tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
416 Vaticana

416 Vaticana (A896 JA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
417 Suevia

417 Suevia (A896 JB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
418 Alemannia

418 Alemannia (A896 RD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
419 Aurelia

419 Aurelia (A896 RF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
420 Bertholda

420 Bertholda (A896 RC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
421 Zahringia

421 Zahringia (A896 RE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
422 Berolina

422 Berolina (A896 TA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
425 Cornelia

425 Cornelia (A896 YC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
426 Hippo

426 Hippo (A897 RA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
427 Galene

427 Galene (A897 RB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
428 Monachia

428 Monachia (A897 WA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
429 Lotis

429 Lotis (A897 WB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
430 Hybris

430 Hybris (A897 YA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
431 Nephele

431 Nephele (A897 YB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
432 Pythia

432 Pythia (A897 YC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . 
Asteroidi on nimetty Apollon papittaren Pythian mukaan.
435 Ella

435 Ella (A898 RA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
436 Patricia

436 Patricia (A898 RC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Sjællandske

Sjællandske on tanskalainen sanomalehti, joka kattaa Næstvedin, Faxen ja Vordignborgin kunnat. Lehti perustettiin vuonna 2005, kun "Næstved Tidende" ja "Sjællands Tidende" yhdistyivät. Vuodesta 2008 myös "Dagbladet Ringsted" ja "Frederiksborg Amts Avis" ovat kuuluneet samaan "Sjællandske Medier" -lehtiperheeseen.
437 Rhodia

437 Rhodia (A898 OA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
438 Zeuxo

438 Zeuxo (A898 VG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
439 Ohio

439 Ohio (A898 TA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
440 Theodora

440 Theodora (A898 TB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
441 Bathilde

441 Bathilde (A898 XA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
442 Eichsfeldia

442 Eichsfeldia (A899 CA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
443 Photographica

443 Photographica (A899 DA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
444 Gyptis

444 Gyptis (A899 FA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Skive Folkeblad

Skive Folkeblad on tanskalainen vuonna 1880 perustettu sanomalehti. Lehden toimitus on Skivessä ja se ilmestyy kuudesti viikossa.
445 Edna

445 Edna (A899 TC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
446 Aeternitas

446 Aeternitas (A899 UB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
447 Valentine

447 Valentine (A899 UD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
448 Natalie

448 Natalie (A899 UC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
454 Mathesis

454 Mathesis (A900 FB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
455 Bruchsalia

455 Bruchsalia (A900 KC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
456 Abnoba

456 Abnoba (A900 LA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
457 Alleghenia

457 Alleghenia (A900 RA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
458 Hercynia

458 Hercynia (A900 SD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
459 Signe

459 Signe (A900 UH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Vejle Amts Folkeblad

Vejle Amts Folkeblad on tanskalainen vuonna 1865 perustettu sanomalehti. Se ilmestyy Vejlessä päivittäin. Vuodesta 2011 lehti on kuulunut Jysk Fynske Medier -konserniin.
460 Scania

460 Scania (A900 UF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
461 Saskia

461 Saskia (A900 UG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
462 Eriphyla

462 Eriphyla (A900 UJ) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
463 Lola

463 Lola (A900 UK) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
464 Megaira

464 Megaira (A901 AB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
465 Alekto

465 Alekto (A901 AC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Pellervo Hämäläinen

Pellervo Hämäläinen on suomalainen virkamies, josta tuli vuoden 2025 alussa 43-vuotiaana Liperin kunnanjohtaja. Hänet valittiin tehtävään lokakuussa 2024. Häntä edelsi Hannele Mikkanen, jonka sijaisena hän oli jo toiminut.
Hämäläinen syntyi Liperissä ja on kotoisin Käsämän kylästä. Hän valmistui valtiotieteiden lisensiaatiksi Turun yliopistosta ja palasi vuonna 2016 Liperiin. Hänestä tuli tuolloin Liperin talousjohtaja. Ennen Liperin talousjohtajaksi valintaansa Hämäläinen oli viiden vuoden ajan toiminut Lieksan sosiaali- ja terveystoimen talouspäällikkönä.
466 Tisiphone

