tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kati Hanhineva

Kati Hanhineva (s. 1972 Simo) on suomalainen elintarvikekehityksen professori Turun yliopistossa. Hän aloitti tehtävässä tammikuussa 2020. Professuurin erityisalana ovat pohjoiset elintarvikkeet ja niiden terveysvaikutukset. Professuurin lahjoitti Raisio Oyj:n Tutkimussäätiö.
Hanhineva valmistui filosofian maisteriksi 1997 Oulun yliopiston biokemian koulutusohjelmasta pääaineenaan molekyylibiologia. Hän suoritti jatko-opintojaan professori Sirpa Kärenlammen johdolla Kuopion yliopiston kasvibiokemian tutkimusryhmässä. Hanhineva väitteli vuonna 2008 mansikan fenolisten yhdisteiden biosynteesin muuntelusta ja metaboliittiprofiloinnista. Hän on ollut vuodesta 2015 ravitsemus- ja elintarvikemetabolomiikan dosentti Itä-Suomen yliopiston terveystieteiden tiedekunnassa.
Hanhineva on selvittänyt tutkimuksessaan kasviperäisen ravinnon vaikutusta suolistoflooraan ja terveyteen sekä elintarvikkeiden valmistusprosessien vaikutusta fytokemikaaleihin. Keskeisenä menetelmänä hän hyödyntää massaspektrometri-perusteista metabolomiikka-analytiikkaa. Hanhineva tutustui menetelmään jatko-opiskelijana vieraillessaan Weizman-instituutissa Israelissa. Hanhineva on elintarvike- ja ravitsemustieteellisen metabolomiikan saralla kansainvälisestikin tunnettu tutkija. Hän oli mukana perustamassa Itä-Suomen yliopiston tutkijoiden Afekta Technologies -yritystä, joka nostettiin syksyllä 2021 merkittävimpien metabolomiikka-analyysia (aineenvaihduntatuotteiden eli metaboliittien analyysiä) tarjoavien startup-yritysten joukkoon.
Vuonna 2020 Jane ja Aatos Erkon säätiö myönsi Hanhinevalle ja tämän tutkimusryhmälle 1 648 000 euron apurahan neljälle vuodelle. Ryhmä tutkii jalostettujen kasviproteiiniruokien terveysvaikutuksia ja uudenlaisten elintarvikkeiden tuottamista.
Henrikin yhtenäiskoulu

Henrikin yhtenäiskoulu on Nousiaisissa sijaitseva peruskoulu, jossa opiskelevat luokat 1–9 ja esiopetusryhmä. Lukuvuonna 2020–2021 koulussa oli lähes 490 oppilasta ja yli 40 opettajaa, joista osa oli yhteisiä kunnan muiden koulujen ja osin sen kanssa samoissa tiloissa toimivan Nousiaisten lukion kanssa. Rehtorina toimii Tuomas Einiö.
Henrikin yhtenäiskoulu aloitti toimintansa elokuun alussa 2018, ja vuonna 2020 opetus oli jakautunut viiteen eri osoitteeseen: luokat 1–2 opiskelivat entisen Paijulan koulun tiloissa, luokat 3–4 entisessä Nummen koulussa, luokat 5–9 Moisiontiellä ja esiopetusryhmät Vappulan ja Nuppulan päiväkodeissa. Koulun laajennusosa valmistui syksyllä 2021, minkä jälkeen toiminta keskitettiin Moisiontielle.
Pälkäneen pääkirjasto

Pälkäneen pääkirjasto (tunnetaan myös nimellä Arkki) on Pälkäneen Onkkaalassa sijaitseva Pälkäneen kunnankirjaston päätoimipiste.
Pääkirjasto valmistui vuonna 2008, ja se on ensimmäinen varta vasten kirjaston käyttöön suunniteltu rakennus Pälkäneellä. Ennen Arkin valmistumista kirjastotoimintaa harjoitettiin Pälkäneellä vuodesta 1851 lähtien vaihtuvissa tiloissa muun muassa Pälkäneen kirkon sakaristossa, kouluilla ja paloaseman yhteydessä sijainneissa vuokratiloissa. 
Kirjaston nimestä järjestettiin kirjastotoimenjohtaja Leena Forsténin aloitteesta kilpailu, jonka voittaja oli pälkäneläinen kirjastonhoitaja Ritva Majala ehdotuksellaan "Arkki". Pälkäneen kunnan sivistyslautakunta hyväksyi nimen kokouksessaan torstaina 14.5.2009.
Kirjastorakennus.
Arkkitehtuuriltaan postmodernismia edustavan kirjastorakennuksen on suunnitellut arkkitehti Esko Räntilä. 
Kirjaston lukusali on nimetty Pälkäneen historiaan ja lukutaidon opettamiseen kiinteästi liittyvän kirjanpainaja Daniel Medelplanin mukaan.
Ronald Reaganin hallitus

