tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kai Armas Vakkuri

Kaino (Kai) Armas Vakkuri (1. maaliskuuta 1914 Somero – 25. joulukuuta 1978 Hyvinkää) oli suomalainen puutarhuri, yrittäjä ja järjestö- ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Vakkurin vanhemmat olivat maanviljelijä Oskari Richard Vakkuri ja Alina Ilmén ja puoliso vuodesta 1939 Hilkka Elina Tenho. Vakkuri kävi seitsemän luokkaa yhteiskoulua, oli puutarhaharjoittelija Osmolan puutarhassa Lahdessa ja Ala-Lemun hedelmätarhassa Kaarinassa, kävi Lepaan puutarhurikoulun 1932–1934 ja harjoitteli puutarha-alaa Ranskassa, Hollannissa, Saksassa ja Tanskassa 1935–1938. Hän oli Hapenensaaren kartanon puutarhuri Viipurin maalaiskunnassa 1938–1939, Pälsin puutarhan puutarhuri Lopella 1940–1945, Osuusliike Ahjon puutarhuri Hyvinkäällä 1945–1951, Kauppapuutarhaliiton toiminnanjohtaja 1951–1954 ja Kauppapuutarha Vakkurin perustaja, omistaja ja toimitusjohtaja vuodesta 1953. Vakkuri oli "Puutarhauutiset"-lehden päätoimittaja 1952–1959 ja Hyvinkään kauppalanvaltuuston, vuodesta 1960 kaupunginvaltuusto, jäsen 1956–1968 ja kauppalanhallituksen, vuodesta 1960 kaupunginhallitus, jäsen 1958–1965. Hänellä oli myös useita muita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. Sotilasarvoltaan Vakkuri oli reservin majuri (1963). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1963.
Salta-luokka

Salta-luokka on Argentiinan laivaston kahden Saksassa valmistetun sukellusveneen muodostama alusluokka. Ne perustuvat tyypin 209 sukellusveneeseen.
Aarne Välimäki

Aarne Henrik Välimäki (5. tammikuuta 1904 Alavus – 17. maaliskuuta 1982 Tampere) oli suomalainen osuustoimintaliikkeen vaikuttaja ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Välimäen vanhemmat olivat pakettimestari Juho Kustaa Välimäki ja Kaisu Otilia Louvesniemi ja puoliso vuodesta 1928 Hilja Ruottinen. Välimäki kävi keskikoulun 1919 ja suoritti Kulutusosuuskuntien Keskusliiton kirjeopiston ja Osuuskauppakoulun erikoiskursseja 1921–1933 sekä Osuuskauppakoulun 1927. Hän oli Kulutusosuuskuntien Keskusliiton liikkeenjohdon harjoittelulinjalla 1933–1934 ja teki opintomatkoja useisiin eri maihin. 
Välimäki oli Seinäjoen Työväen Osuuskaupan myyjä 1921–1922, Suupohjan Kuluttajain Osuusliikkeen kirjanpitäjä 1923–1925, Pielisjärven Yleisen Osuusliikkeen kirjanpitäjä ja varastonhoitaja Lieksassa 1925–1927, Osuusliike Oma-Avun konttoripäällikkö Joensuussa 1927–1932, Työväen Osuusliike Lapinmaan, vuodesta 1936 Osuusliike Lapinmaa, kaupallinen johtaja Rovaniemellä 1934–1935 ja toimitusjohtaja 1935–1950, Osuustukkukaupan rautaosaston osastopäällikkö 1950–1952, Osuusliike Imatran toimitusjohtaja 1952–1956 ja Osuusliike Voiman toimitusjohtaja Tampereella 1957–1968. 
Asuntokeskuskunta Rovaniemen Hakan toimitusjohtaja Välimäki oli 1939–1950 ja Rovaniemen kauppalanhallituksen jäsen 1940–1950, minkä lisäksi hänellä oli lukuisia osuustoiminnallisia ja muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Välimäki oli reservin korpraali. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1963. Taiteilija Into Linturi maalasi hänen muotokuvansa 1968.
Marvin Makinen

Marvin W. Makinen (s. 1939) on yhdysvaltalainen biokemisti, emeritusprofessori Chicagon yliopistosta. Hän on suomalaista sukujuurta. Hän oli 1961–1963 Neuvostoliitossa vankilassa vakoilusta. 
Neljännen vuoden opiskelijana Makinen lähti 1961 Fulbright-stipendin saatuaan vaihto-opiskelijaksi Berliinin Freie Universitätiin. Hän puhui sujuvasti saksaa ja suomea ja opiskeli yksityisesti venäjää. Hän matkusti Helsingin kautta Berliiniin, jossa hän tapasi yhdysvaltalaisia tiedusteluvirkailijoita, jotka pyysivät häntä kuvaamaan kohteita matkallaan. Hän sanoo olleensa sinisilmäinen ja täysin tietämätön asioista ja otti pyynnön vastaan. Hän lähti Berliinistä vuokratulla Volkswagenilla Itä-Saksan ja Puolan kautta Moskovaan. Seuraavan kerran hänestä kuultiin, kun hän oli Moskovassa pidätettynä vakoilusta. Venäläisten viranomaisten mukaan hänet oli pidätetty Ukrainassa Kiovassa, jossa hän oli 27. heinäkuuta pysäköinyt ”epäilyttävään paikkaan” ja lähtenyt taksilla Kiovan lähistöllä olevaan sotilastukikohtaan, jossa hänet oli otettu kiinni, kun hän oli kuvaamassa. Kiovalaisessa sotilastuomioistuimessa hän sai kahdeksan vuoden tuomion. "Time"-lehden silloisen arvion mukaan hän oli Berliinin kriisin uhri. Hän päätyi Moskovan itäpuolelle Vladimirin vankilaan.
Vankilassa hän kuuli ensimmäisen kerran Raoul Wallenbergistä. Kahden vuoden vankilatuomion jälkeen Makinen siirrettiin pakkotyöleirille Mordvaan, jossa hän kuuli jälleen tarinan ruotsalaisesta vangista. Myöhemmin Makinen toimi Wallenbergin vapauttamisen hyväksi ja tutki yhdessä Ari Kaplanin kanssa Wallenbergin jälkiä Vladimirin vankilassa etsimällä siellä samoihin aikoihin olleita vankeja, joiden mukaan Wallenberg oli ollut siellä. Hänen nimeään ei kuitenkaan ole vankilan rekisterissä.
Vapauduttuaan 1963 vankien vaihdossa Makinen jatkoi uraansa Yhdysvalloissa ja tutki myöhäisvaiheen rintasyövän havaitsemista PET-kuvantamisella.
Ethan Peck

Ethan Gregory Peck (2. maaliskuuta 1986 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa Spockin roolissa televisiosarjassa "". Peck esitti Spockia jo vuonna 2017 alkaneessa -televisiosarjassa. Siinä hahmo esiintyi kuitenkin vain toisen kauden muutamassa jaksossa. 
Peck on näytellyt elokuvissa ja televisiosarjoissa lapsesta asti. Jo parikymppisenä vuonna 2009 hän sai pääroolin "10 Things I Hate About You" -sarjasta, joka kuitenkin lopetettiin yhden kauden jälkeen. Elokuvissa hän on ollut pääosissa lähinnä pienen budjetin kauhuelokuvissa.
Yksityiselämä.
Peckin isä Stephen Peck on yksi näyttelijä Gregory Peckin ja amerikansuomalaisen Greta Kukkosen kolmesta lapsesta. Peck samaistuu suomalaisiin juurinsa ja puhuu suomea joitakin sanoja.
Alain

