Islam Ruotsissa

Islam on Ruotsin toiseksi yleisin uskonto kristinuskon jälkeen. Muslimien määrä on kasvanut maassa nopeasti. Vuonna 1953 Ruotsissa oli 500 muslimia. He olivat sunnalaisia tataareja. Vuonna 2000 muslimeja oli 150 000. Vuonna 2014 lukumäärä oli 400 000 ja kaksi vuotta myöhemmin 810 000, mikä teki 8,1 % väestöstä. 
Pew-tutkimuskeskus arvioi, että Ruotsissa olisi vuonna 2050 muslimeja noin 11 % väestöstä, jos maahanmuutto olisi kokonaan loppunut vuoden 2016 jälkeen, noin 20,5 % maltillisen maahanmuuton jatkuessa ja 30,6 % korkean maahanmuuton oloissa.
Yli neljännes Ruotsin moskeijoista saa kaiken tai osan rahoituksestaan Saudi-Arabiasta, missä vallitseva islamin muoto on islamin jyrkkää laitaa edustava wahhabismi. Myös Turkki, Qatar ja Libya rahoittavat ruotsalaisia moskeijoita.
Suhtautuminen muslimeihin.
Islamilaisen väestön nopeaan kasvuun on Ruotsissa vastattu eri tavoin. Ruotsin kirkko suhtautuu islamiin suvaitsevaisesti ja on asettanut tavoitteekseen edistää kristittyjen ja muslimien välistä kunnioittavaa vuoropuhelua. Arkkipiispa Antje Jackelén ei halunnut vastata kysymykseen, antaako Jeesus todemman kuvan Jumalasta kuin Muhammed, sillä hän katsoi, ettei uskontoa voi kaventaa tällaiseen kyllä tai ei -kysymykseen, joka tekee vääryyttä suurelle määrälle uskontoihin sisältyvää tietoa ja kokemusta. 
Muslimivastaisuus on lisääntynyt Ruotsissa. Puolet ruotsalaisista suhtautuu islamiin kielteisesti, ja 99 % katsoi vuonna 2022, että islaminuskon arvot loukkaavat ihmisoikeuksia.
Monet käyttävät asenteesta islamofobia-termin asemesta sanaa "muslimiuhka". Useat muslimit pitävät asenteiden käännekohtana islamilaisia terrori-iskuja Yhdysvalloissa 11. syyskuuta 2001, minkä jälkeen monet alkoivat yhdistää muslimit ennen kaikkea terrorismiin. Muslimivastaisuus alkoi sen jälkeen näkyä avoimesti. Ruotsidemokraattien puheenjohtaja Jimmie Åkesson kirjoitti vuonna 2009 "Aftonbladet"-lehdessä, että islam on suurin ulkomainen uhka Ruotsia kohtaan sitten toisen maailmansodan. Oikeusasiantuntijat pitivät tuolloin Åkessonin tekstiä mahdollisesti kiihotuksena kansanryhmää vastaan. 
Vandalismista moskeijoita kohtaan ja "hijabia" eli huivia käyttävien naisten pahoinpitelystä on tullut Ruotsissa yleisiä, eikä niistä tehdä aina rikosilmoitusta. Tähän vaikuttavat myös musliminaisten huonot kokemukset poliisiasemilta. Ruotsin muslimien yhteistyöverkoston raportin mukaan Tukholman somaleista 70 prosenttia asui vuonna 2014 ongelmalähiöissä. 
Toimittaja Kristiina Koivusen mukaan Ruotsissa tarvitaan julkista keskustelua ja suunnitelmia sekä islamofobian vähentämiseksi että siirtolaislähiöiden slummiutumisen pysäyttämiseksi.
Ääri-islamilaisia ilmiöitä.
Tutkija Omar Sheikhmous Siirtolaistutkimuksen keskuksesta Tukholman yliopistosta totesi vuonna 2000, ettei Ruotsin muslimien keskuudessa esiinny ääri-islamilaisuutta. Useita väkivaltaisia tapauksia on kuitenkin sen jälkeen yhdistetty ruotsalaiseen islamiin. Kuvataiteilija Lars Vilks joutui vuonna 2013 muslimien tappolistalle “rikoksista islamia vastaan” julkaistuaan pilakuvan profeetta Muhammedista. Vilks yritettiin myös murhata. Huhtikuussa 2017 uzbekkitaustainen ääri-islamisti ajoi kuorma-autolla väkijoukkoon Tukholmassa. Neljä ihmistä kuoli ja 15 loukkaantui terroriteoksi osoittautuneessa tapahtumassa.
Kesällä 2025 Malmössä varttunut Isis-terroristi Osama Krayem tuomittiin Ruotsissa elinkautiseen vankeuteen osallisuudestaan jordanialaisen lentäjän murhaan vuonna 2014. Tukholman käräjäoikeus langetti hänelle tuomion sotarikoksesta ja terrorismirikoksesta. Krayem oli jo aiemmin tuomittu 30 vuoden vankeuteen Pariisin vuoden 2015 ja Brysselin vuoden 2016 terrori-iskuista. Hän kärsii tuomiotaan Ranskassa, mistä hänet palautettiin väliaikaisesti Ruotsiin vastaamaan lentäjän murhasta saatuihin syytteisiin. Syyttäjä kuvasi jordanialaislentäjä Muath al-Kasasbehin teloitusta yhdeksi Isisin julmimmista teoista. Isis otti al-Kasasbehin vangiksi sen jälkeen, kun tämän kone oli ammuttu alas lähellä Raqqaa ja poltti tämän elävältä metallihäkissä.