Ronald Reaganin hallitus () oli Yhdysvaltain hallitus, jonka virkakausi oli 20. tammikuuta 1981 – 20. tammikuuta 1989. Presidentti Ronald Reaganin johtama hallitus muodostui republikaaneista, sitoutumattomista ja demokraateista.
Pälkäneen lukio

Pälkäneen lukio on Pälkäneen Onkkaalassa sijaitseva lukio, joka toimii samassa rakennuksessa Kostianvirran yhtenäiskoulun kanssa. Se sai luvan ylioppilastutkintojen myöntämiseen 18. joulukuuta 1952, jolloin se tunnettiin nimellä Pälkäneen seudun lukio. Nimi vaihdettiin Pälkäneen lukioksi vuonna 2000.
Pälkäneen lukiossa toimii yleislukion ohella myös koripallolinja.
Koulurakennus.
Pälkäneen lukio toimii arkkitehti Bertel Strömmerin suunnittelemassa, rakennushistoriallisesti merkittävässä rakennuksessa, joka on valmistunut vuonna 1952. Koulurakennus edustaa 1940–50-luvun funktionalismia, ja sitä on laajennettu vuosina 1960 ja 1962–63. Rakennus on suojeltu asemakaavalla vuonna 2016. Lukiorakennus sijaitsee Pälkäneen pitäjänkeskuksen valtakunnallisesti merkittävässä rakennetussa kulttuuriympäristössä.
Maitoteeallianssi

Maitoteeallianssi (, , , ) on epävirallinen ja järjestäytymätön lähinnä internetissä toimiva liike, joka pyrkii edistämään demokratiaa ja kansalaisyhteiskuntaa Kaakkois- ja Itä-Aasian maissa. Allianssiin katsotaan perinteisesti kuuluvan Taiwan, Hongkong, Thaimaa, Myanmar ja toisinaan myös Intia.
Nimi.
Nimi ”maitoteeallianssi” juontaa siitä, että kaikissa allianssiin kuuluvissa maissa maitotee on suosittu juoma jossain muodossa. Taiwania edustaa bobatee, Hongkongia silkkitee, Thaimaata thaitee, Myanmaria lahpet ja Intiaa masala chai.
Liikkeen syntyminen.
Maitoteeallianssin katsotaan saaneen alkunsa vuonna 2019, kun Thaimaassa osoitettiin mieltä monarkian uudistamisen puolesta ja Hongkongissa kansallisen turvallisuuden lakia vastaan. Molemmat mielenosoittajat ottivat myös voimakkaasti kantaa demokratian puolesta. Samaan aikaan netinkäyttäjät alkoivat vastustaa Kiinan harjoittamaa aggressiivista diplomaattista kieltä kohtaan (ns. susisoturi-diplomatia).
Toiminta ja reaktioita.
Kiina, ja sen vastustaminen, littyy maitoteeallianssiin siten, että Kiina katsoo Taiwanin kuuluvan itselleen ja Hongkong on Kiinan erityishallintoalue. Lisäksi Thaimaan nykyisen hallinnon katsotaan olevan hyvissä väleissä Kiinan kommunistisen puolueen kanssa. Liikkeeseen kuuluvat netin käyttäjät ovat myös kritisoineet Disneyn Mulanin uusinta versiosta, koska osa siitä kuvattiin Xinjiangissa, jossa asuvat uiguurit ovat joutuneet Kiinan vainojen kohteeksi. Maitoteeallianssi pyrkii myös yhdessä estämään sen, että Kiinan palkkaamat internet-trollit eivät hallitsisi keskustelua netissä. Allianssi käyttää sosiaalisessa mediassa aihetunnistetta #MilkTeaAlliance ja koostuu lähinnä nuorista internetin käyttäjistä.
Myanmarissa maitoteeallianssi aktivoitui helmikuussa 2021 sotilasvallankaappauksen jälkeen. Sotilasdiktatuuri arveli aluksi pysäyttävänsä liikkeen melko pienellä vaivalla, mutta ei kuitenkaan onnistunut tässä, sillä liikkeellä ei ole mitään keskusjohtoa tai muutakaan organisaatiota takanaan.
Maitoteeallianssiin kuuluvat mielenosoittajat pyrkivät osoittamaan ennen kaikkea solidaarisuutta toistensa välillä: esimerkiksi hongkongilaiset mielenosoittajat ovat jakaneet neuvoja poliisilta suojautumiseen thaimaalaisille kohtalotovereilleen.
Hongkongilainen demokratia-aktivistin Nathan Law’n mukaan maitoteeallianssissa on kyse yhteisten arvojen, demokratian ja vapauden, kannattamisesta ympäri Aasiaa.
Twitter julkaisi liikkeelle oman emojin huhtikuussa 2021.
August Lehto