Alain () on ranskalainen miehen etunimi, joka esiintyy myös sukunimenä. Se on Alan- tai Allan-nimen ranskalainen vastine Nimen alkuperää ei tunneta varmuudella, mutta se johtuu mahdollisesti joko "pientä kalliota" tai "melkoista" tarkoittavasta bretonin kielen sanasta tai toisen selityksen mukaan alaanien heimon nimestä.
Suomessa nimi Alain on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu huhtikuuhun 2025 mennessä noin 490 henkilölle.
Alain sukunimenä.
Alain on myös seuraavien henkilöiden sukunimi:
Zinnkeller

Ravintola Zinnkeller on saksalainen ravintola Helsingin Kruununhaassa. Sen perusti keittiömestari Wolfgang Wiegand vuonna 1980. Ravintolan omistus siirtyi syksyllä 2022 Wolfgang Wiegandin tyttärelle Nina Wiegandille, joka on työskennellyt ravintolassa vuodesta 1996 alkaen. Koulutukseltaan Nina Wiegand on lastentarhanopettaja.
Zinnkeller sijaitsee 1895 valmistuneessa Liisankadun ja Meritullinkadun kulman talossa, jonka piirsi J. Rosenberg.
Ravintolan ruokalajit tulevat muun muassa Berliinistä, Schleswig-Holsteinista, Hampurista, Baden-Württembergistä ja Schwarzwaldista. Osa keittiön raaka-aineista sekä kaikki viinit ja oluet tulevat Saksasta.
Parsaviikkojen ohella ohjelmassa on Martin hanhi ja Spanferkel, kokonaisena grillattu maitopossu. Muun muassa kansainvälinen gastronominen järjestö Châine des Rôtisseurs järjestää maitopossuillallisensa siellä. Ravintolan vuotuisiin teemoihin kuuluu myös syksyllä järjestettävä Oktoberfest.
Carolyn Bertozzi

Carolyn Bertozzi (s. 10. lokakuuta 1966) on yhdysvaltalainen kemisti, joka tunnetaan työstään orgaanisen synteesin parissa, erityisesti biologisesti yhteensopivien reaktioiden kehittämisessä. Bertozzille myönnettiin Nobelin kemianpalkinto vuonna 2022 yhdessä Morten Meldalin ja Barry Sharplessin kanssa.
Bertozzi aloitti biologian opinnot Harvardin yliopistossa vuonna 1984, mutta vaihtoi opintosuunnakseen kemian. Tohtorintutkintonsa hän suoritti Kalifornian yliopiston Berkeleyn kampuksella aiheenaan oligosakkaridien synteettiset analogit. Bertozzi jatkoi oligosakkaridien tutkimista tohtorintutkinnon jälkeen Kalifornian yliopiston San Franciscon kampuksella. Bertozzin työt koskevat orgaanisten reaktioiden suorittamista solujen pinnalla solujen tavanomaisten toimintojen häiriintymättä. Erityisesti hän on tutkinut ryhmänsä kanssa sialihappojohdannaisten ja syklo-oktyynien ja orgaanisten atsidien sykloadditioita solujen pinnalla. Bertozzi kutsuu menetelmäänsä bio-ortogonaaliseksi kemiaksi. Tutkimuskohteita ovat myös tulehdukset ja oligosakkaridien rooli syöpien kehittymisessä. Bertozzi toimii professorina Stanfordin yliopistossa.
Bertozzille myönnettiin kemian Wolfin palkinto vuonna 2022.
Morten Meldal

Morten Peter Meldal (s. 16. tammikuuta 1954) on tanskalainen kemisti. Meldal on erikoistunut peptidien synteesiin ja klik-kemiaan. Meldalille myönnettiin Nobelin kemianpalkinto vuonna 2022 yhdessä Carolyn Bertozzin ja Barry Sharplessin kanssa.
Meldal opiskeli Tanskan teknillisessä yliopistossa ja valmistui maisteriksi vuonna 1981 ja edelleen tohtoriksi vuonna 1983. Vuodesta 2003 hän on toiminut professorina Kööpenhaminan yliopistossa. Meldalin tutkimuskohteita ovat muun muassa glykopeptidien synteesi kiinteän kantajan pinnalla ja klik-kemiaan kuuluva triatsolien synteesi kuparin katalysoimalla alkyynien ja orgaanisten atsidien sykloadditiolla.
SATB

SATB eli neliääninen harmonia on musiikkitermistön lyhenne, joka kuvaa tapaa säveltää musiikkia etenkin kuoroille, mutta myös muille laulu- ja soitinyhtyeille. Lyhenne tulee äänityypien alkukirjaimista: S = sopraano, A= altto, T = tenori ja B = basso.
Kuoromusiikki.
Neliääninen harmonia eli SATB käyttäen sopraanoa, alttoa, tenoria ja bassoa on yleinen äänenjako klassisessa musiikissa, mukaan lukien koraalit ja useimmat Bachin kantaatit.
Kustantajat käyttävät lyhenteen kirjaimia myös kuvaamaan erilaisia solistien ja kuorojen stemmoja eli äänialoja, vaikka teos ei olisi neliäänistä harmoniaa. Esimerkiksi Bachin "Wachet auf, ruft uns die Stimme", BWV 140 luettelo "STB-soolot, SATB-kuoro" osoittaa, että esitykseen tarvitaan kolme solistia: sopraano, tenori ja basso sekä neliääninen kuoro. "SATB/SATB"-merkintää taas käytetään silloin, kun tarvitaan kaksoiskuoro, kuten Pendereckin "Puolalaisessa sielunmessussa", tai SSATB-lyhennettä, jolloin sopraanot on jaettu kahteen, mikä on tyypillinen Englannin kirkkomusiikin äänenjako. Bachin "H-mollimessun" luettelossa yhtye rajataan enimmillään SSATB-solisteihin ja SSAATTBB:n kahdeksanosaiseen kuoron. Luettelossa mainitaan myös, että se sisältää osia SATB-, SSATB-, SSATBB- ja SATB/SATB-kuoroille, aarioita yksittäisille solisteille sekä duettoja SS:lle, ST:lle ja SA:lle.
Kehälehti

Kehälehti on kasvin kukan kehän lehti.
Kukkivien kasvien (koppisiemenisten) kukan kehän lehdet ovat kasvista riippuen erilaistuneet tai erilaistumattomat. Suurella osalla kukkakasveista kehälehdet ovat erilaistuneet terälehdiksi ja verholehdiksi. Tällöin terälehtikehä muodostaa teriön ja verholehtikehä verhiön ja kukka on tyypiltään erilaiskehäinen. Kasvitieteen terminologiassa käsitettä kehälehti käytetään yleensä silloin, kun terä- ja verholehtiä ei voi ulkonäön perusteella erottaa toisistaan, eli kukka on yhtäläiskehäinen. Yhtäläiskehäisyys on tyypillisempää yksisirkkaisilla kasveilla kuin (aito)kaksisirkkaisilla.
ARA Santa Cruz (S-41)

ARA Santa Cruz (runkonumero S-41) on Argentiinan laivaston vuonna 1982 vesille laskettu Santa Cruz -luokan sukellusvene.
Valmistus.
Alus tilattiin 30. marraskuuta 1977 Thyssen Nordseewerkeltä Emdenistä, missä köli laskettiin 6. joulukuuta 1980. Alus laskettiin vesille 28. syyskuuta 1982 ja otettiin palvelukseen 18. lokakuuta 1984.
Palvelus.
Alus on palveluksessa.
Sammy Winward

