Uskonto Kokkolassa

Tämä artikkeli käsittelee Kokkolan uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Kokkolan kaupungissa 72,5 prosenttia asukkaista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 2,1 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 25,4 prosenttia väestöstä. 
Historia.
Luterilainen aika.
Kokkolan seurakunta erotettiin Kaarlelan () nimellä Pedersörestä vuonna 1467 ja mainitaan itsenäisenä seurakuntana vuonna 1541. Seurakunta sai aluksi nimensä Kaarle VIII Knuutinpojan mukaan, mutta muutettiin Uudenkaarlepyyn perustamisen myötä vuonna 1607 "Gamla Karlebyksi". Tähän liitettiin vuonna 1620 perustettu Kokkolan kaupunki.
Uskonnollisen vapauden aika.
Uskonnollinen vapaus lisääntyi vuonna 1869, kun vapaan seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti kumottiin. Vuonna 1889 sallittiin myös siirtyminen pois luterilaisesta kirkosta. Vapaakirkollisista liikkeistä Kokkolassa vaikutti ensimmäisenä baptismi, josta muodostui voimakas liike Pohjanmaan ruotsalaisseudulla. Baptismi saapui Kokkolaan 1880-luvulla ja Kokkolan ruotsalainen baptistiseurakunta perustettiin vuonna 1908. Metodistinen herätys saapui Kokkolaan vuonna 1882 ruotsalaisen Karl Johan Lindborgin työn kautta. Kokkolan metodistiseurakunta perustettiin vuonna 1883. Vapaakirkollinen liike vaikutti Kokkolassa 1900-luvun alussa ja kaupungissa toimi hetken aikaa ruotsinkielinen Vapaan Lähetyksen seurakunta.
Kokkola erosi omaksi emäseurakunnakseen vuonna 1918. Kokkolan seurakunta jaettiin kielellisesti kahtia vuonna 1927, ja jaossa muodostui kaksi itsenäistä seurakuntaa, Kokkolan suomalainen seurakunta ja Kokkolan ruotsalainen seurakunta. Vuonna 1966 Kaarlelan seurakunta jaettiin suomalaiseen ja ruotsalaiseen seurakuntaan, jotka yhdistettiin vuosina 1993 ja 2004 Kokkolan vastaaviin seurakuntiin.
Protestantismi.
Luterilaisuus.
Evankelis-luterilainen kirkko.
Kokkolassa toimii viisi evankelis-luterilaista seurakuntaa. Suomenkielisiä seurakuntia ovat Kokkolan suomalainen seurakunta, Kaustisen ja Ullavan seurakunta, Kälviän seurakunta ja Lohtajan seurakunta, jotka kuuluvat Oulun hiippakunnan alaiseen Kokkolan rovastikuntaan. Ruotsinkielinen Kokkolan ruotsalainen seurakunta kuuluu Porvoon hiippakunnan alaiseen Pedersören rovastikuntaan. Nämä seurakunnat muodostavat yhdessä Kokkolan seurakuntayhtymän.
Herätysliikkeet.
Kokkola kuuluu muun Keski-Pohjanmaan tavoin herätysliikkeiden maantieteelliseen kohtaamisalueeseen. Evankelisuudella on voimakasta kannatusta eritysesti Lohtajan alueella. Kokkolan ruotsinkielisten keskuudessa puolestaan vaikuttaa voimakkaasti ruotsinkielinen rauhansanalaisuus. Evankelisen herätysliikkeen piirissä Kokkolassa toimii SLEY, jonka messuyhteisö kokoontuu Armon kappelissa.
Lestadiolaisen rauhansanalaisuuden piirissä Kokkolassa toimii Lähetysyhdistys Rauhan Sana ja Kokkola on liikkeen keskuspaikka. Ruotsinkielistä rauhansanalaisuutta edustavalla LFF:llä on Kokkolassa Närvilän rukoushuone. Vanhoillislestadiolaisuuden piirissä Kokkolassa toimii Kokkolan seudun rauhanyhdistys, joka on jäsenmäärältään Suomen kuudenneksi suurin rauhanyhdistys. Tämän lisäksi Kokkolan alueella toimii myös Ullavan ja Kälviän rauhanyhdistys.