August R. Lehto oli suomalainen ammattiyhdistysmies, joka toimi sisällissodan aikana työväen pääneuvoston 1. varapuheenjohtajana.
Ura.
Vuonna 1907 Lehto oli Tampereella perustamassa Suomen Sekatyöntekijäin Liittoa ja hänet valittiin myös sen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Lehto toimi puheenjohtajana kesäkuuhun 1908 saakka, jolloin hänet palkattiin liiton sihteeriksi. Vuodesta 1912 lähtien Lehto työskenteli Suomen Ammattijärjestön kiertävänä organisaattorina. Vuonna 1917 Lehto toimi muutaman kuukauden ajan myös Suomen Puutyöntekijäin Liiton väliaikaisena puheenjohtajana.
Sisällissodan käynnistyttyä Lehto valittiin työväen pääneuvoston jäseneksi SAJ:n edustajana. Lehdosta tuli pääneuvoston 1. varapuheenjohtaja ja hän oli myös Vallankumouksellisen Ylioikeuden jäsen. Sodan loppuvaiheessa Lehto pakeni Neuvosto-Venäjälle, jossa hänet lehtitietojen mukaan ammutiin Karjalassa vuonna 1920.
When All the Rivers Are Silent

When All the Rivers Are Silent on suomalaisen metalliyhtye Diablon seitsemäs studioalbumi, joka ilmestyi Suomessa Sakara Recordsin kautta 25. helmikuuta 2022. Albumi nousi viikolla 9/2022 Suomen virallisen albumilistan ykköseksi.
Albumia työstettiin pitkään ja hartaasti, sillä sen ja edellisen "Silvër Horizon"-albumin julkaisuväli venyi lähes kuuden ja puolen vuoden mittaiseksi. Yhtyeen nokkamies Rainer Nygård kuvaili albumin antia seuraavasti: ”Harhamme kaikkivoipaisuudesta, huhutasoisen tiedon valjastaminen vihanpidon välikappaleeksi, huomiotalouden lihamylly, addiktiot ja mielen myrskytuulet. Siinäpä lyhykäisyydessään koordinaatit tälle levylle. Itselleni on vain jotenkin luontevampaa ammentaa näistä ihmiselon karikoista ja pistää sellaiseen nimensä alle. Kokemusasiantuntijan äänellähän tässä puhutaan”.
Albumilta on myös julkaistu kolme singleä: "Grace Under Pressure" näki päivänvalon jo toukokuussa 2019, jota seurasivat "The Extinctionist" toukokuussa 2020 ja "The Stranger" tammikuussa 2022. Kappaleista "Grace Under Pressure" ja "The Stranger" on kuvattu myös musiikkivideot.
911 (täsmennyssivu)

911 voi tarkoittaa seuraavia:
Come Into My World (Alexandra Stanin kappale)

Come Into My World on romanialaislaulajan Alexandra Stanin ja australialaisen DJ-tuottajaduon Nervon musiikkikappale. Sen julkaisi Universal Music Romania Stanin tulevan "Rainbows"-studioalbumin ensimmäisenä singlenä 2. heinäkuuta 2021. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Raluca Netca ja se julkaistiin singlen julkaisupäivänä. Stan on maininnut sekä kappaleen että musiikkivideon inspiraation lähteiksi 1980-luvun musiikin.
Tokyo (kappale)

Tokyo on romanialaislaulajan Alexandra Stanin musiikkikappale. Sen julkaisi Universal Music Romania hänen tulevan "Rainbows"-studioalbumin toisena singlenä 22. lokakuuta 2021. Kappaleen ovat säveltäneet Mihaela Arsene, Robert Zgarbura ja George Emanuel Calin, joista viimeisin myös tuotti sen. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Raluca Netca ja se julkaistiin singlen julkaisupäivänä.
Big (kappale)

Big on brittiläislaulajan Rita Oran, kazakstanilaisen DJ-tuottajan Imanbekin ja ranskalaisen DJ-tuottajan David Guettan musiikkikappale, jolla vierailee myös yhdysvaltalaisräppäri Gunna. Se julkaistiin Oran ja Imanbekin yhdessä tekemän Bang EP:n ensimmäisenä singlenä 12. helmikuuta 2021. Kappaleen ovat sanoittaneet Ora, Imanbek, Alexander Eskeerdo Izquierdo, Guetta, Ed Sheeran, Marcus Lomax, Mike Hawkins, Sam Martin, Sergio Kitchens, Toby Green ja William Spencer Bastian. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin singlen julkaisupäivänä ja sitä kuvattiin Bulgariassa Pernikissä sekä Buzludzhan monumentilla.
"Big" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä singlelistan kahdenkymmenen parhaan joukkoon Alankomaissa, Bulgariassa ja Uudessa-Seelannissa. Kappale on esitetty tähän mennessä livenä muun muassa Sydneyssä syyskuussa 2021.
Bang Bang (Rita Oran ja Imanbekin kappale)