Samantha Kate Winward (s. 12. lokakuuta 1985 Bolton, Suur-Manchester, Englanti, Britannia) on englantilainen näyttelijä, laulaja ja malli. Hän on näytellyt muun muassa Katie Sugdenin roolissa draamasarja "Emmerdalessa".
Lise Østergaard

Lise Østergaard (18. marraskuuta 1924 Odense – 3. huhtikuuta 1996) oli tanskalainen psykologi ja sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1979–1984 ja toimi Tanskan kulttuuri- sekä Pohjoismaaministerinä 1980–1982. Lisäksi hän oli salkuton ministeri vuosina 1977–1980.
Samuel Huotari

Samuel Huotari (s. 6. helmikuuta 2007) on suomalainen pesäpalloilija ja hän edustaa Miesten Superpesiksessä pelaavaa Sotkamon Jymyä. Huotari aloitti kauden 2024 lainasopimuksella Seinäjoen JymyJusseissa, mutta palasi takaisin Jymyn riveihin 13 ottelun jälkeen. Kauden 2024 päätteeksi Huotari voitti Jymyssä uransa ensimmäisen suomenmestaruuden. Huotari on Sotkamon Jymyn oma kasvatti ja hänen sopimuksensa kestää kauden 2027 loppuun saakka. Hän pelaa ulkokentällä polttolinjassa ja sisäpelissä vaihtajana tai kotiuttajana.
Samuel Huotari on yksi Jymyn lupaavimmista junioreista.
Huotari on pelannut 31 Miesten Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt 1+11=12 juoksua, tuonut 23 juoksua ja kerännyt 86 kärkilyöntiä. Ylemmissä pudotuspeleissä Huotari on pelannut 10 ottelua, joissa hän on lyönyt 0+4=4 juoksua ja kerännyt 13 kärkilyöntiä Tilastot päivitetty 17.11.2024
Samuel Huotari on lopettaneen pesäpalloilijan Mikko Huotarin poika. Samuelin veli Aleksanteri edustaa niin ikään Sotkamon Jymyä ja sisko Nelli edustaa Joensuun Mailaa Naisten Superpesiksessä.
Valekukka

Valekukka eli pseudantio, pseudanthium on kukinto, joka ulkoisesti muistuttaa yhtä kukkaa, mutta koostuu useasta toiminnallisesti erillisestä kukasta. Valekukat muodostuvat surkastuneista ja yhteenkasvaneista kukista. Erityistapauksena tunnetaan tyräkkikasveille tyypillinen, muun muassa kaikilla tyräkeillä esiintyvä valekukkatyyppi cyathium, jossa pienet kukat ovat surkastuneet teriöttömiksi ja niitä ympäröivät usein värikkäät suojuslehdet.
Marsac (Tarn-et-Garonne)

Marsac on kunta Lounais-Ranskassa Tarn-et-Garonnen departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee noin 32 kilometriä Castelsarrasinin kaupungista lounaaseen.
Kunnan nähtävyyksiä on keskiajalta peräisin oleva linna "Château de Marsac". Linnan vanhin osa on nelikulmainen torni 1100-luvulta. Linnasta löytyy myös osia 1200-luvulta. Nykyisen muotonsa linna sai renessanssin aikaan, sekä vielä 1700- ja 1800-luvuilla tehdyissä muutostöissä. Linna on yksityisomistuksessa.
Rumble at Club 16 – Radiomafia Live 1991

Rumble at Club 16 - Radiomafia Live 1991 on Francine-yhtyeen live-albumi. Se julkaistiin 2. joulukuuta 2022. Keikkasetti koostui kahden ensimmäisen albumin kappaleista. Mukana oli tuoreen singlen lisäksi myös neljä kappaletta yhtyeen vielä tuolloin julkaisemattomalta kolmannelta albumilta. Keikan päätti versiointi Elvis Presleyn ensimmäisestä singlestä That's All Right.
Poupas

Poupas on kunta Lounais-Ranskassa Tarn-et-Garonnen departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee noin 30 kilometriä Castelsarrasinin kaupungista lounaaseen.
Saint-Christophen kirkko on rakennettu 1400-luvulla. Kellotorniseinän rakentaminen aloitettiin 1400-luvun jälkipuoliskolla. Eteläinen kappeli, nykyinen sakasti, rakennettiin 1700-luvulla. Pohjoinen kappeli tuhoutui vuonna 1902. 
"Château de Poupas" on 1600-luvulla asuintalo, joka rakennettiin osittain uudelleen noin vuonna 1860. Paikalla ollut keskiaikainen linna on tuhoutunut.
Ossi Haaramäki

Ossi Haaramäki (s. 1934) on suomalainen entinen kirkkoherra, teologi ja kirjailija. Haaramäki kuului Suomen evankelis-luterilaisen kirkon vaikuttajiin työvuosinaan 1960–1990-luvuilla. Hän on tullut tunnetuksi erityisesti Mikael Agricolan tutkimuksesta. Haaramäki on työskennellyt muun muassa Nurmon seurakunnan kirkkoherrana ja Lapuan hiippakunnan asessorina. Haaramäki toimi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokouksen pappisedustajana vuosina 1974–1982 ja 1986–1996. Hän oli Pohjanmaan Kokoomuksen ehdokas europarlamenttiin vuonna 1996.
Puikelo

Puikelo eli spadix on tähkämäisen kukinnon eräs tyyppi, jossa lapakko eli kukinnon keskiranka on paksu ja 
pehmeä. Puikelokukintoja on suurella osalla vehkakasveista, ei kuitenkaan limaskoiden sukuisilla. Monilla vehkoilla pienikukkainen puikelo muodostaa ympäröivän, kookkaan ja kirkasvärisen suojuslehden kanssa eräänlaisen valekukan.
Muista yksisirkkaisista puikeloita on esimerkiksi kalmojuurilla, panamapalmukasveilla ja palmiokasveilla (kairapalmukasveilla). Aiemmin puikelolliset kasvit lahkoissa "Alismatales", "Arecales" ja "Pandanales" on luokiteltu morfologian perusteella lähisukulaisiksi ("Spadiciflorae").
Markku Orsila

Markku Santeri Orsila (s. 5. heinäkuuta 1971 Kajaani) on suomalainen pappi, perheneuvoja, kirjailija ja kirkolliskokousedustaja. Vuodesta 2021 lähtien Orsila on työskennellyt Etelä-Pohjanmaan perheasiain neuvottelukeskuksen johtajana. Aikaisemmin Orsila on työskennellyt johtavana kappalaisena Peräseinäjoen kappeliseurakunnassa vuosina 2017–2021. Orsila toimi Kauhajoen koulusurmien jälkihoitohankkeen vetäjänä. Orsila on toiminut Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokouksen pappisedustajana vuodesta 2008 lähtien.
Endokarppi

Endokarppi eli hedelmän sisäseinä on perikarpin eli hedelmän seinän kolmesta kerroksesta sisin. Monissa hedelmissä se on ohut, mutta luumarjoilla paksu ja kova. Anatomisesti hedelmän seinän kerrokset kehittyvät kukan sikiäimen seinästä. Vasta endokarpin sisäpuoliset rakenteet hedelmässä ovat kasvin siementä, jonka kerrokset kehittyvät puolestaan sikiäimen ympäröimästä hedelmöityneestä siemenaiheesta.
Bhutanin kansalaisuus