466 Tisiphone (A901 BB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
471 Papagena

471 Papagena (A901 LA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
472 Roma

472 Roma (A901 NA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
4203 Brucato

4203 Brucato (1985 FD3) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . 
Asteroidi on nimetty Robert J. Brucaton mukaan.
473 Nolli

473 Nolli (A901 CB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
474 Prudentia

474 Prudentia (A901 CC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
476 Hedwig

476 Hedwig (A901 QB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
477 Italia

477 Italia (A901 QC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
478 Tergeste

478 Tergeste (A901 SC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
479 Caprera

479 Caprera (A901 VK) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
481 Emita

481 Emita (A902 CB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
482 Petrina

482 Petrina (A902 EH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
483 Seppina

483 Seppina (A902 EJ) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
485 Genua

485 Genua (A902 JC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
486 Cremona

486 Cremona (A902 JD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
487 Venetia

487 Venetia (A902 NC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
488 Kreusa

488 Kreusa (A902 MC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
489 Comacina

489 Comacina (A902 RD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
491 Carina

491 Carina (A902 RG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
492 Gismonda

492 Gismonda (A902 RF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
493 Griseldis

493 Griseldis (A902 RH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
494 Virtus

494 Virtus (A902 TF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
495 Eulalia

495 Eulalia (A902 UL) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
496 Gryphia

496 Gryphia (A902 UM) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
497 Iva

497 Iva (A902 VB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
498 Tokio

498 Tokio (A902 XA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
502 Sigune

502 Sigune (A903 BM) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
503 Evelyn

503 Evelyn (A903 BL) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
504 Cora

504 Cora (A902 NB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
505 Cava

505 Cava (A902 QA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
506 Marion

506 Marion (A903 DB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Amy Lynn Bradleyn katoamistapaus

Amy Lynn Bradley (12. toukokuuta 1974 Petersburg, Virginia – kadonnut 24. maaliskuuta 1998) on Royal Caribbean Internationalin Rhapsody of the Seas -risteilyalukselta kadonnut yhdysvaltalainen nainen.
Bradley lähti vanhempiensa ja veljensä kanssa laivamatkalle San Juanista Puerto Ricolta 21. maaliskuuta 1998. Alus siirtyi Aruballe ja jatkoi matkaa 23. maaliskuuta 1998. Laivan siirryttyä kansainvälisille vesille matkalla Curaçaolle Bradley katosi aamun varhaisina tunteina 24. maaliskuuta 1998. Laivan reitti jatkui Sint Maarteniin ja Saint Thomasille ennen palaamista San Juaniin. Laivalla suoritettiin etsintä vasta tässä vaiheessa. Bradleyn perhe haastoi vuonna 1999 laivayhtiön oikeuteen puutteelliseksi katsomistaan toimenpiteistä katoamisen jälkeen.
Bradley oli viettänyt viimeistä yötään juoden noin klo 3.35 saakka, minkä jälkeen hän nukahti hyttinsä parvekkeelle. Monet henkilöt ovat väittäneet nähneensä hänet jopa vuosia katoamisen jälkeen. "Dr. Philin" jaksossa 17. marraskuuta 2005 Bradleyn perheenjäsenet kertoivat saaneensa tiedon seksipalveluita mainostaneella sivulla olleista kuvista, jotka heidän mielestään muistuttivat Bradleyta. Phil McGraw piti valokuvia siihen viittaavina, että Bradley olisi joutunut ihmiskaupan uhriksi. FBI ei ole kyennyt vahvistamaan yhtäkään havaintoa häntä koskeneeksi. Katoamisen aikaan risteilyjohtajana olleen henkilön mukaan Bradley putosi tai hyppäsi mereen.
Netflixissä julkaistiin Bradleyn katoamistapauksesta vuonna 2025 tosirikosaiheinen sarja "Kadonneen naisen mysteeri" ("Amy Bradley Is Missing"). Sarjassa kuullaan henkilöitä, jotka väittävät nähneensä Bradleyn katoamisen jälkeen. Väitettyjä näköhavaintoja oli tehty Curaçaolla ja Barbadoksella. Eräs nainen syyttää sarjassa isäänsä, joka oli tanssinut laivalla Bradleyn kanssa tunteja ennen tämän katoamista. FBI oli kuitenkin kuullut miestä ensimmäisten joukossa eikä löytänyt näyttöä tämän väitetystä osuudesta. Bradleyn perheenjäsenet uskoivat sarjan ilmestymisen aikaan Bradleyn olevan elossa. Heidän mukaansa nettiin ladattuja perhekuvia oli katseltu curaçaolaisilta ja barbadoslaisilta IP-osoitteilta säännönmukaisuuksia osoittavin tavoin. Katoamistapausta on käsitelty myös muun muassa ohjelmassa "America's Most Wanted". FBI on luvannut jopa 25 000 Yhdysvaltain dollarin palkkion tiedosta, joka johtaa Bradleyn löytymiseen tai katoamisesta mahdollisesti vastuussa olevan henkilön tuomioon.
Peggy Knoblochin murha