Bang Bang on brittiläislaulajan Rita Oran ja kazakstanilaisen DJ-tuottajan Imanbekin musiikkikappale. Se julkaistiin Oran ja Imanbekin yhteisen Bang EP:n toisena singlenä 12. helmikuuta 2021. Kappaleen ovat sanoittaneet Ora, Imanbek, Gia Koka ja Harold Faltermeyer, joista Imanbek myös tuotti sen. "Bang Bang" mukailee Harold Faltermeyerin kappaletta "Axel F".
"Bang Bang" oli kaupallisesti huono menestys, sen päästyä singlelistan kymmenen parhaan joukkoon ainoastaan Uudessa-Seelannissa. Radiolistoilla se pääsi Puolassa sijalle 16 ja Venäjällä sijalle 8. Ora on esittänyt kappaleen livenä muun muassa ITV:n sarjan "Dancing on Ice" 13. tuotantokaudella 14. helmikuuta, ja The Tonight Show Starring Jimmy Fallonissa 3. maaliskuuta 2021.
You for Me

You for Me on brittiläisen DJ-tuottajan Sigalan ja brittiläislaulajan Rita Oran musiikkikappale. Sen julkaisivat Ministry of Sound sekä B1 Recordings digitaalisesti ladattavana singlenä 2. heinäkuuta 2021. Kappaleen ovat sanoittaneet Alexander Cook, Charlotte Emma Aitchison, Madison Love, Ora, Bruce Fielder, Finn Keane sekä Joakim Jarl ja sen tuotannosta vastasivat Sigala, Jarly, Neave ja Applebaum. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Clara Cullen ja se julkaistiin 16. heinäkuuta 2021. Video kuvattiin Los Angelesissä.
"You for Me" oli kaupallisesti kohtalainen menestys, sen päästyä singlelistan kolmenkymmenen parhaan joukkoon Irlannissa, Isossa-Britanniassa ja Uudessa-Seelannissa.
Love Again

Love Again on brittiläislaulajan Dua Lipan musiikkikappale. Sen julkaisi Warner Records hänen Future Nostalgia-studioalbumin kuudentena singlenä 11. maaliskuuta 2021. Kappaleen ovat sanoittaneet Lipa, Clarence Coffee Jr., Chelcee Grimes ja sen tuottaja Stephen Kozmeniuk. Sanoiltaan kappale kertoo sydänsärkyihin ja henkilökohtaiseen kasvuun liittyvistä asioista, Lipan rakastuessa uudelleen sotkuisen eron jälkeen. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Lope Serrano ja se julkaistiin 4. kesäkuuta 2021.
"Love Again" mukailee Lew Stonen ja hänen yhtyeensä vuonna 1932 julkaisemaa kappaletta "My Woman" jonka vuoksi kappaleen tekijöihin on kreditoitu myös Bing Crosby, Max Wartell ja Irving Wallman. "Love Again" on lajityypiltään tanssipop, disko ja elektrokappale, johon on yhdistetty klassista ääntä ja 2000-luvun nu-disco-tuotantoa. "Love Again" sai pääosin positiivisen vastaanoton musiikkikriitikoilta, jotka kehuivat "My Womanin" samplausta sekä 1970-luvun diskosävelien käyttöä tuotannossa. Arvostelumenestyksen lisäksi kappale oli myös kaupallinen menestys, sen päästyä singlelistan kymmenen parhaan joukkoon Belgiassa, Unkarissa ja Uudessa-Seelannissa sekä kahdenkymmenen parhaan joukkoon Kanadassa.
Olli-Pekka Riihikoski

Olli-Pekka Riihikoski (29. marraskuuta 1947 Noormarkku – 19. elokuuta 1998) oli suomalainen kuvataiteilija. 
Riihikoski opiskeli Porin piirustuskoulussa 1966–1968. Hänen teoksiaan oli ensi kerran esillä vuonna 1965 Porissa. Riihikoski osallistui kansainvälisiin näyttelyihin ja Suomen taiteen näyttelyihin ulkomailla 1970–1980-luvuilla, yksityisnäyttelyitä hänellä oli Saksassa vuosina 1981 ja 1988. 
Taide.
Harjavallassa asunut Riihikoski tuli naivistina tunnetuksi jo 1970-luvulla ja kuului Suomessa tyylin varhaisiin edustajiin. Riihikosken taiteelle on tyypillistä humorististen tilanteiden ja tapahtumien käsittely. Hän on toteuttanut maalauksen "Talvinen vaivaispuisto" sosiaalialan oppilaitokseen Harjavaltaan vuonna 1989.
Tina(II)jodidi

Tina(II)jodidi (SnI2) on tina- ja jodidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä on tutkittu käytettäväksi optoelektroniikan materiaalien valmistamiseen.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö.
Huoneenlämpötilassa tina(II)jodidi on punaoranssia kiteistä. Yhdistellä on kaksi kidemuotoa alkeiskoppi on monokliininen α-muoto ja ohutkalvoissa yhdiste esiintyy heksagonaalisena β-muotona. Tina(II)jodidi liukenee hieman veteen ja liukoisuus kasvaa lämpötilan kasvaessa. Aine liukenee myös bentseeniin ja kloroformiin. Yhdiste hapettuu helposti tina(IV)jodidiksi. Tina(II)jodidi on Lewis-happo ja muodostaa jodidi-ionien kanssa kompleksisen trijodostannaatti(II)ionin ([SnI3]-). 
Tina(II)jodidia voidaan valmistaa tinan ja jodin tai vetyjodidin reaktiolla tai saostamalla tina(II)kloridin vesiliuoksesta jodidien avulla.
Sn + I2 → SnI2
Sn + 2 HI → SnI2 + H2
Tina(II)jodidin ja orgaanisten yhdisteiden muodostamia peroskiittirakenteisia yhdisteitä on tutkittu käytettäväksi mahdollisina aurinkokennojen materiaaleina.
Marja Tarna