Bhutanin kansalaisuus on laillinen suhde yksittäisen henkilön ja Bhutanin kuningaskunnan välillä. Maassa noudatetaan pääsääntöisesti ius sanguinis -periaatetta.
Kansalaisuuden saaminen syntymällä.
Bhutanin perustuslain mukaan maan syntyperäisiä kansalaisia ovat sellaiset henkilöt, joiden molemmat vanhemmat ovat bhutanilaisia. Lisäksi henkilöt, joilla on ollut kotikunta Bhutanissa ennen 31. joulukuuta 1958, ja joiden nimi on kirjattu väestörekisteriin, ovat rekisteröinnin perusteella Bhutanin kansalaisia.
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella.
Bhutanin kansalaisuuden voi saada hakemuksella, mikäli hakija täyttää seuraavat ehdot:
Bhutanin kansalaisuus listataan toisinaan yhdeksi maailman vaikeimmista kansalaisuuksista saada. Kansalaisuutta on haettava hakemuksella myös siinä tapauksessa, jos vain toinen henkilön vanhemmista on bhutanilainen.
Kaksoiskansalaisuus ja kansalaisuuden menettäminen.
Bhutan ei salli kaksoiskansalaisuutta. Bhutanilaiset, joille myönnetään toisen maan kansalaisuus, menettävät automaattisesti Bhutanin kansalaisuutensa.
Dmitri Rumjantsev

Dmitri Germanovitš Rumjantsev (ven. Дмитрий Германович Румянцев, s. 4. heinäkuuta 1965 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen poliitikko, joka tunnetaan parhaiten äärioikeistolaisen uusnatsijärjestön Kansallissosialistisen yhteisön (ven. Национал-социалистическое общество, "Natsional-sotsialistitšeskoe obštšestvo"; lyh. НСО, "NSO") puheenjohtajana.
Koúnoupas

Koúnoupas () eli Agía Dýnami (Αγία Δύναμη, ) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Chíoksen saaren lounaisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,015 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Koúnoupas kuuluu Chíoksen kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.
Krommýdi

Krommýdi () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Prasonísian saariin, ja sijaitsee Mýkonoksen saaren lounaispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,019 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Krommýdi kuuluu Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Krommýdin länsipuolella sijaitsee Práson saari ja lounaispuolella Sfontílin saari.
Kýdonas

Kýdonas (, myös "Kydonás", Κυδωνάς) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Lesboksen saaren itärannikolla Skála Néon Kydoniónin kylän edustalla. Saaren pinta-ala on 0,024 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Kýdonas kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.
Lázaros (saari)

Lázaros () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin ja Koufonísian saariin, ja sijaitsee Kéroksen saaren eteläpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,016 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Lázaros kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Lázaros

Lázaros (, ”Lasarus”) voi viitata seuraaviin:
Louloúdi

Louloúdi (, myös "Louloúdio", Λουλούδιο) eli Louloúda (Λουλούδα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Euboian saariin ja tarkemmin Petalioí-saariin, ja sijaitsee Megalónisoksen saaren itärannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,031 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Louloúdi kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Saari on kallioinen ja koostuu kalkkikivestä ja marmorista.
Novopskov

Novopskov (; vuosina 1638–1829 – Zakamjanka () on kaupunkityyppinen taajama Ukrainan Luhanskin alueen pohjoisosassa Starobilskin piirissä. Taajama sijaitsee Donetsin Aidar-sivujoen varrella, noin 135 kilometriä aluekeskus Luhanskista pohjoiseen ja 38 kilometriä piirikeskus Starobilskin keskustasta koilliseen. Ukrainan tilastokeskus arvioi taajaman väkiluvuksi 9 489 asukasta vuoden 2021 alussa. Taajamassa on linja-autoasema.
Vuonna 2001 Novopskovin väkiluku oli 10 115. Tuolloin 84,4 prosenttia asukkaista oli etniseltä taustaltaan ukrainalaisia ja 15,4 prosenttia venäläisiä.
Novopskovin lähistöllä sijaitsi pronssikautisia asuinpaikkoja. Alkujaan nimellä Zakamjanka tunnetun nykyisen asutuskeskuksen kasvu tapahtui 1600-luvun alkupolella; perustamisajankohtana pidetään vuotta 1638. Kaupunkityyppisen taajaman asema vuonna 1957.
Vuosina 1931-2020 Novopskov oli Novopskovin piirin hallintokeskus. Ukrainan kesän 2020 aluehallintouudistuksessa taajama (ja aiempi piiri) liitettiin alueeltaan kasvaneeseen Starobilskin piiriin.
Venäjän hyökkäyssodan (2022–) alkuvaiheessa taajama miehitettiin.
Makronísi (Leipsoí)

Makronísi () eli Makrý (Μακρύ) eli Loúgka (Λούγκα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja tarkemmin Chálavran saariin, ja sijaitsee Leipsoín saaren eteläpuolella. Saaren pinta-ala on 0,197 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Makronísi kuuluu Leipsoín kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Makronísi on Chálavran saarista suurin.
Makronísi (Páros)

Makronísi () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Pároksen saaren kaakkoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,04 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Makronísi kuuluu Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Makronísi (Petalioí)

Makronísi (, myös "Makrónisos", Μακρόνησος) eli Makrý (Μακρύ) eli Makró (Μακρό) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Euboian saariin ja tarkemmin Petalioí-saariin, ja sijaitsee Megalónisoksen pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,044 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Makronísi kuuluu Kárystoksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Saari on muodoltaan pitkänomainen, mistä se on saanut nimensä ”Pitkä saari”. Makronísista koilliseen sijaitsee Avgón saari ja itään Lamperoúsa.
Makróniso (Sámos)

Makróniso () eli Makronísi (Μακρονήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Sámoksen saaren pohjoisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,034 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Makróniso kuuluu Anatolikí Sámoksen kuntaan, Sámoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Saari on osa Samían kaupunkiyhdyskuntaa. Saaren kumpikin nimi on suomennettuna ”Pitkä saari”. Saarella on pieni kappeli.
Mantó

Mantó () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Náxoksen saaren länsirannikolla laguunimaisen Náxoksen suolajärven edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,027 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Mantó kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Margaríti (saari)

Margaríti ( tai Μαργαρίτι) eli Margaríta (Μαργαρίτα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Chíoksen saaren koillisrannikolla Mármaron kylän edustalla. Saaren pinta-ala on 0,173 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Margaríti kuuluu Chíoksen kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.
Chigi (suku)

Chigi on italialainen aatelissuku, joka on alun perin lähtöisin Sienasta. Suku vaurastui pankkitoiminnalla, ja siitä tuli 1600-luvulla ruhtinassuku paavien hallitsemassa Roomassa ja Pyhässä saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa.
Suvun ensimmäinen maineikas jäsen oli Agostino Chigi, josta tuli Roomassa huomattava pankkiiri. Hän oli yhden Euroopan vauraimman liikemiessuvun päämies. Chigin suku lainasi rahaa paaveille ja hallinnoi kirkon tuloja sekä käytti runsaasti rahaa näyttäviin hankkeisiin ja tuki avokätisesti kirjailijoita ja taiteilijoita. Agostino Chigi kuoli vuonna 1520.
Fabio Chigi valittiin paaviksi vuonna 1655 ja hän otti nimekseen Aleksanteri VII. Paavi Aleksanteri keräsi huomattavan Biblioteca Chigianan, joka on nykyisin osa Vatikaanin kirjastoa. Aleksanteri VII aateloi veljenpoikansa Agostinon Farnesen Compagnon prinssiksi ja Ariccian herttuaksi. Aleksanteri VII:n kuoltua Chigin suvun roomalainen haara palveli paaveja ja menestyi. Vuonna 1852 tämä sukuhaara muutti nimekseen Chigi-Albani, sillä suvun jäseniä oli mennyt naimisiin tuolloin jo sammuneen Albanin suvun jäsenten kanssa.
Chigin suvun Roomassa pitkään omistama kaupunkipalatsi Palazzo Chigi on nykyään Italian hallituksen toimipaikka.
Lachapelle (Tarn-et-Garonne)