Peggy Knobloch oli saksalainen tyttö, joka katosi matkalla koulusta kotiinsa Lichtenbergissä Baijerissa 7. toukokuuta 2001. Hänen jäänteensä löydettiin heinäkuussa 2016 Thüringenistä alueelta, jossa kasvoi tiheästi puita.
Knoblochin kadottua poliisi teki viikkojen ajan armeijan avulla etsintöjä katoamisalueella. Tytön epäiltiin joutuneen siepatuksi, minkä johdosta häntä etsittiin myös Tšekistä ja Turkista. Häntä ei löydetty, ja hänen oletettiin joutuneen henkirikoksen uhriksi. Katoamisalueella asunut mies sai syytteen Knoblochin murhaamisesta seksuaalisen hyväksikäytön peittelyksi. Hän tunnusti, mutta perui tunnustuksensa ja sai vuonna 2004 elinkautisen vankeustuomion. Mies vietti vankeusaikansa psykiatrisessa sairaalassa. Hänen tuomionsa kumottiin kymmenen vuotta myöhemmin.
Sienestäjä löysi Knoblochin jäänteet läheltä tämän kotia heinäkuussa 2016. Paikalla olleesta vaatekappaleesta löydettiin vuonna 2011 kuolleen rikollisen, uusnatsi Uwe Böhnhardtin DNA. Hänen yhteyttään Knoblochin murhaan ei kuitenkaan näytetty toteen. Vuonna 2018 eräs mies tunnusti Knoblochin ruumiin kätkennän. Hän väitti nimeämänsä toisen miehen ohjanneen hänet tytön ruumiin luo bussipysäkille Lichtenbergissä. Mies ei kertomansa mukaan ollut onnistunut elvyttämään Knoblochia vaan oli kätkenyt tämän ruumiin metsään. Miehen osuutta Knoblochin murhaan tutkittiin.
Anneli Kauppinen