Marja Tarna (s. 1946 Eura) on suomalainen kuvataiteilija. Hän on Suomen Taidemaalariliiton jäsen. 
Taide.
Tarnan varhaiset työt edustavat melko askeettista konkretismia, mutta hän päätyi vähitellen vapaamuotoiseen ja lyyriseen kuvakieleen. Myöhemmissä töissään Tarna esittää aiheen eri tasoisina abstraktioina, mutta välittää vaikutelman luonnosta tapahtumineen, yksityiskohtineen ja ihmisineen. Tarnan itsensä mukaan taiteilijan työ ei ole niinkään kiinni ideoiden loistavuudesta kuin omasta näkemyksestä ja sen kestävyydestä.
Tarna on kertonut olevansa kiinnostunut kasvien tutkimisesta, ja hän saa inspiraatiota Kankaanpäässä sijaitsevan kotinsa läheisyydessä olevasta lehtomaisesta luonnosta. Toinen keskeinen inspiraation lähde ovat suot, jotka ovat tuttuja Tarnalle lapsuudesta. Hänen syntymäkotinsa läheisyydessä Euran Paneliassa oli suuri suo.
Yksityiselämä.
Tarna on syntyisin Euran Paneliasta. Hän opiskeli Kankaanpään taidekoulussa vuosina 1965–1968 ja kuului ensimmäiseen Kankaanpään taidekoulun suorittaneeseen ryhmään. Tarna asuu Kankaanpäässä. Hänen puolisonsa on taidemaalari Juhani Tarna.
Pekka Mattila (kuvataiteilija)

Pekka Mattila (14. huhtikuuta 1943 Tampere – 21. syyskuuta 1991) oli suomalainen kuvataiteilija.
Mattila valmistui Kankaanpään taidekoulusta vuonna 1971. Vuosina 1971–1975 Mattila opiskeli Milanossa Accademia di Brerassa, jossa kehittyi hänelle tyypillinen tapa käsitellä tilaa ja muotoa.
Ura.
Mattila vietti Italiassa kuusi vuotta, talvet Milanossa ja kesät Firenzessä. Opiskelun jälkeen Mattila maalasi milanolaiselle gallerialle vuosittain 120 teosta, joita vastaan hän sai asunnon, tarvikkeet ja kuukausipalkan, joten Italiaan levisi 300 Mattilan teosta.
Suomeen palattuaan Mattila piti 1976 Mattila piti näyttelyn Helsingissä. Teokset tutkivat kaartuvilta pinnoilta heijastuvia valoilmiöitä. Penttinen-Lampisuo kuvaa Mattilan luomaa persoonallista tyyliä: "”Sivellinjälki on häivytetty, maali mattaa ja väripaletti niukka. Huolella ja sileästi viimeistellyt väriliukumat synnyttävät kolmiulotteisia vaikutelmia.”"
Mattila palasi Kankaanpäähän vuonna 1983. Hänet valittiin opettajaksi Kankaanpään taidekouluun ja myöhemmin oppilaitoksen rehtoriksi.
Cowes

Cowes on asukkaan satamakaupunki ja asukkaan kunta Isle of Wightilla. Se sijaitsee Medinajoen estuaarin länsirannalla ja vastarannalla sijaitsee pienempi kaupunki East Cowes. Kaupunkien välillä on lossi, Cowes Floating Bridge.
Cowesin väkiluku moninkertaistuu aina elokuun alussa järjestettävän viikon mittaisen regatan aikaan: siihen osallistuu noin kilpailijaa ja jopa satatuhatta katsojaa.
Cowesin linnan rakennutti Henrik VIII suojaamaan rannikkoa vuonna 1540. Kuningatar Viktoria rakennutti lähistölle Osborne Housen kartanon.
Viisas Luonto