Lachapelle on kunta Lounais-Ranskassa Tarn-et-Garonnen departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee noin 28 kilometriä Castelsarrasinin kaupungista länteen.
Kunnan keskustassa oleva Saint-Pierren kirkko oli 1400-luvulla seurakuntakirkko. Vuonna 1776 kirkkoon tehtiin barokkityylinen sisustus kullattuine puuosineen. Kirkko on historiallinen monumentti.
Lachapelle (Lot-et-Garonne)

Lachapelle on kunta Lounais-Ranskassa Lot-et-Garonnen departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee noin 15 kilometriä Marmanden kaupungista koilliseen.
Kunnan keskustassa oleva Saint-Roch’n renessanssityylinen kirkko on rakennettu 1700-luvulla.
Suna (nimi)

Suna on naisen etunimi. Se on Sune-miehennimen feminiininen vastine. Se voi olla myös lyhentymä "Sun"-alkuisista naisennimistä, esimerkiksi nimestä Sunneva, joka on samaa alkuperää kuin Synnöve.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on joulukuuhun 2024 mennessä tilastoitu noin 50–70 Suna-nimistä naista.
Amurinjasmike

Amurinjasmike ("Philadelphus tenuifolius") on hortensiakasvien (Hydrangeaceae) heimoon, jasmikkeiden ("Philadelphus") sukuun kuuluva kasvilaji. Siitä voidaan erottaa kaksi muunnosta: "Philadelphus tenuifolius" var. "tenuifolius" ja "Philadelphus tenuifolius" var. "latipetalus".
Amurinjasmike on pensas, joka voi kasvaa 1–3 metriä korkeaksi. Lehdet ovat lyhytruotisia ja lehtilavat ovat muodoltaan soikeita, saha- tai hammaslaitaisia, 3–11 cm pitkiä ja 2–6 cm leveitä. Lehtilavat ovat tavallisesti alapinnoiltaan karvaisia lehtisuonien kohdilta ja yläpinnoiltaan harvakarvaisia. Kukkia muodostavien versojen lehdet ovat pienempiä; lehtilavat ovat 3–6 cm pitkiä ja 2–3 cm leveitä. Kukat kehittyvät terttuihin, joissa on tavallisesti kolmesta seitsemään kukkaa, joskus yhdeksänkin kukkaa. Kukkien terälehdet ovat valkoisia, 1–1,5 cm pitkiä ja 0,6–1,3 cm leveitä. Kukissa on noin 20–30 hedettä, joista pisimmät ovat noin senttimetrinpituisia. Emiön vartalo on heteitä lyhyempi. Amurinjasmike kukkii kesä–heinäkuussa ja tuottaa hedelmiä elo–syyskuussa. Hedelmät ovat noin 4–6 mm × 4–5 mm kokoisia kotia. Siemenet ovat kooltaan 2,5–3 mm.
Amurinjasmike kasvaa tiheiköissä 100–900 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajia tavataan luontaisena Kiinan pohjoisosissa, Venäjän kaakkoisosissa sekä Korean niemimaalla.
Nils Axle Kanten

 
Nils Axle Kanten (s. 9. huhtikuuta 1976) on norjalainen sarjakuvapiirtäjä, joka piirtää Suomessa Sanoma Oyj:n lehdissä (mm. "Satakunnan Kansassa") julkaistavaa "Jalmari"-sarjakuvaa. Egmont-kustantamo on julkaissut useita norjankielisiä "Jalmari"-albumeja. 
Kanten on kotoisin Ottestadista ja opiskeli Voldan yliopiston animaatiolinjalla. 
Jalmarin lisäksi hän piirtää "Firekanta"-nimistä yksiruutuista strippiä.
Pietro Longhi

Pietro Longhi (1702 Venetsia – 8. toukokuuta 1785 Venetsia) oli italialainen (venetsialainen) rokokoo-ajan taidemaalari.
Elämä ja ura.
Hopeasepän poika Longhi oli Antonio Palestran ja Giuseppe Maria Crespin oppilas Bolognassa ja omistautui 1700-luvun Venetsian jokapäiväisen seurapiirielämän kuvaamiseen. Hänen teoksiinsa kuuluu kevyt sosiaalinen komedia - elämä kahvilassa, kampaamossa, tanssikoulussa ja puvustamossa. Traaginen tai edes vakava sävy ei juuri esiinny hänen töissään, jotka väriltään erottuvat yleensä pehmeän sävynsä ansiosta. Maalaukset ovat yleensä pienimuotoisia ja erittäin huolellisesti sommiteltuja, ja niitä on säilynyt runsaasti. Hän maalasi myös maisemia ja satunnaisia muotokuvia. Longhi oli Venetsian taideakatemian perustajajäsen vuonna 1756.
Ruijansara

Ruijansara ("Carex salina") on sarojen sukuun kuuluva kasvilaji. Sen on tulkittu muodostuneen vihnesaran ("Carex paleacea") ja jäämerensaran ("Carex subspathacea") risteymänä tai risteytymällä edelleen uudestaan jommankumman kantalajinsa kanssa. Ruijansara voi kuitenkin risteytyä edelleen kantalajiensa tai muiden saralajien kanssa muodostaen erilaisia risteymiä. Risteymiä tunnetaan vesisaran ("Carex aquatilis"), tunturisaran ("Carex bigelowii") ja suolasaran ("Carex recta") kanssa.
Ruijansaran varret voivat kasvaa 6–35 cm korkeiksi ja ne ovat hieman särmikkäitä. Ruijansara ei muodosta mättäitä. Lehtien tyvitupet ovat ruskeita ja lehtilavat ovat 2–3 mm leveitä. Kukinnon tukilehti on 1,5–4 mm leveä ja kukintoa pidempi. Kukintona on pystyistä tähkistä muodostuva tähkistö. Tähkistössä on ylinnä yksi tai kaksi hedetähkää ja niiden alapuolella kahdesta neljään emitähkää. Tähkäsuomut ovat ruskeita, 2,5–8 mm pitkiä ja 1–1,7 mm leveitä, pullakoita leveämpiä. Pullakot ovat munanmuotoisia, 2–3,3 mm pitkiä ja 1,2–1,9 mm leveitä.
Ruijansara kasvaa merien ja murtovesialueiden rannoilla. Lajia tavataan Euraasiassa sekä Pohjois-Amerikassa.
Myyräravut

Myyräravut (Hippidae) on kymmenjalkaisiin kuuluva äyriäisheimo. Heimon lajeja tavataan merivesistä.
Taksonomia ja anatomia.
Myyräravut jaetaan kolmeen sukuun. Heimon lajit ovat melko pienikokoisia ja kuori on muodoltaan soikea ja kupera. Myyrärapujen etujaloissa ei ole saksia. Pyrstö on usein taitettuna takaruumiin alle.
Levinneisyys ja elintavat.
Myyrärapuja tavataan kaikista valtameristä lauhkeista ja lämpimistä vesistä. Ne elävät hiekkaan kaivautuneina matalissa vesissä. Heimon lajit ovat petoja tai haaskansyöjiä.
Mangochi