Irja Anneli Kauppinen (o.s. "Raasakka"; s. 22. joulukuuta 1943 Oulu) on suomalainen kielikasvatuksen emeritaprofessori.
Kauppisen toinen puoliso vuodesta 2004 on professori Seppo Turunen. Kauppinen tuli ylioppilaaksi Kemin tyttölyseosta ja väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistossa. Hän oli lehtori Helsingin yliopistossa 1989–1990, Suomen Akatemian tutkija 1993–1994 ja lehtori ja yliopettaja Helsingin ammattikorkeakoulussa 1999–2000. Helsingin kauppakorkeakoulun suomen kielen ja viestinnän professorina Kauppinen toimi 2001–2003 ja oli Jyväskylän yliopiston kielikasvatuksen professori 2004–2009. Hän on ollut myös Helsingin yliopiston dosentti. 
Kauppinen oli Äidinkielen opettajain liiton puheenjohtaja 1990–1994 ja on myös toiminut Juhani Ahon seuran puheenjohtana ja "Virke"-lehden päätoimittajana. Hän on sekä julkaissut tutkimuksia että ollut kirjoittamassa tietokirjoja. Kauppinen sai työryhmän kanssa Tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon 1992 ja Edita-palkinnon 2004.
Jääkiekon Maakuntasarja 1959–1960

Jääkiekon Maakuntasarja kaudella 1959-1960 pelattiin 10 maantieteellisesti jaetussa lohkossa. Lohkoissa pelattiin kaksinkertainen sarja, lohkovoittajat etenivät Suomensarjan nousukarsintaan.
Maakuntasarja.
Kymen lohko.
Mikkelin Palloilijat nousukarsintaan.
Uudenmaan lohko.
Hyvinkään Kiekko-Kissat nousukarsintaan.
Pohjoislohko.
Raahen Vesa nousukarsintaan.
Keski-Suomen lohko.
Vaasan Tornado nousukarsintaan.
Helsingin lohko lohko.
Polyteknikkojen Urheiluseura nousukarsintaan.
Hämeen lohko.
SammonS nousukarsintaan.
Itälohko.
JMP Joensuusta nousukarsintaan.
Saimaan lohko.
Lauritsalan Työväen Palloilijat nousukarsintaan.
Turun lohko.
Turun Toverit nousukarsintaan.
Varsinais-Suomen lohko.
Turun Toverit nousukarsintaan.
Bertil Isaksson

Bertil Isaksson on meänkielinen radiotoimittaja. Hän on työskennellyt Meän raation parissa Yle Perämeressä ja Yle Lapissa, joissa hän on kertonut Norrbottenin kuulumisista yli 20 vuoden ajan.
Vuonna 2014 Isaksson sai Ruotsin radion kielipalkinnon meänkielisten ohjelmien toimittamisesta. Hän oli palkinnon ensimmäinen ei-ruotsinkielinen saaja. Tunnustuksessa häntä kiitetään toimittajaksi, joka ”uupumattomalla innolla ja taidokkaalla ilmaisukyvyllään elvyttää ja kehittää meän kieltä tuleville sukupolville”. Palkinnon saadessaan Isaksson iloitsi siitä, että meänkieli huomioidaan, ja korosti kielen arvon nousua ihmisten sisukkuuden ja rakkauden ansiosta.
Karl Wilhelm Korsman

Karl Wilhelm Korsman (27. elokuuta 1855 – 14. lokakuuta 1906 Hanko) oli suomalainen konsuli ja liikemies.
Korsman kävi Turun lyseon ja opiskeli sitten liikealaa neljä vuotta Saksassa, vuoden Englannissa ja vuoden Moskovassa. Suomeen palattuaan hän alkoi johtamaan isänsä hoitamaa Hangon-Tukholman talviliikennettä. Vuonna 1884 hän osti hankolaisen Karl Boströmin huolintaliikkeen, joka vuosien kuluessa kehittyi alallaan yhdeksi Suomen suurimmista.
Korsman oli 1885–1891 Hangossa raatimiehenä ja valtuusmiehenä useina vuosina. Vuonna 1881 hänet nimitettiin Ruotsi-Norjan varakonsuliksi Hankoon, 1887 Englannin varakonsuliksi ja 1888 Saksan varakonsuliksi. Englannin konsulintoimesta hän luopui 1899 vastalauseena sille että maa oli erottanut konsuli Eugen Wolffin Viipurista hänen valtiollisten mielipiteittensä takia.
Korsman oli jo pidemmän aikaa ennen kuolemaansa sairaalloinen ja hän oleskeli enimmäkseen Saksan kylpylöissä. Hän kuoli 51-vuotiaana lokakuussa 1906 sydänkohtaukseen.
The Spectator (1711)