Viisas Luonto (saks. Albert sagt … Natur – aber nur!, eng. Albert Says... Nature Knows Best) on saksalainen tiede-pohjainen animaatiosarja, jota alun perin esitettiin saksalaisella ZDF 13 jaksossa vuosina 1996-1997. Sarja perustuu in kirjoihin jonka painopisteenä oli ympäristötieteen opetus. Sarjaa esitettiin Suomessa vuonna 1998.
Sarjaa jatkettiin vuonna 2003 nimellä Albert auf Entdeckungstour (Albert Asks What is Life?)
Sarjan sisältö.
Päähenkilö Arttu (alkuperäiskiellellä Albert) on myyttinen olento, joka muistuttaa linnun ja hamsterin yhdistelmää. Vaikka Arttu on röyhkeä, hänelle on ominaista uteliaisuus ja ystävällisyys, ja hän tulee toimeen kaikkien eläinten kanssa. Arttu lähtee seikkailuihin selittääkseen luonnon ja ympäristön toimintaa. Hän osaa lentää, juosta, uida ja sukeltaa sekä muuttaa kokoaan jättimäiseksi tai pieneksi. Tämä antaa hänelle mahdollisuuden tutkia luontoa äärimmäisen tarkasti yksityiskohtiin ja lisätä tietämystään.
Luonnon ja ympäristön tärkeyden lisäksi animaatiosarja tuo tietoisuutta mahdollisista vaaroista ja ympäristöongelmista. Erityisesti ohjelmassa käsitellään ihmisen tai koneiden uhista johtuvia vaaroja.
Ari Virtanen (kuvanveistäjä)

Ari Virtanen (s. 1958 Vammala) on suomalainen kuvanveistäjä.
Virtanen opiskeli Kankaanpään taidekoulussa vuosina 1976–1979.
Taideopettajana.
Virtanen on toiminut muun muassa Satakunnan käsi- ja taideteollisuusoppilaitoksen taideaineiden opettajana, Tyrvään käsi- ja taideteollisen oppilaitoksen plastisen muotoilun ja kivenkäsittelyn opettajana, Vammalan aikuiskoulutusosaston kuvanveiston opettajana, Vammalan opiston kuvanveiston opettajana ja Sastamalan opiston kuvanveiston opettajana.
Tuula Solin

Tuula Solin (s. 1942) on suomalainen kuvataiteilija ja taidegraafikko, joka asuu ja työskentelee Raumalla.
Ura.
Solin opiskeli Turun Taideyhdistyksen Piirustuskoulussa vuosina 1962–64 ja Kankaanpään taidekoulussa vuosina 1965–67. Lisäksi hän on suorittanut taidegrafiikan kursseja Kankaanpäässä 1966, Hämeenkyrössä 1983 ja Raumalla 1992. Hän on osallistunut lukuisiin yhteisnäyttelyihin Suomessa ja ulkomailla vuodesta 1967 lähtien. Yksityisnäyttelyitä Solin on pitänyt mm. Porissa ja Eurajoella.
Solinin teoksia on Porin, Harjavallan ja Ulvilan kaupungin taidekokoelmissa sekä Emil Cedercreutzin museon, Rauman taidemuseon ja Satasairaalan kokoelmissa sekä yksityiskokoelmissa. Hän kuuluu seuraaviin taiteilijaseuroihin: Suomen Taidegraafikot, Rauman Taiteilijaseura, Rauman Taidegraafikot, Porin Taiteilijaseura ja Porin Taidegraafikot. 
Taideopettajana.
Solin on toiminut kuvataideopettajana oppikouluissa, peruskouluissa ja lukiossa vuodesta 1967 lähtien, piirustuksen opettajana Porin piirustuskoulussa (1972–1977), grafiikan ja piirustuksen opettajana Porin taidekoulussa (1980–1985), taideopettajana Ulvilan kansalaisopistossa (1985–1986), Taideaineiden tuntiopettajana Porin työväenopistossa (1982–1986) sekä päätoimisena taideaineiden opettajana Porin työväenopistossa (1986–2006).
Taide.
Aarne Elomaa kuvaili Porin Taiteilijaseuran 30-vuotisjuhlanäyttelyn kritiikissä vuonna 1977 Tuula Solinin akvarellimaalauksia lyyriseksi realismiksi, jossa voi aistia myös hiukan naivismia. Vuonna 2017 Soli oli Rauman Taidegraafikoiden kuukauden taiteilija. Hänen etsaus- ja akvatintamenetelmillä toteuttamissaan realistisissa teoksissa on näkymiä taiteilijalle läheisistä paikoista Raumalta, meren rannoilta.
Järvistönlampi (Kangasniemi, pohjoinen)

Järvistönlampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Vuojalahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 640 metriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,7 metriä mpy.
Levälampi (Kangasniemi)

Levälampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Vaimosniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 180 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,7 metriä mpy.
Soikankaansuon lampi

Soikankaansuon lampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Hokkan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 300 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,9 metriä mpy.
Kumpulampi (Kangasniemi)

Kumpulampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Kortesalmen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 190 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,5 metriä mpy.
Haukkasalmi (lampi Kangasniemellä)

Haukkasalmi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Unnukkalan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 290 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,3 metriä mpy.
Haukilampi (Kangasniemi, Sydänmaa)

Haukilampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Sydänmaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 260 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,8 metriä mpy.
Kilpilampi (Hirvensalmi)

Kilpilampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Hirvenlahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 170 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 140,7 metriä mpy.
Rieponlampi

Rieponlampi on Keski-Suomessa Joutsassa Rieppolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 340 metriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Hirvijärven valuma-alueeseen (14.924) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,6 metriä mpy.
Sarvilampi (Joutsa)