Mangochi (aiemmalta nimeltään Fort Johnston) on kaupunki Malawin eteläosissa. Kaupunki sijaitsee Shire-joen varrella, Malawijärven ja Malombejärven välillä. Kaupungin ympäristöt ovat pääasiassa yao-heimon asuinalueita.
Kaupungin perusti Harry Johnston 1890-luvulla brittien siirtokuntien suojapaikaksi. Paikka kehittyi sittemmin maatalouskeskukseksi ja siellä on myös vesiliikennetekniikkaan keskittyviä kauppoja. Alueella myyntiin viljeltäviä tuotteita ovat tupakka, puuvilla sekä maapähkinät. Myös riisiä ja maissia kasvatetaan runsaasti pitkin Malawijärven rannikkoa ja järveltä pyydetään kalaa myyntiin.
Mangochi on myös turistikohde ja siellä on useita hotelleja sekä mökkejä luonnonkauniilla järvinäköalalla. Lähistöllä sijaitsee myös Malawijärven kansallispuisto, joka on UNESCOn maailmanperintökohde, sekä kaupungin pääsatama Monkey Bay.
Hyväveli

Hyväveli on Sami Laitisen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen draamaelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 2022. Elokuvan päärooleissa ovat Abdirahman Bile, Kamaludin Ahmed Abdulla ja Heli Sutela. Elokuvan on tuottanut Klaus Heydemann Inland Film Companysta ja sen levitti Aurora Studios.
"Hyväveli" sai ensi-iltansa 9. joulukuuta 2022.
Juoni.
Elokuva kertoo nuoresta somalitaustaisesta järjestyspoliisista Loyanista (Abdirahman Bile), joka yrittää löytää paikkaansa uudella poliisilaitoksella, ja samaan aikaan pitää samalla vankilasta vapautuneen ystävänsä Warsamen (Kamaludin Ahmed Abdulla) kaidalla tiellä. Hän haluaisi edetä poliisin urallaan ja päästä etsiväkoulutukseen. Hänen esimiehensä Jokisalon (Sampo Sarkola) mielestä hänen on kuitenkin parempi olla partiossa työparinsa Johannan (Heli Sutela) kanssa lähiöissä, ja hänen parinsa toteaakin että: ”muunnäköisten on poliisilaitoksella vaikea edetä”.
Arvosteluja.
 Kaisu Tervonen, "Helsingin Sanomat" 
 Hannu Liekso, "Episodi" 
 Päivi Valotie, "Turun Sanomat"
Matti Helkama

Matti Olavi Helkama, vuoteen 1926 Hellman (25. toukokuuta 1913 Tampere – 24. marraskuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Helkaman vanhemmat olivat tukkukauppias Heikki Juho Helkama, aiemmin Pekkola, Hellman, ja Anna Lydia Mathilda Tukiainen ja puoliso vuodesta 1942 Tyyne Maria Järvinen. Helkama kävi Viipurin kauppaopiston 1932. Hän oli Suomen Koneliike Oy:n apulaisjohtaja vuodesta 1934 ja toimitusjohtaja 1942–1978, Helkama-yhtiön palveluksessa vuodesta 1942, Helkama-Radio Oy:n palveluksessa vuodesta 1952 ja Luotonvalvonta Oy:n palveluksessa vuodesta 1955. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä. Kauppaneuvoksen arvonimen Helkama sai 1964.
Kauppaneuvos Paavo Helkama ja yritysjohtaja Eero Helkama olivat Matti Helkaman veljiä.
Sigurd Majorin

Sigurd Alexander Nikolai Majorin (26. marraskuuta 1905 Helsinki – 2. helmikuuta 1967 Bryssel) oli suomalainen yritysjohtaja, yrittäjä ja vientiasiantuntija, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Majorinin äiti oli Clara Josefina Majorin ja puoliso vuodesta 1930 Elisabeth Angele Livine Steens. Majorin kävi Högre Svenska Handelsläroverketin 1925 ja Institute Superior de Commercen Antwerpenissä 1930–1932. Hän oli Alholman sahan palveluksessa Pietarsaaressa 1925–1927, Foy, Morgan &amp; Co:n palveluksessa Lontoossa 1927, Wilh. Schaumans Fanerfabrik Ab:n apulaislaivauspäällikkö Jyväskylässä, K. V. Holmin palveluksessa Brysselissä vuodesta 1928 ja agentuuriliike Comptoir Finlandais S.A:n perustajia 1934 ja omistaja ja toimitusjohtaja Antwerpenissä vuodesta 1941 ja Brysselissä vuodesta 1936. Majorin oli myös Cobetex Oy:n, Fibretex S.A:n ja La Lieutenante -kiinteistöyrityksen osakas. Hän oli Suomen varakonsuli Antwerpenissä 1930–1941 ja Brysselissä 1941–1946 sekä Antwerpenin maailmannäyttelyn Suomen osaston varakomissaari 1930 ja Brysselin maailmannäyttelyn Suomen osaston varakomissaari 1935. Majorin sai konsulin arvonimen 1937, pääkonsulin arvonimen 1943 ja kauppaneuvoksen arvonimen 1964.
Malombejärvi

Malombejärvi on järvi eteläisessä Malawissa. Järven pinta-ala on noin 420 km2 ja syvyys 2–2,5 metriä.
Pohjoisessa olevasta Malawijärvestä tuleva Shire-joki laskee Malombejärveen sen pohjoisrannalla ja joki jatkaa eteenpäin järven etelärannalta.
Järven suoperäisillä rannoilla kasvatetaan kuivan kauden aikaan riisiä ja maissia. Järvellä myös kalastetaan kalaa myyntiin.
Wäinö Tammisto

Wäinö Arvid Tammisto, vuoteen 1906 Ekman (21. marraskuuta 1902 Hollola – 27. huhtikuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Tammiston vanhemmat olivat isännöitsijä Evert Tammisto, aiemmin Ekman, ja Aino Mattila ja puoliso vuodesta 1933 Ester Bernitz. Tammisto kävi keskikoulun Lahden yhteiskoulussa 1918 ja Suomen Liikemiesten Kauppaopiston 1925. Hän oli liikeapulainen J. Matikaisen liikkeessä Lahdessa, S. Export &amp; Import GmbH:n kirjeenvaihtaja Hampurissa 1925–1927, Tornatorin osastonhoitaja Imatralla 1927–1928, Yhtyneet Paperitehtaat -yhtiön osastonhoitaja Jämsänkoskella 1928–1930, Haarlan selluloosayhtiön kaupallisen johtajan apulainen Lievestuoreella 1930–1932, Oy Riihimäen vientiosaston hoitaja 1932–1935, Enso-Gutzeit -yhtiön keskuskonttorin numerotarkastaja Ensossa 1936–1937 ja myyntiosaston osastopäällikkö 1938–1940, Invalidisäätiön taloudenhoitaja 1940, Valtameri Oy:n vientiosaston hoitaja 1941–1943 ja Turkiskauppiaitten Oy:n toimitusjohtaja vuodesta 1943 ja johtokunnan jäsen 1943–1959. 
Tammisto oli myös Oy Suomen Vuota – Finska Hud Ab:n toimitusjohtaja 1954–1960 ja Oy Pohjanmaan Minkkitarhan toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja 1954. Hän oli Kuitu Oy:n perustajaosakas 1935–1936, Ylä-Vuoksen Kirjapaino Oy:n perustajaosakas 1935–1936 ja Ylä-Vuoksen Urheilu Oy:n perustajaosakas 1935–1936. Jääsken kunnanvaltuuston jäsen Tammisto oli 1938–1940 ja hänellä oli myös muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Tammisto oli reservin ylikersantti (1942). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1964.
Omen X