The Spectator oli brittiläinen aikakauslehti, jonka perustivat Joseph Addison ja Richard Steele vuonna 1711 Lontoossa. "The Spectator" ilmestyi päivittäin 1. maaliskuuta 1711 – 6. joulukuuta 1712. Vuonna 1714 sitä julkaistiin 80 numeroa. Toimittajat kirjoittivat siinä opettavassa, maltillisen valistuksen hengessä ajankohtaisista asioista ja ihmisistä käytöstapoineen. Lehti oli tarkoitettu laajoille lukijapiireille, ja se saavutti suuren suosion. Yhdistyneestä kuningaskunnasta "The Spectatorin" luoma uusi lehtityyppi levisi ympäri Eurooppaa.
626 Notburga

626 Notburga (A907 CH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
640 Brambilla

640 Brambilla (A907 QA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
655 Briseis

655 Briseis (A907 VT) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
680 Genoveva

680 Genoveva (A909 HF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
703 Noemi

703 Noemi (A910 TD) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
779 Nina

779 Nina (A914 BH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
807 Ceraskia

807 Ceraskia (A915 HF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
900 Rosalinde

900 Rosalinde (A918 PJ) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
901 Brunsia

901 Brunsia (A918 QA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Jungo Morita

Jungo Morita (s. 9. elokuuta 1947) on japanilainen lentopalloilija ja olympiavoittaja. Hän sai urallaan kaksi olympiamitalia: hopeaa Méxicossa 1968 ja kultaa Münchenissä 1972. Hän saavutti MM-kilpailuissa pronssia vuonna 1970. Nekoda voitti kultaa Aasian kisoissa vuosina 1966 ja 1970 sekä universiadeissa vuonna 1967.
846 Lipperta

846 Lipperta (A916 WN) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidin pyörähdysaika on Aurinkokunnan kappaleista hitaammasta päästä, mutta sittemmin useita hitaammin pyörähtäviä kohteita on löydetty.
Asteroidi on nimetty Eduard Lippertin mukaan.
Tadayoshi Yokota

Tadayoshi Yokota (26. syyskuuta 1947 Mitoyo, Kagawan prefektuuri – 9. toukokuuta 2023) oli japanilainen lentopalloilija ja olympiavoittaja. Hän sai urallaan kaksi olympiamitalia: hopeaa Méxicossa 1968 ja kultaa Münchenissä 1972. Hän pelasi vielä Montrealin olympialaisissa 1976, ja siellä tuloksena oli neljäs sija. Hän saavutti MM-kilpailuissa pronssia vuosina 1970 ja 1974. Yokota voitti kultaa Aasian kisoissa vuosina 1966, 1970 ja 1974 sekä universiadeissa vuonna 1967.
Torvikala

Torvikala ("Macroramphosus scolopax") on katkarapukaloihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan kaikista valtameristä.
Koko ja ulkonäkö.
Torvikala kasvaa useimmiten noin 12 cm pitkäksi, ja voi suurimmillaan saavuttaa 18–23 cm:n pituuden. Ruumiinmuodoltaan laji on soikea ja litteä. Kalan kuono on hyvin pitkä ja putkimainen. Torvikalan suu on kuonon päässä. Selkäeviä on kaksi ja ensimmäisen selkäevän toinen ruoto on pidentynyt. Kalan pyrstöevä on hieman kovera. Torvikala on väriltään täysikasvuisena selästään oranssinpunertava ja vatsastaan vaaleampi. Nuoret yksilöt ovat sinisenharmaita.
Levinneisyys ja elintavat.
Torvikalaa tavataan niin Atlantista, Intian valtamerestä kuin Tyynestämerestäkin, mutta sen levinneisyys on laikuttainen. Se elää useimmiten lauhkeissa tai subtrooppisissa vesissä, mutta myös trooppisilla alueilla. Laji liikkuu satojen kalojen parvissa lähellä hiekkapohjia ja syö erityisesti pieniä äyriäisiä, mutta myös monisukasmatoja. Torvikalan lisääntymiskausi Australian lähistöllä on tammikuusta helmikuulle. 
Torvikalaa pidetään joskus akvaarioissa.
Elmo Partanen

