Vihtanen

Vihtanen on Keski-Suomen Hankasalmella, Etelä-Savon Pieksämäellä sekä Pohjois-Savon Rautalammella Kolmistonkylän lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Jyväskylästä on 53 kilometriä itäkoilliseen ja Kuopiosta 69 kilometriä lounaaseen.
Maantietoa.
Vihtanen on 4,8 kilometriä pitkä, 2,2 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 434 hehtaaria eli 4,3 neliökilometriä. Järvi on kaakkois–luoteissuuntainen, ja sen keskiosa on selvästi eteläosaa kapeampi. Toiveronniemen ja Lehtoniemen välissä sijaitseva noin 40 metriä leveä Kolmistonsalmi yhdistää järven pohjoisosan etelä- ja keskiosasta koostuvaan pääaltaaseen. Salmi on matala ja sen keskellä sijaitsee saari. Järven keskiosa on matalaa ja kivikkoista vesialuetta, jonka ainoa merkittävä piirre on Salakkaniemi ja sen viereinen Pohjoislahti. Näiden vastarannalla sijaitsee Kellahonlahti. Järvi levenee Vitsaniemen ja Akselinniemen jälkeen. Syvän ja saarettoman järvenselän jälkeen alkaa kaakkoispäässä saarinen ja kivikkoinen järvenosa. Pitkää Likolahtea reunustaa kapea Likoniemi ja kaakossa on vielä Kasanlahti. Järven rannat ovat loivia eikä rannikon läheisyydessä kohoa korkeita mäkiä.
Järvellä on kartan mukaan 27 saarta. Vihtasen suurin saari on noin neljän hehtaarin laajuinen Jaakonsaari, joka sijaitsee järven pohjoisen järvialtaan keskellä. Eteläosan eteläpäässä Pieksämäen alueella sijaitsevat Pienisaari ja Nuottasaari. Eteläosan luoteispäässä Hankasalmella sijaitsee Salakkaniemen ympäristössä Kaniluoto ja Jylhänsaari. Järven keskiosassa on useita pieniä saaria ja luotoja. Idässä Kaivannonlahdella sijaitsee Myllysaari ja joitakin luotoja. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 10,88 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 2,5 metriä. Järvessä on kaksi syvännettä. Pohjoisosassa sijaitsee pieni syvänne, jossa sijaitsee järven syvin kohta 11 metriä . Toinen laajempi syvänne sijaitsee eteläosan järvenselällä Nuottasaaren pohjoispuolella. Siellä on vähintään 10 metriä syvää. Täällä on järvenpohja melko tasainen.
Järven rantaviivan pituus on 25 kilometriä. Vihtasen rannat ovat pääosin metsämaata. Rannikolla on hieman haja-asutusta ja siihen liittyy kolme peltoaluetta. Haja-asutus on jäännettä keskiosan etelärannikon Vihtasenrannan kulmakunnasta ja pohjoisrannikon Kolmistonkylästä. Rantojen tuntumassa sijaitsee lisäksi noin 40 vapaa-ajan asuntoa, joista yksi on Myllysaaressa. Yhdystie 5300 ohittaa järven Kolmiston kylän pohjoispuolelta ja valtatie 9 järven kaakkoispuolelta. Molemmilta teiltä tulee rannikolle lähinnä yksityisteitä. Vihtasen pohjoinen ja itäinen osa sijaitsevat Rautalammin kunnan alueella, etelälounainen osa Pieksämäen kaupungin ja läntinen osa Hankasalmen kunnan alueella. Kaikki kolme kuntaa sijaitsevat eri maakunnissa.
Vedenlaatu.
Vihtasen vedenlaatua on tutkittu ainakin sen keskisyvänteessä Nuottasaaren edustalla. Siellä on noin 11 metriä syvää. Siellä on vesi sameahkoa, väriltään ruskeaa ja keskihumuksellinen. Järvi olisi syvännetutkimuksen mukaan lievästi rehevöitynyt, mutta sen virkistyskäyttöluokitus on kuitenkin hyvä. Päällysveden happitilanne on hyvä, mutta syvänteen alusvedessä saattaa esiintyä happivajetta.
Järveen on viime vuosina istutettu vuosittain kuhaa ja planktonsiikaa.
Vesistösuhteet.
Vihtanen sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Konneveden alueella (14.71), jonka Myhinjärven valuma-alueeseen (14.718) järvi kuuluu. Myhinjärven valuma-alueen pinta-ala 49 neliökilometriä . Siihen kuuluu 95 vähintään hehtaarin kokoista lampea tai järveä , joista vain kaksi eli Ahvenlampi (4 ha) ja Haukilampi (1 ha) sijaitsevat Vihtasen lähialueella. Eteläiseen Imulahteen laskee Imujoki, jonka valuma-alueen pinta-ala on 15 neliökilometriä ja joka virtaa alajuoksullaan Imulammen (5 ha) läpi. Viereiseen Likolahteen laskee Moilasenpuro, jonka valuma-alueella sijaitsevat Kasanlampi (29 ha), ja vielä Ketselänpuron latvoilla sijaitsee nimetön lampi. Moilasenpuron valuma-alue on 18 neliökilometrin laajuinen. Vihtasen lasku-uoma on Kaivanto, joka laskee Kaivannonlahdesta Korppisen (133 ha) Mutalahteen. Vihtasen vedenpinnan korkeus on 107,3 metriä mpy, jolloin Kaivannon pudotukseksi muodostuu 2,4 metriä.
Historiaa.
Vuoden 1973 peruskartassa oleva viljelty peltoala pienenee vuoden 1988 kartan julkaisuun mennessä. Oleellinen ero on Vihtasenrannassa, jossa peltomaat metsitetään kokonaan. Muuallakin metsitetään joitakin peltopalstoja, mutta Likolahden ympäristössä peltomaata raivataan lisää. Metsien ojitus, joka Suomessa alkoi 1960-luvulla, on alkanut Vihtajärven valuma-alueella Kaihlapuron, Moilasenpuron ja Imujoen varsilla vuonna 1973 mennessä. Vuonna 1988 on näiden alueiden suot saatu ojitettua tiheästi. Muualla on ojittaminen ollut vähäistä.