Omen X on Turmion Kätilöiden kymmenes studioalbumi, joka julkaistiin 13. tammikuuta 2023 levymerkillä Nuclear Blast. Albumilta on julkaistu singlenä kappaleet "Isä meidän", "Sormenjälki" ja "Kuolettavia vammoja", joista jokaisesta on kuvattu myös Rauli Ylitalon ohjaamat musiikkivideot.
Jean-Baptiste Greuze

Jean-Baptiste Greuze (21. elokuuta 1725 Tournus – 21. maaliskuuta 1805 Pariisi) oli ranskalainen taidemaalari.
Elämä ja ura.
Isä halusi pojastaan arkkitehdin, mutta riitojen jälkeen Greuze sai luvan ryhtyä taidemaalariksi. Gruze opiskeli Lyonissa ja Pariisin akatemiassa ja herätti ensimmäisen kerran huomiota maalauksellaan "Perheenisä lukee Raamattua lapsilleen". 
Vuonna 1755 Greuze lähti Italiaan ja yritti paluunsa jälkeen teosta klassisella aiheella ("Severus ja hänen poikansa Caracalla"), mutta historiamaalarina hänellä ei ollut merkitystä. Sen sijaan hänestä tuli kertovan ja moralisoivan laatukuvamaalauksen edelläkävijä. Diderot'n vaikutuksesta hän pyrki ylistämään hyveellisyyttä ja hyviä tapoja porvarillisen miljöön kuvauksissa taiteessa. Hänen moraalimaalaustensa aiheiden on katsottu ilmentävän mahtipontisuutta ja tyhjyyttä, julistusta ilman sisältöä. 
Greuzen töistä suositumpia olivat naiivit kuvat kauniista nuorista tytöistä ja naisista. Greuze maalasi myös hyviä muotokuvia, muun muassa Napoleonista. 1800-luvulla Greuze palasi klassisiin aiheisiin. Hän kuoli Louvressa köyhyydessä, vaikka töillään ansainnut huomattavan varallisuuden. Omaisuus oli kuitenkin mennyt tuhlailevan elämäntyylin myötä.
Maria Kaakinen

Maria Kaakinen (s. 10. marraskuuta 1999 Liminka) on suomalainen pesäpalloilija. Hän pelaa lyöjäjokerina Joensuun Mailassa.
Kaakinen esiintyi ensimmäistä kertaa Superpesiksessä kaudella 2021, kun hän pelasi 18 ottelua Kempeleen Kirin joukkueessa. Näissä otteluissa hän löi 2+21 juoksua. Seuraavalla kaudella Kaakinen pelasi kaikki 24 runkosarjan ottelua lyöden 43 juoksua, mikä toi hänelle lyöjätilaston yhdeksännen sijan.
Kaudeksi 2023 Kaakinen siirtyi Joensuun Mailaan kaksivuotisella sopimuksella. Kaakinen aloitti ensimmäisen kautensa uudessa joukkueessa hyvin lyöden toukokuun otteluissa yhteensä 1+19 juoksua, minkä johdosta hänet palkittiin Naisten Superpesiksen kuukauden pelaajana ensimmäistä kertaa urallaan. Kaakinen valittiin Itä-Länsi-otteluun vuonna 2023 ja 2024.
Kaakinen asuu Joensuussa ja opiskelee biologian ja maantiedon aineenopettajaksi Itä-Suomen yliopistossa.
Veera Toikka

Veera Ada Annika Toikka (s. 24. toukokuuta 2002 Hamina) on suomalainen pesäpalloilija. Hän pelaa lukkarina Joensuun Mailassa.
Toikka pelasi kasvattajaseurassaan Haminan Palloilijoissa Ykköspesistä kaudella 2020. Kaudeksi 2021 hän siirtyi Pöytyän Urheilijoihin ja nousi joukkueensa kanssa Superpesikseen kauden päätteeksi. Syksyllä 2021 Toikka teki yksivuotisen pelaajasopimuksen Joensuun Mailan kanssa. Sopimusta jatkettiin kahdella vuodella kauden 2022 päätteeksi. Toikka valittiin Itä-Länsi-otteluun vuonna 2023, 2024. ja 2025.
Toikka opiskelee Itä-Suomen yliopistossa Joensuussa. Hänen isänsä Vesa Toikka toimii Imatran Pallo-Veikkojen pelinjohtajana.
McMillan Township (Lucen piirikunta)

McMillan Township on kunta ("town") Yhdysvalloissa Michiganin osavaltiossa. Sen väkiluku oli 2 471 vuonna 2020. Kunta sijaitsee Lucen piirikunnassa. Lucen piirikunnan hallintokeskus, Newberryn kylä, sijaitsee McMillan Townshipissä. McMillan Township on pinta-alaltaan Michiganin osavaltion suurin kunta.
Väestö.
Vuonna 2020 McMillan Townshipin 2 471 asukkaasta valkoisia oli 83,8 %, alkuperäisasukkaita 7,4 %, mustia 0,2 %. Asukkaista 0,4 % kuului johonkin muuhun rotuun ja 8,1 % asukkaista asukkaista kuului kahteen tai useampaan rotuun.
5SOS5

5SOS5 on australialaisen poprockyhtye 5 Seconds of Summerin viides studioalbumi, joka julkaistiin 23. syyskuuta 2022.
Yhteentoimivuus

Yhteentoimivuudella (eng. "interoperability") viitataan järjestelmien, prosessien tai toimijoiden kykyyn viestiä ja vaihtaa tietoa niin, että sen merkitys ja käytettävyys säilyy. Yhteentoimivuudella varmistetaan, että tieto liikkuu sujuvasti ja säilyttää merkityksensä.
Tieteen termipankissa yhteentoimivuus määritellään ”tietojärjestelmien kyvyksi viestiä keskenään sellaisella tavalla, että ne voivat rutiininomaisesti käyttää toistensa tietoja”.
Yhteentoimivuuden eri muodot.
Teknisellä yhteentoimivuudella tarkoitetaan yhteentoimivuutta, joka mahdollistaa tietojen siirtämisen eri järjestelmien välillä.
Semanttisella yhteentoimivuudella viitataan siihen, että kaikki osapuolet ymmärtävät tiedon samalla tavalla ja sen merkitys pysyy muuttumattomana.
Organisatorisella yhteentoimivuudella tarkoitetaan yhteentoimivuutta, joka liittyy organisaatioiden yhteisiin käytäntöihin ja niiden kautta yhteisten päämäärien tavoitteluun. Organisatorinen yhteentoimivuus tarkoittaa esimerkiksi prosessien yhdenmukaistamista eri organisaatioissa.
Oikeudellisella yhteentoimivuudella viitataan yhteentoimivuuteen, joka "mahdollistaa tiedonsiirrot eri lainsäädännöllisten alueiden välillä ilman, että asiaankuuluvaa lainsäädäntöä rikotaan."
Yhteentoimivuusmenetelmä ja -alusta.
Yhteentoimivuuden varmistamiseksi määritellään yhteistyössä esimerkiksi sanastoja, koodistoja ja tietomalleja. Suomessa tietorakenteita kootaan Digi- ja väestötietoviraston ylläpitämälle yhteentoimivuusalustalle, josta ne ovat yksityisen ja julkisen sektorin käytettävissä. Jokaisen toimijan ei näin ollen tarvitse määritellä esimerkiksi sanastoja alusta lähtien, vaan eri toimijat voivat hyödyntää yhteentoimivuusalustalle tuotettuja sanastoja, tietomalleja ja koodistoja. Yhteentoimivuusalusta sisältää välineitä sanastotyöhön, tietomallinnukseen ja koodistojen hallintaan.
Yhteentoimivuusmenetelmäksi kutsutaan periaatteita ja tapoja, joilla aineistoa tuotetaan yhteentoimivuusalustalle. Menetelmällä pyritään yhdenmukaisuuteen ja jo tuotetun sisällön uudelleenkäyttämiseen. Esimerkiksi kerran määritellyllä ydinkäsitteellä on yksilöivä tunniste, jolloin samaa käsitettä voidaan hyödyntää uutta sanastoa luotaessa.
Noora Pasi