Elmo Partanen (s. 29. huhtikuuta 2008) on suomalainen pesäpalloilija. Partanen edustaa Superpesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Kiteen Palloa. Hän pelaa ulkopelissä takakentällä. Partanen on pelannut kolme Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on kerännyt yhden kärkilyöntipisteen. Uran tilastot päivitetty 20. heinäkuuta 2025.
Partasen isä Sami Partanen on pesäpalloilija ja pelinjohtaja.
Seiji Ōko

Seiji Ōko (, s. 15. helmikuuta 1948 Kawasaki, Kanagawan prefektuuri) on japanilainen lentopallon olympiavoittaja ja lentopallovalmentaja. Hän sai urallaan kaksi olympiamitalia: hopeaa Méxicossa 1968 ja kultaa Münchenissä 1972. Hän pelasi vielä Montrealin olympialaisissa 1976, ja siellä tuloksena oli neljäs sija. Hän saavutti MM-kilpailuissa pronssia vuosina 1970 ja 1974. Ōko voitti kultaa Aasian kisoissa vuonna 1970.
Ōko oli Japanin joukkueen valmentajana Barcelonan olympialaisissa 1992. Siellä Japani sijoittui kuudenneksi. Hänet nimettiin Kansainvälinen lentopalloliiton kunniagalleriaan (International Volleyball Hall of Fame) vuonna 2004.
Tetsuo Satō

Tetsuo Satō (12. maaliskuuta 1949 – 11. kesäkuuta 2025) oli japanilainen lentopalloilija ja olympiavoittaja. Hän sai urallaan kaksi olympiamitalia: hopeaa Méxicossa 1968 ja kultaa Münchenissä 1972. Hän pelasi vielä Montrealin olympialaisissa 1976, ja siellä tuloksena oli neljäs sija. Hän saavutti MM-kilpailuissa pronssia vuosina 1970 ja 1974. Satō voitti kultaa Aasian kisoissa vuosina 1970 ja 1974.
Yoshihide Fukao

Yoshihide Fukao (s. 1. heinäkuuta 1949 Hikone, Shigan prefektuuri) on japanilainen lentopallon olympiavoittaja. Hän voitti olympiakultaa Münchenissä 1972. Hän pelasi vielä Montrealin olympialaisissa 1976, ja siellä tuloksena oli neljäs sija. Fukao saavutti MM-kilpailuissa pronssia vuosina 1970 ja 1974. Hän voitti kultaa Aasian kisoissa vuosina 1970 ja 1974.
Yūzō Nakamura

Yūzō Nakamura (24. huhtikuuta 1942 Himeji, Hyōgon prefektuuri – 20. heinäkuuta 2010) oli japanilainen lentopalloilija ja olympiavoittaja. Hän voitti olympiakultaa Münchenissä 1972. Hän saavutti MM-kilpailuissa pronssia vuosina 1970 ja 1974. Hän voitti kultaa Aasian kisoissa vuosina 1966, 1970 ja 1974.
Yasuhiro Noguchi