Sarvilampi on Keski-Suomessa Joutsassa Pärnämäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 780 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Hirvijärven valuma-alueeseen (14.924) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,7 metriä mpy.
Viitalampi (Joutsa)

Viitalampi on Keski-Suomessa Joutsassa Rieppolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 580 metriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Hirvijärven valuma-alueeseen (14.924) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,7 metriä mpy.
Kartiskalampi (Joutsa)

Kartiskalampi on Keski-Suomessa Joutsassa Pärnämäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 720 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Hirvijärven valuma-alueeseen (14.924) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109,3 metriä mpy.
Joutenlampi (Joutsa)

Joutenlampi tai Joutojärvi on Keski-Suomessa Joutsassa Pärnämäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 220 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Hirvijärven valuma-alueeseen (14.924) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,2 metriä mpy.
Vennalampi (Joutsa)

Vennalampi tai Vennanlampi on Keski-Suomessa Joutsassa ja Hirvensalmella Hirvenlahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 660 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Hirvijärven valuma-alueeseen (14.924) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,1 metriä mpy.
Vesilampi (Hirvensalmi)

Vesilampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella ja Joutsassa Hirvenlahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 550 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Hirvijärven valuma-alueeseen (14.924) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119 metriä mpy.
Haukilampi (Hirvensalmi, Hirvenlahti)

Haukilampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Hirvenlahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 220 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Hirvijärven valuma-alueeseen (14.924) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,2 metriä mpy.
Myllylampi (Hirvensalmi, Hirvenlahti)

Myllylampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Hirvenlahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 490 metriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Hirvijärven valuma-alueeseen (14.924) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,6 metriä mpy.
Roukejärvi

Roukejärvi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Hirvenlahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 44 hehtaaria. Sillä on kolme saarta, joiden yhteispinta-ala on 10,73 hehtaaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,99 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00199 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,5 metriä ja suurin syvyys on 18,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 9,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Hirvijärven valuma-alueeseen (14.924) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,3 metriä mpy.
Vuorilampi (Hirvensalmi)

Vuorilampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Hirvenlahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 310 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Hirvijärven valuma-alueeseen (14.924) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,6 metriä mpy.
Haapalampi (Kangasniemi)

Haapalampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Nousialan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 920 metriä pitkä, 570 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 3,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Haapajärven valuma-alueeseen (14.925) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,8 metriä mpy.
Myllylampi (Kangasniemi, Istruala)

Myllylampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Istrualan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 350 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Haapajärven valuma-alueeseen (14.925) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,5 metriä mpy.
Läpisyösti

Läpisyösti on Etelä-Savossa Kangasniemellä Laitialan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,5 kilometriä pitkä, 490 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 34 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Haapajärven valuma-alueeseen (14.925) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy.
Pieni Läpisyösti

Pieni Läpisyösti on Etelä-Savossa Kangasniemellä Laitialan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 420 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Haapajärven valuma-alueeseen (14.925) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy.
Pienilampi (Kangasniemi)

Pienilampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Laitialan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 280 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Haapajärven valuma-alueeseen (14.925) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,5 metriä mpy.
Raitalampi

Raitalampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Raitamäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 590 metriä pitkä, 370 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Haapajärven valuma-alueeseen (14.925) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,6 metriä mpy.
Kortelampi (Kangasniemi, Unnukkala)

Kortelampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Unnukkalan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 660 metriä pitkä, 410 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Haapajärven valuma-alueeseen (14.925) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,1 metriä mpy.
Halmelampi (Kangasniemi)

Halmelampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Unnukkalan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 820 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Haapajärven valuma-alueeseen (14.925) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,4 metriä mpy.
Saarilampi (Kangasniemi, Unnukkala)

Saarilampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Unnukkalan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 200 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Haapajärven valuma-alueeseen (14.925) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,6 metriä mpy.
Pieni-Kaihlanen (Kangasniemi)

Pieni-Kaihlanen on Etelä-Savossa Kangasniemellä Hännilän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 16,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,8 metriä mpy.
Iso-Kaihlanen (Kangasniemi)

Iso-Kaihlanen on Etelä-Savossa Kangasniemellä Hännilän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 3,0 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 153 hehtaaria eli 1,5 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 8,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,3 metriä mpy.
Iso-Ahvenainen (Kangasniemi)

Iso-Ahvenainen on Etelä-Savossa Kangasniemellä Seppälän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 4,1 kilometriä pitkä, 1,7 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 247 hehtaaria eli 2,5 neliökilometriä. Sillä on 11 saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,84 hehtaaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 4,11 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00411 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 5,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 15,8 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,1 metriä mpy.
Pieni-Ahvenainen (Kangasniemi)

Pieni-Ahvenainen on Etelä-Savossa Kangasniemellä Seppälän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 77 hehtaaria. Sillä on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 3,15 hehtaaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,40 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00140 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 6,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 8,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,4 metriä mpy.
Korttimenlampi

