Augusta Taurinorum

Augusta Taurinorum (lat.; ) oli antiikin aikainen kaupunki Gallia transpadanassa Italiassa. Se on kehittynyt nykyiseksi Torinon kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.
Maantiede.
Augusta Taurinorum sijaitsi Padus (nyk. Po) -joen varrella sen ja Duria minor (nyk. Dora Riparia) -joen risteämäkohdassa. Padus-joki muuttui purjehduskelpoiseksi kaupungin paikasta alaspäin. Tämä seikka, sekä se, että Augusta Taurinorumin kautta kulki tärkeä tie Mediolanumista ja Ticinumista Kottisten Alppien solille ja edelleen Gallia transalpinaan, tekivät kaupungin sijainnista edullisen.
Historia.
Augusta Taurinorumin paikalla oli alun perin liguureihin kuuluneiden taurinien asutus, joka oli heimon pääpaikka, ja jonka nimi Appianoksen mukaan oli "Taurasia". Hannibal valtasi sen heti laskeuduttuaan Alpeilta Italiaan. Keisari Augustus teki siitä roomalaisen colonian, ja niin se sai nimen "Augusta" ("Colonia Julia Augusta Taurinorum"). Kaupungin perustaminen ajoitetaan vuoteen 25 eaa. eli suunnilleen samoihin aikoihin kuin Augusta Praetorian perustaminen. Perustaminen liittyi paitsi roomalaisten sotilaallisiin päämääriin seudulla, myös tarpeeseen luoda asutuspaikka veteraaneille sekä seudun asukkaille, jotka oli otettu mukaan Rooman kansalaisuuteen.
Augusta Taurinorum mainitaan antiikin lähteissä tämän lisäksi vain Othon ja Vitelliuksen välisen vuonna 69 jaa. käydyn sisällissodan yhteydessä. Tuolloin Vitelliuksen joukot polttivat merkittävän osan kaupungista. Plinius vanhemmalta ja Tacitukselta sekä lukuisista piirtokirjoituksista käy kuitenkin ilmi, että Augusta Taurinorum säilytti asemansa coloniana, ja oli merkittävä kaupunki edelleen myöhemmällä keisarikaudella.
Nimi "Augusta" vaikuttaa jääneen ajan kuluessa pois käytöstä, ja kaupunkiin viitattiin yhä useammin sen alkuperäisasukkaiden nimellä "Taurini", mikä esiintyy muun muassa "itinerariumeissa". Tästä on kehittynyt nykyisen kaupungin nimi Torino. Se säilyi merkittävänä paikkana Länsi-Rooman kukistumisen jälkeenkin, ja siitä tuli Piemonten alueen keskus. Kaupungissa on säilynyt vain vähäisiä jäänteitä antiikin ajalta.
Rakennukset ja löydökset.
Augusta Taurinorum oli ympäröity muureilla, joiden pituus oli noin 2,96 kilometriä ja joiden sisään jäi noin 45 hehtaarin kokoinen alue. Kaupungissa oli roomalaisen linnoitetun colonian ruutuasemakaava. Alkuperäisen ruutukaavan koko oli noin 770 × 710 metriä, ja se oli tehty hieman koillis-lounaissuunnassa. Se jakaantui neljään osaan, joita rajasivat pohjois-eteläsuuntainen "cardo maximus" -katu ja itä-länsisuuntainen "decumanus maximus" -katu. Pienemmät kadut jakoivat nämä osat pienempiin kortteleihin. Kaupunginmuurissa oli neljä porttia, yksi cardon ja decumanuksen kummassakin päässä. Pohjoissivulla sijaitsi Porta palatina (Porta Romana), itäsivulla Porta Praetoria (Porta decumana), eteläsivulla Porta marmorea ja länsisivulla Porta Segusina.
Asemakaava näkyy edelleen poikkeuksellisen hyvin nykyisen Torinon keskustan asemakaavassa, siinä missä useimmissa Italian kaupungeissa asemakaavan suorissa linjauksissa on yleensä tapahtunut enemmän muutoksia keskiajalla. Cardo maximuksen linjausta noudattavat nykyisin kadut Via Porta Palatina ja Via San Tommaso, ja decumanus maximuksen linjausta Via (Giuseppe) Garibaldi.
Kaupunginmuurin ja sen porttien parhaiten säilynyt osa on Porta palatina, jossa on jäljellä antiikin aikaisia rakenteita. Niiden päälle on tehty keskiaikaisia rakenteita. Portissa on kaksi isompaa kaariaukkoa vaunuille ja niiden kummallakin sivulla kaariaukot jalankulkijoille. Portin alkuperäinen vaihe saattaa olla jo Augustuksen ajalta. Porta Praetorian jäänteitä on osana nykyistä Palazzo Madamaa.
Kaupungissa oli roomalainen teatteri, joka sijaitsi lähellä kaupunginmuureja hieman kaakkoon Porta palatinasta. Siitä on säilynyt jäänteitä nykyisen Via XX Settembren varrella. Osa jää Kuninkaallisen palatsin ("Palazzo Reale") alle.