Yasuhiro Noguchi (, 25. huhtikuuta 1946 Osaka – 29. marraskuuta 2023) oli japanilainen lentopalloilija ja olympiavoittaja. Hän voitti olympiakultaa Münchenissä 1972 ja kultaa universiadeissa vuonna 1967. Noguchin pituus oli 186 cm ja paino 75 kg. Hän kuoli 29. marraskuuta 2023 munuaisten vajaatoimintaan.
Protohistoria

Protohistoria eli varhaishistoria on nimitys kulttuureille ja aikakausille, jotka ovat kirjallisten lähteiden piirissä mutta eivät itse tuota niitä. Protohistoriallista vaihetta edeltää esihistoria, joka tunnetaan pelkästään aineellisten jäännösten kautta. Historian katsotaan alkavan kirjoitustaidon omaksumisesta. Siirtymä ei ole yht’äkkinen vaan tapahtuu vähittäin ja eri alueilla eri tahdissa.
Vaihtoehtoisesti protohistorialla voidaan tarkoittaa siirtymävaihetta esi- ja kirjoitetun historian välillä. Sille tyypillisiä piirteitä ovat ensimmäisten kirjoitusjärjestelmien ja uusien teknologioiden käyttöönotto, monimutkaisten yhteiskunnallis-poliittisten rakenteiden synty sekä kauppareittien laajeneminen. Kirjallisia lähteitä on aikakaudelta jo olemassa, mutta niiden lukumäärä on vähäinen. Lähes kaikkialla maailmassa ensimmäiset kirjalliset lähteet ovat ulkopuolisten tuottamia, ja kotoperäisten tekstien tuottaminen alkaa vähitellen.
Maailmanhistorian ensimmäiset kirjalliset kulttuurit olivat Sumer, Egypti, Indus-kulttuuri ja Kiina, joissa kirjoitustaito kehittyi tuhansia vuosia ennen ajanlaskun alkua. Euroopan rautakautisia kulttuureja koskevat protohistorialliset lähteet ovat peräisin viimeisiltä ajanlaskua edeltäneiltä vuosisadoilta. Suomessa varhaishistoria ajoittuu 1100- ja 1200-luvuille. Pohjois-Amerikassa protohistoria alkaa vasta vuodesta 1541, kun ensimmäiset eurooppalaiset saapuivat alueelle. Protohistorian ajoitus voi työntyä kauemmas menneisyyteen tai protohistoriana pidetty ajanjakso voi siirtyä varsinaisen historian piiriin, kun uusia lähteitä ja kirjoitusjärjestelmiä opitaan tulkitsemaan.
Arkeologian ja historiantutkimuksen suhde.
Arkeologi Timothy Taylor kirjoittaa Euroopan protohistoriaa käsittelevässä artikkelissaan (1994), että ensimmäisen vuosituhannen eaa. ei-kirjallisia kulttuureja koskevista kirjallisista lähteistä tärkein on Herodotoksen historiateos, jonka luotettavuudesta on vaihtelevia käsityksiä. Thukydides kutsui Herodotosta ”valheiden isäksi”, mutta moni nykyajan tutkija on kritiikittä samaistanut heikosti tunnetut arkeologiset kulttuurit antiikin lähteissä mainittuihin kulttuuris-maantieteellisiin kansannimiin. Toisaalla (2010) Taylor kuitenkin kirjoittaa olevansa sikäli poikkeuksellinen tutkija, että hän luottaa antiikin kirjoittajien ”kirjoittaneen sen, minkä tiesivät”.
Jonne Matikainen

Jonne Matikainen (s. 9. marraskuuta 2004) on suomalainen pesäpalloilija. Matikainen edustaa Superpesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Kiteen Palloa. Hän pelaa lyöjäjokerina. Matikainen on pelannut 15 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt yhden kunnarin ja 14 tavallista juoksua, tuonut kaksi juoksua ja kerännyt 22 kärkilyömtipistettä. Matikainen on pelannut kaksi Superpesiksen ylempien pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt yhden tavallisen juoksun ja kerännyt yhden kärkilyöntipisteen. Uran tilastot päivitetty 20. heinäkuuta 2025.
Periodisaatio