Noora Pasi (s. 21. elokuuta 2002 Hamina) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa.
Pasi on pelannut kasvattajaseurassaan Haminan Palloilijoissa Suomensarjaa ja Tyttöjen Superpesistä. Kaudeksi 2019 hän siirtyi Lappeenrannan Pesä Yseihin pelaamaan Superpesistä. Joensuun Mailaa Pasi on edustanut kaudesta 2020 alkaen. Hänen nykyinen sopimuksensa on voimassa kauteen 2024 saakka. Pasi valittiin Itä-Länsi-otteluun. Toukokuussa 2024 Pasi valittiin Superpesiksen kuukauden pelaajaksi. Hänet valittiin Itä-Länsi-otteluun myös vuonna 2024. ja 2025.
Pasi on pelannut 79 Superpesiksen runkosarjaottelua. Hän on lyönyt 4+12 juoksua, tuonut 61 juoksua ja kerännyt 253 kärkilyöntipistettä.
Oona Liimatainen

Oona Liimatainen (s. 4. kesäkuuta 1997 Pori) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa.
Liimatainen esiintyi ensimmäistä kertaa Superpesiksessä kaudella 2016, kun hän pelasi yhden ottelun Porin Pesäkarhujen joukkueessa. Hänelle tilastoitiin ottelussa yksi kärkilyöntipiste. Seuraavalla kaudella Liimatainen vakiinnutti paikkansa Pesäkarhujen kokoonpanossa pelaten 31 ottelua ja saavuttaen ensimmäiset tehopisteensä pääsarjatasolla. Liimatainen pelasi Pesäkarhuissa kauden 2019 loppuun saakka, tosin osan kaudesta 2018 hän pelasi lainasopimuksella Lappajärven Veikoissa.
Vuonna 2020 Liimatainen siirtyi Lapuan Virkiään, jossa hän pelasi yhden kauden. Kaudella 2021 Liimatainen pelasi Ykköspesistä, kun hän edusti Kajaanin Pallokerhoa.
Syksyllä 2021 Liimatainen siirtyi Joensuun Mailaan. Hänen nykyinen sopimuksensa on voimassa kauden 2023 loppuun saakka.
Liimatainen on pelannut Superpesiksessä 94 runkosarjaottelua. Hän on lyönyt 1+7 juoksua, tuonut 55 juoksua ja kerännyt 214 kärkilyöntipistettä.
Liimatainen on voittanut kaksi SM-hopeamitalia (2017, 2019) ja yhden SM-pronssimitalin (2018).
Konnanlampi (Nurmes)

Konnanlampi on Pieliseen laskeva järvi Nurmeksen kaakkoisosassa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on yksi neliökilometri. Etäisyys Joensuusta on 95 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede.
Konnanlammen pituus lounaasta koilliseen on kaksi kilometriä. Järven itäosan muodostaa Itälahti, jota erottaa pääaltaasta Pulisaari. Vähintään kymmenen metriä syvä alue muodostaa yhtenäisen vyöhykkeen Konnanlammen keski- ja pohjoisosaan, ja se kattaa yli neljäsosan järven pinta-alasta.
Suurin osa Konnanlammen rannasta on metsämaata, mutta myös kulttuurimaisemaa peltoineen on paljon. Järven itärannalla sijaitsevan Riihivaaran laki kohoaa yli 70 metriä järven pintaa korkeammalle. Järven kaakkoispuolella sijaitsee ylängöksi kohoava Konnanvaara, joka ulottuu Itälahden rannalle. Järven pohjoispuolitse kulkee yhdystie 5261 ja eteläpuolitse Joensuu–Kontiomäki-rata.
Konnanlampi laskee Konnanpuroa Pieliseen, joka sijaitsee vajaan kilometrin Konnanlammelta etelään. Pielisen korkeustaso on noin kolmetoista metriä Konnanlampea alempi.
Konnanlammen vesitilavuus on 6 992 000 kuutiometriä. Noin viidesosa tilavuudesta on vähintään kymmenen metrin syvyydessä.
Konnanlampi (04.411.1.103) kuuluu Pielisen lähialueeseen (04.411), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pielisen alue (04.41) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Pielisen lähialueella on 174 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Pielisen ohella vain Jamalinjärvi ja Konnanlampi ovat yli neliökilometrin laajuisia.
Poul Søgaard

Poul Søgaard (12. marraskuuta 1923 Dalum – 12. joulukuuta 2016) oli tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1960–1990 ja toimi Tanskan puolustusministerinä 1977–1982.
Jamalinjärvi

Jamalinjärvi on Pieliseen laskeva saareton järvi Lieksan keskustaajaman luoteispuolella Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 88 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede.
Jamalinjärvin muotoa määrittää itärannan laaja ja haarautuva Jamalinniemi. Etäisyys järven länsikolkasta itäkolkkaan on 2,5 kilometriä. Järvi on melko sokkeloinen ja koostuu suurelta osin lahdista (Sammallahti, Etelälahti, Leveälahti). Noin seitsemän hehtaaria Jamalinjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin piste, 14 metriä, sijaitsee järven eteläosassa.
Jamalinjärveä ympäröi metsä- ja suomaa. Ranta-alueella on paikka paikoin pientaloja. Järven kaakkoispuolella kohoaa vaaroja (Piiroonvaara, Holmanvaara).
Jamalinjärven länsirannalta alkaa lasku-uoma, joka laajenee Jamalinjoeksi, joka laskee Pielisen Jamalinlahteen. Pielinen sijaitsee viitisen kilometriä Jamalinjärveltä etelään ja sen korkeustaso on noin 23 metriä Jamalinjärveä alempi.
Jamalinjärven vesitilavuus on 5 276 000 kuutiometriä.
Jamalinjärvi (04.411.1.118) kuuluu Pielisen lähialueeseen (04.411), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Pielisen alue (04.41) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Pielisen lähialueella on 174 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Pielisen ohella vain Jamalinjärvi ja Konnanlampi ovat yli neliökilometrin laajuisia.
Fly Angola

Fly Angola on yksityisomisteinen lentoyhtiö, jonka kotipaikka on Angolan pääkaupunki Luanda. Yhtiö perustettiin vuonna 2018, ja se aloitti lennot saman vuoden syyskuussa. Fly Angola lentää Angolan sisäisiä lentoja. Sillä oli lokakuussa 2023 kuusi kohdetta: Luanda, Saurimo, Dundo, Lubango, Soyo ja Benguela. Syyskuussa 2023 yhtiön käytössä oli kaksi Embraer ERJ-145 -lentokonetta ja yksi De Havilland Canada DHC-8-300 -lentokone.