Narnia (kaupunki)

Narnia (lat.; ) eli Nequinum (lat., ) oli antiikin aikainen kaupunki Umbriassa Italiassa. Se on kehittynyt nykyiseksi Narnin kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.
Narnia oli yksi Umbrian tärkeimmistä kaupungeista. Sen alkuperäinen nimi oli "Nequinum". Kaupungista tuli roomalainen siirtokunta sen jälkeen, kun roomalaiset valtasivat sen vuonna 299 eaa. Tämän jälkeen sen nimeksi tuli "Narnia".
Maantiede.
Narnian kaupunki sijaitsi Umbriassa Nar (nyk. Nera) -joen vasemmalla rannalla, noin 13 kilometriä ylävirtaan siitä kohdasta, missä se yhtyy Tiberiin. Paikka oli korkealla joen rotkon yläpuolella, ikään kuin porttina Tiberin laaksosta Umbrian alueelle. Narnia sijaitsi Via Flaminian varrella, jota pitkin se oli 56 roomalaisen mailin eli noin 83 kilometrin päässä Roomasta. Tie haarautui Narnian kohdalla: pidempi reitti jatkui itään Interamnan ja Spoletiumin kautta, lyhyempi taas Carsulaen ja Mevanian kautta. Haarat yhdistyivät jälleen Forum Flaminiissa.
Monet antiikin aikaiset kirjailijat, kuten Claudianus ja Prokopios, ovat kuvanneet Narnian sijaintia korkealla kukkulalla, joka on jyrkkä useammalta kuin yhdeltä puolelta ja puoliksi Nar-joen ympäröimä, joen kiemurrellessa syvän ja kuvankauniin, metsän peittämän laakson läpi heti kaupungin alapuolella. Via Flaminia kulki tämän rotkon ja Nar-joen yli keisari Augustuksen rakennuttamaa siltaa pitkin. Sen katsottiin ylittäneen korkeudessa ja rakennustyön rohkeudessa kaikki muut vastaavat rakennelmat.
Historia.
Varhaishistoria.
Narnia näyttää olleen vanha ja tärkeä umbrialainen kaupunki, ja ennen roomalaisvalloitusta se tunnettiin nimellä "Nequinum". Vuonna 300 eaa. Rooman konsuli Appuleius piiritti kaupunkia. Sen paikan luonnollinen vahvuus kuitenkin suojasi sitä, ja piiritys pitkittyi seuraavaan vuoteen 299 eaa. asti, jolloin konsuli Fulvius Paetinus lopulta yllätti ja valtasi kaupungin. Fulvius palkittiin tästä triumfilla ”"de Samnitibus Nequinatibusque"” (”samnilaisista ja nequinumlaisista”).
Roomalaisaika.
Liviuksen mukaan Rooman senaatti päätti turvata uudet valloituksensa lähettämällä sinne "colonian" eli siirtokunnan, joka otti nimekseen "Narnia", mikä perustui sen sijaintiin Nar-joen rannalla. On merkillistä, ettei Velleius Paterculus mainitse tätä siirtokuntaa lainkaan. Sen nimi esiintyy kuitenkin jälleen Liviuksella toisen puunilaissodan aikana vuonna 209 eaa. niiden kolmenkymmenen latinalaissiirtokunnan luettelossa, jotka ilmoittivat olevansa uupuneita eivätkä enää kyenneet kantamaan sodan rasituksia. Tästä syystä sitä rangaistiin myöhemmin määräämällä sille kaksinkertainen aseellinen osuus ja korotettu rahallinen maksu.
Vuonna 207 eaa., samoin toisen puunilaissodan aikana, Narnia oli paikka, jonne armeija sijoitettiin estämään uhkana ollut Hasdrubalin eteneminen Roomaan; ja tästä syystä jotkut narnialaiset ratsumiehet olivat ensimmäiset, jotka toivat pääkaupunkiin uutisen suuresta voitosta Metauruksen taistelussa. Valitus kaupungin huonosta tilasta sodan aikana näyttää ainakin Narnian tapauksessa olleen hyvin perusteltu, sillä muutamaa vuotta myöhemmin eli 199 eaa. siirtokuntalaiset ilmoittivat jälleen vaikeasta asemastaan senaatille ja saivat nimitettyä triumvirit, jotka asuttivat kaupunkiin uusia asukkaita. Narnia kuului Papirian "tribukseen". Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Narniensis".
Nämä ovat ainoat maininnat Narniasta tasavallan aikana, mutta näyttää siltä, että siitä kehittyi vauras "municipium", ja se oli yksi tämän Umbrian osan tärkeimmistä kaupungeista. Se lienee ollut vaurautensa velkaa toisaalta sijainnilleen suuren Via Flaminian varrella ja toisaalta läheisen tasangon hedelmällisyydelle. Vitelliuksen ja Vespasianuksen välisessä sisällissodassa Narnia oli tärkeässä asemassa, sillä Vitelliuksen kenraalit miehittivät sen linnoitukseksi, jonka avulla he toivoivat voivansa estää Vespasianuksen armeijan etenemisen. Kasvanut tyytymättömyys Vitelliukseen sai kaupunkiin sijoitetut joukot kuitenkin laskemaan aseensa ilman vastarintaa.
Keisari Nerva oli kotoisin Narniasta, vaikka hänen perheensä näyttäisi olleen vierasta alkuperää.
Myöhempi historia.
Narnian luonnollinen vahvuus ja sen sijainti Via Flaminian hallitsevana paikkana tekivät siitä äärimmäisen tärkeän linnakkeen myös Belisariuksen ja Narseen goottisotien aikana. Narniasta tuli varhain piispanistuin ja se säilyi läpi keskiajan huomattavana kaupunkina kehittyen nykyiseksi Narniksi.
Rakennukset ja löydökset.
Antiikin aikaisesta kaupungista on säilynyt vain vähän jäänteitä. Kaupungin lähellä aivan sen alapuolella oli Augustuksen rakennuttama silta, jonka jäänteet tunnetaan nykyaikana nimellä Ponte d’Augusto. Sen pituus oli noin 160 metriä ja korkeus noin 30 metriä. Silta koostui alun perin neljästä holvikaaresta, joista vain joen vasemman rannan kaari on nykyisin ehjä. Toinen kaari, jonka jänneväli oli 32 metriä, oli yksi suurimpia roomalaisen sillanrakennuksen historiassa. Koko rakennelman vaikuttava tyyli oikeuttaa sen ihailun, jota se näyttää saaneen sekä antiikin aikana että myöhempienkin havainnoijien silmissä. Martialis viittaa Narnian siltaan, joka oli hänenkin aikanaan paikan suuri ylpeys.
Narnian lähistöltä on löydetty myös kolmen muun roomalaisaikaisen sillan jäänteet.