Korttimenlampi tai Kortimenlampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Hännilän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 500 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113 metriä mpy.
Haahkalanlampi

Haahkalanlampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Ikolanmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 630 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,8 metriä mpy.
Heinälampi (Kangasniemi, Synsiö)

Heinälampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Synsiön lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 310 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,7 metriä mpy.
Likolampi (Kangasniemi, Synsiö)

Likolampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Synsiön lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 190 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,4 metriä mpy.
Soilampi (Kangasniemi)

Soilampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Synsiön lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 440 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,1 metriä mpy.
Ruoholampi (Kangasniemi)

Ruoholampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Synsiön lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 360 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,5 metriä mpy.
Makolampi

Makolampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Synsiön lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 480 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,4 metriä mpy.
Mesiänlampi (Kangasniemi)

Mesiänlampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Makkolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 610 metriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,7 metriä mpy.
Orilampi (Kangasniemi, Makkola)

Orilampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Makkolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 370 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 164,7 metriä mpy.
Menettelyvirhe

Menettelyvirheellä tarkoitetaan viranomaisen tekemää virhettä hallinnollisen käsittelyn aikana. Virhe voi syntyä, jos käsittelyssä joitain asianosaisen oikeuksia ei ole otettu huomioon tai viranomainen ei ole noudattanut lain asettamia velvollisuuksia.
Menettelyvirheen vuoksi päätös voidaan kumota tai purkaa virheellisenä ja asia voidaan ratkaista uudelleen. Mikäli päätöksen virheellisyys on aiheutunut menettelyvirheestä, päätöksen korjaaminen asianosaisen vahingoksi edellyttää tämän suostumusta.
Viranomaisen toiminnassa tavallisia menettelyvirheitä voivat olla kuulemisperiaatteen noudattamatta jättäminen eli asianosaisen kuulemisen puutteellisuus tai laiminlyöminen asiaa ratkaistessa, viranomaisen esteellisyys taikka annetun päätöksen sisällön tai perustelujen puutteellisuus.
Tuomioistuimella on velvollisuus tutkia kunkin käsiteltävänä olevan asian ratkaisemisen kannalta merkityksellisten vaatimusten perustelut, minkä lisäksi sillä on asiassa ns. ratkaisupakko. Tuomioistuimen on myös korjattava valituksen kohteena olevassa päätöksessä oleva virhe (oikaisupakko) esimerkiksi kumoamalla päätös tai palauttamalla se uudelleen käsiteltäväksi.
Esimerkkejä.
Virhe asianosaisen kuulemisessa.
Korkeimman hallinto-oikeuden päätöksessä "KHO:2021:175" käsiteltiin HaO:lle tuotua valitusta kirkkohallituksen päätöksestä purkaa Valkeakosken kirkko.
HaO oli vahvistanut sille alistetun päätöksen, jonka käsittelyssä kirkkohallitus ei ollut varannut muutoksenhakijoille tilaisuutta antaa vastaselitys lausunnosta hallintolainkäyttölain 34 §:n 1 momentissa tarkoitetulla tavalla. KHO katsoi, että kirkollisvalituksen tehneille muutoksenhakijoille olisi tullut antaa mahdollisuus vastaselityksen esittämiselle tuomiokapitulin sekä seurakunnan lausunnoista, jonka vuoksi se piti kirkkohallituksen menettelyä virheellisenä.
KHO toteaa päätöksessään myös, että koska merkittävä osa muutoksenhakijoiden kirkkohallituksessa esittämistä valitusperusteista liittyi alistettavan päätöksen tarkoituksenmukaisuuteen ja koska kirkkohallituksen päätöksestä ei voinut kirkkolain 24 luvun 4 §:n 3 momentti huomioon ottaen voinut enää valittaa edelleen HaO:n tarkoituksenmukaisuuteen vedoten, olisi HaO:n tullut kumota kirkkohallituksen päätös kuulemisvirheen vuoksi. KHO kumosi kirkkohallituksen ja HaO:n päätökset ja palautti asian uudelleen käsiteltäväksi kirkkohallitukseen.
Iso Väärälampi (Kangasniemi)

Iso Väärälampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Makkolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 410 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,7 metriä mpy.
Myllylampi (Kangasniemi, Häppälänmäki)

Myllylampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 630 metriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,9 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,4 metriä mpy.
Iso Siikajärvi (Kangasniemi)

Iso Siikajärvi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 3,4 kilometriä pitkä, 1,4 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 182 hehtaaria eli 1,8 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 14,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,5 metriä mpy.
Pieni Siikajärvi (Kangasniemi)

Pieni Siikajärvi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 590 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 23 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,5 metriä mpy.
Hiislampi (Kangasniemi)

Hiislampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 240 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,3 metriä mpy.
Kaartelampi

Kaartelampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Siikaselän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 450 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Synsiäjärven valuma-alueeseen (14.926) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 134,4 metriä mpy.