Muista herätysliikkeistä Kokkolassa toimii Keski-Pohjanmaan Kansanlähetys, jonka toimisto sijaitsee Kokkolassa. Kansanlähetyksellä on Kokkolassa vilkasta toimintaa. Herännäisyyttä edustavalla Herättäjä-Yhdistyksellä on Kokkolassa kaksi paikallisosastoa: Kokkolan paikallisosasto ja Kälviän paikallisosasto. Ruotsinkielisellä Kyrkans Ungdomilla on paikallisosastot Kokkolassa ja Öjalla.
Muut luterilaiset kirkot.
Suomen evankelisluterilaisella lähetyshiippakunnalla on Kokkolassa suomenkielinen Andreaksen luterilainen seurakunta ja ruotsinkielinen Karleby gudstjänstgemenskap
Helluntailaisuus.
Helluntailaisuuden piirissä Kokkolassa toimivat Kokkolan helluntaiseurakunta, Kälviän helluntaiseurakunta, Lohtajan helluntaiseurakunta ja Ullavan helluntaiseurakunta. Helluntailaisuudella on ollut erityisen voimakas asema Kälviän alueella, jossa 10 prosenttia asukkaista kuului liikkeeseen 1980-luvulla. Kälviä on ollut suhteellisesti Suomen helluntailaisimpia paikkakuntia. Helluntailaisuus vakiintui ensimmäisenä Kälviän alueella 1920-luvun alussa. Kokkolan helluntaiseurakunta perustettiin vuonna 1932 ja 1940-luvulla perustettiin ruotsinkielinen Betania-seurakunta.
Katolinen kirkko.
Roomalaiskatolisen kirkon piirissä Kokkola kuuluu Tampereella keskuspaikkaansa pitävän Pyhän Ristin seurakunnan toiminta-alueeseen. Katolinen seurakunta järjestää Kokkolassa säännöllistä toimintaa ortodoksisen seurakunnan tiloissa.
Ortodoksinen kirkko.
Konstantinopolin patriarkaattiin kuuluvan Suomen ortodoksisen kirkon alaisuudessa Kokkolassa toimii Vaasan ortodoksinen kappeliseurakunta, jonka emäseurakunta on Tampereen ortodoksinen seurakunta. Ortodoksisella seurakunnalla on Kokkolassa Simeonin ja Hannan rukoushuone.
Mormonit.
Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon Kokkolan seurakuntakeskus sijaitsee Hakalahden kaupunginosassa Hakalahdentiellä. Kokkolassa toimiva vaarnaseurakunta on nimeltään Kokkolan lähetysseurakunta. Seurakunta kuuluu Jyväskylän vaarnan alaisuuteen.
Kulttuuri.
Tapahtumat.
Kokkolassa on järjestetty useita kristillisiä suurtapahtumia. Herätysliikkeiden tapahtumista Kokkola on isännöinyt rauhansanalaisten Suvijuhlia viisi kertaa vuosina 1981, 1986, 1997, 2007 ja 2017 sekä vanhoillislestadiolaisten Suviseuroja vuonna 1911. Evankelisuuden Evankeliumijuhla on järjestetty Kokkolassa kahdesti vuosina 1971 ja 2001, Kälviällä vuonna 2010 ja Lohtajalla vuonna 2013. Lisäksi evankeliumijuhla on järjestetty tuolloin itsenäisellä Lohtajalla vuonna 1981. Herännäisyyden Herättäjäjuhlat on järjestetty itsenäisellä Kälviällä vuonna 1996. Kansanlähetyspäivät on järjestetty Kokkolassa vuonna 1995.