun vuosittain jaettavalla Matkailun Oskarilla. Perusteluina olivat alueelle avatut kaksi tapahtumasalia, ravintola, pizzeria, sisustusliike, vierasvenesatama ja kesäteatteri.
Veropetostuomio.
Joakim Håkans jätti paikkansa Alfons Håkans -yhtiön hallituksessa sekä toimitusjohtajana joulukuussa 2023. Samalla viikolla Varsinais-Suomen käräjäoikeus käsitteli kahta törkeää veropetosta, joista tämä oli syytettynä. Syytteet koskivat Joakim Håkansin omistuksessa olevan, Alfons Håkans-konsernista ulkopuolisen jerseyläisen yhtiön verojen maksua 2000–2010-luvuilla. Håkans oli ottanut yhteyttä syyttäjään jo rikostutkinnan varhaisessa vaiheessa ja ehdottanut niin sanottua tunnustusoikeudenkäyntiä, jossa hän tunnusti rikokset ja auttoi poliiseja niiden selvittelytyössä. Hänet tuomittiin kahden vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen ja yhdyskuntapalveluun sekä maksamaan valtiolle 1,5 miljoonaa euroa viivästyskorkoineen. Hän suoritti vahingonkorvauksen kokonaisuudessaan jo käsittelypäivänä. Joulukuussa 2023 Alfons Håkansin uutena toimitusjohtajana aloitti Jussi Keveri.
Luottamustoimet.
Joakim Håkans on Djiboutin Suomen kunniapääkonsuli . Hän on toiminut konsulttina kansainvälisille yrityksille, jotka tarjoavat turvallisuuspalveluita Adeninlahdella merirosvouden torjuntaan. Lisäksi hän oli mukana järjestämässä hanketta merivartioston käytöstä poistettujen Kiiski-luokan partioveneiden lahjoittamiseksi Djiboutin ja Somalian rannikoille merirosvouden vastaiseen työhön.
Alfons Håkans Oy:n toimitusjohtajana Joakim Håkansia on pyydetty säännöllisesti antamaan asiantuntijalausuntoja merenkulkuun liittyvissä kysymyksissä. 
Håkans on Suomen 6m-purjehdusluokan lajiliiton hallituksen jäsen. 
Håkans on toiminut aktiivisesti isänsä Stefanin perustaman jalkapalloseura FC Interin taustalla, erityisesti seuran junioripuolella.
Yksityiselämä.
Joakim Håkans asuu Kapkaupungissa yhdessä vaimonsa Mari Håkansin kanssa. Heillä on kaksi poikaa, Julius ja Nikolas Håkans. Joakim Håkans on aktiivinen kilpapurjehtija ja on osallistunut kilpailuihin useissa eri veneluokissa.