Periodisaatio eli periodijako tarkoittaa esihistorian ja historiallisen ajan jakamista ajallisiin jaksoihin. Jaottelu vaihtelee alueittain. Esimerkiksi Euroopan, Lähi-idän ja Välimeren kirjallisia lähteitä edeltävä menneisyys on arkeologiassa tapana jakaa käytössä olleiden raaka-aineiden perusteella kivi-, pronssi- ja rautakauteen.
Arkeologisten ajanjaksojen tarkkoja vuosilukuja ei ole mahdollista ilmaista. Tutkimuksen tuottaessa lisätietoa menneisyydestä myös vuosilukujen ajoitukset voivat tarkentua tai periodisaatio muuttua.
Protokirjoitus

Protokirjoitus on symbolijärjestelmä, jolla varsinaisesta kirjoituksesta poiketen ei ole suoraa yhteyttä puhuttuun kieleen ja sen äänteisiin. Protokirjoitus koostuu kuvamerkeistä, jotka edustavat asioita ja käsitteitä. Protokirjoitusmerkit voivat olla myös täysin abstrakteja symboleja, joilla voidaan ilmaista esimerkiksi tietyn henkilön läsnäoloa tai omistajuutta.
Protokirjoituksen tunnettuja muotoja ovat esimerkiksi kivikautisten kalliomaalausten yhteyteen piirretyt abstraktit kuviot, muinaisen Lähi-idän kirjanpidossa käytetyt viilloin koristellut saviset "tokenit", piktien kivisteelojen kuvioinnit ja inkojen solmukirjoitus. Protokirjoituksen piirteitä on myös monissa nykyajan symboleissa, kuten liikennemerkeissä, älylaitteiden kuvakkeissa, matemaattisissa merkinnöissä ja nuottikirjoituksessa.
Ensimmäiset kirjoitusjärjestelmät kehitettiin muinaisessa Egyptissä ja Sumerissa 4. vuosituhannella eaa., Indus-laaksossa 3. vuosituhannella eaa. ja Kiinassa mahdollisesti jo 5. vuosituhannella eaa., joskin kiinalaisten arkeologien esittämiin väitteisiin on suhtauduttava varauksella. Aluksi kirjoitusmerkit olivat esittäviä kuvia, mutta pian ne kehittyivät yksinkertaisempaan ja tyylitellympään suuntaan, jolloin niiden ilmeinen yhteys symboloimiinsa asioihin ja ilmiöihin katkesi. Ensimmäiset täydelliset kirjoitusjärjestelmät kehittyivät sumerin ja egyptin kirjoittamiseen. Niissä noudatettiin "rebus"-periaatetta: tietyllä tavoin ääntynyneellä merkillä voitiin ilmaista paitsi kokonaista sanaa myös äänteellisesti samankaltaista tavua osana pitempää sanaa tai lausetta. Näin voitiin rajallisella merkkimäärällä ilmaista kaikkia inhimillisen kielen ajatuksia.
710 Gertrud

710 Gertrud (A911 DB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
711 Marmulla

711 Marmulla (A911 EA) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Petra Ståhl

Petra Ståhl (s. 15. heinäkuuta 1981 Kuopio) on Lohjan kaupunginjohtaja. Aiemmin hän on toiminut Hangon kaupunginjohtajana ja Vihdin kunnan palveluksessa eri tehtävissä vuodesta 2010, ensin kaavasuunnittelijana ja maankäyttöinsinöörinä ja vuodesta 2018 elinvoimajohtajana. Hän on koulutukseltaan filosofian maisteri.
Ståhl valittiin huhtikuussa 2025 Lohjan kaupunginjohtajaksi. Hän aloitti virassa 1. syyskuuta 2025.
Hangon kaupunginjohtajaksi hänet valittiin marraskuussa 2023.