Gunnar Bärlund

Gunnar Richard Bernhard "GeeBee" Bärlund (9. tammikuuta 1911 Helsinki – 2. elokuuta 1982 Florida, Yhdysvallat) oli suomalainen raskaansarjan nyrkkeilijä ja Euroopan mestari. Yhdysvaltain kansalainen hänestä tuli vuonna 1947.
Gunnar Bärlundin arvostus on varsinkin Suomessa ollut perinteisesti korkealla. Maailmalla hänet arvostettiin ammattilaisuransa aikana parhaimmillaan kolmanneksi parhaimmaksi raskassarjalaiseksi ja maailmanmestari Joe Louisin toiseksi haastajaksi vuonna 1938 The Ring -lehden julkaisemalla listalla. Ilta-Sanomat on arvioinut hänet tämän perusteella kaikkien aikojen parhaaksi suomalaiseksi raskassarjalaiseksi ja suomalainen urheilutoimittaja Ilmo Lounasheimo kirjoitti vuonna 1987 julkaistussa kirjassaan "Kehän sankarit": "Suomen kaikkien aikojen nyrkkeilijä on ja sellaisena myös pysyy Gunnar Bärlund, aikoinaan koko kansan GeeBee".
Ura.
Amatööriura.
Gunnar Bärlund edusti nuorena Helsingin Jyryä. Vuonna 1928 jyryläiset osallistuivat vastoin TUL:n johdon päätöstä Moskovan spartakiadeihin. Bärlund oli mukana 17-vuotiaana ja voitti raskaan keskisarjan. TUL erotti matkan seurauksena Jyryn TUL:sta, ja näin muun muassa Bärlundilla kilpailut jäivät vähiin. Niinpä Bärlund siirtyi vuonna 1930 SVUL:n puolelle helsinkiläiseen Kiffenin eli Kronohagens IF:ään. Bärlund sai tässä yhteydessä urheilemisensa kannalta paremman työpaikan, kun hän siirtyi Vallilan lautatarhalta huomattavasti kevyempiin töihin Oy Karl Fazer Ab:lle. Syksyyn 1931 mennessä Bärlund oli vakiinnuttanut otteillaan asemansa Pohjoismaiden parhaana raskassarjalaisena. Niinpä hänet lähetettiin Suomen edustajana seuraavana vuonna Los Angelesin olympialaisiin, mutta hävisi jo 1. kierroksella Argentiinan Alberto Lovellille, joka eteni aina olympiavoittajaksi asti. Bärlund voitti Lovellin myöhemmin ammattilaiskehässä. Vuoden 1932 aikana Bärlund siirtyi Kiffenistä Helsingin Atleettiklubiin. Seuraavana vuonna 1933 Bärlund saavutti ainoaksi jääneen amatöörien Suomen mestaruutensa.
Ammattilaisura.
Gunnar Bärlund siirtyi ammattilaiseksi vuonna 1934 voitettuaan Euroopan mestaruuden. Loppuottelussa hän kohtasi tulevien Berliinin olympiakisojen raskaansarjan voittajan Saksan Herbert Rungen. Hän oli ensimmäinen suomalainen, joka siirtyi ammattilaiseksi. Ensimmäiset ottelut paidattomana eivät tapahtuneet Suomessa, koska Suomessa ei vielä tunnettu talleja eikä ammattilaisnyrkkeilyä yleisemminkään. Ensimmäiset ammattilaisottelut olivat Ruotsissa ja silloisessa Ruotsin ammattilaisnyrkkeilyn pääpaikassa Göteborgissa. Managerina Bärlundilla oli silloin ruotsalainen Bertil Kylander.
Bärlundin ensimmäistä Suomen ottelua saatiin odotella aina vuoden 1935 toukokuuhun, jolloin Messuhalliin tuli katsomaan hänen ja saksalaisen Arno Kölblinin välistä ottelua yli 7 000 hengen yleisö. Tämä kuvasi hyvin Bärlundin eli Gee-Been suosiota. Gee-Been toinen ottelu Messuhallissa tapahtui vielä saman vuoden joulukuussa, kun vastustajaksi tuli kuubalainen José La Roe, jonka Gee-Bee voitti tyrmäyksellä kolmannessa erässä.
Bärlund voitti Euroopan huippunimiä otellessaan Ruotsissa, Suomessa, Saksassa ja Englannissa. Englannin ammattinyrkkeilypiireihin pääseminen oli erityisen haastava ja siellä Bärlundin saavuttama voitto Etelä-Afrikan Ben Foordista nosti hänen näkyvyyttään kansainvälisissä nyrkkeilypiiireissä. Bärlund siirtyi 15 ammattilaisottelun jälkeen vuoden 1936 lopulla Yhdysvaltoihin. Hän oli hävinnyt tällöin vain uransa alussa Saksan Arno Kölbinille. Yhdysvalloissa hän saavutti ensin neljä peräkkäistä voittoa vuoden 1937 alkuun mennessä. Hyvät esitykset nostivat hänet arvostetun "The Ring"-lehden maailmanlistalla jo neljännelle sijalle. Seuraavana vuonna tulleet kolme peräkkäistä tappiota kesään 1937 mennessä pudottivat Bärlundin listalla alaspäin, joten hän palasi Eurooppaan ja mietti uransa jatkoa.
Bärlund palasi Yhdysvaltoihin syksyllä 1937 harjoiteltuaan hyvin ja muutaman voiton jälkeen, muun muassa revanssi Lovellista, hän nousi The Ringin listalla kuudenneksi haastajaksi. 4. maaliskuuta 1938 Gunnar Bärlund pääsi nyrkkeilemään Madison Square Gardenin pääareenalle. Geebee kohtasi entisen maailmanmestari Max Baerin veljen Buddy Baerin, joka oli jo kahdesti ollut MM-ottelussa. Tämän ja kahden muun voiton ansiosta Bärlund onnistui uransa huipulla nousemaan jopa maailmanmestari Joe Louisin kakkoshaastajaksi asti. Tämän menestyksellisen vaiheen jälkeen Bärlund vieraili kesällä 1938 Suomessa ja sai vastaanottajiksi tuhatmäärin innostuneita vastaanottajia Helsingin rautatieasemalle. 
Loppuvuodesta 1938 Gunnar Bärlund palasi Gardeniin ja kohtasi yhdysvaltalaisen Lou Novan. Ottelu keskeytettiin, koska Bärlundin silmäkulmat aukesivat ja Nova julistettiin voittajaksi. Bärlund hävisi seuraavankin ottelun ja menetti sijoituksia maailmanlistalla. Raskaansarjan maailmanmestaruusottelu jäi näin haaveeksi, vaikka Bärlundin ammattilaisura jatkui kuitenkin aina vuoteen 1947 asti. Bärlund kävi vielä kesäkuussa 1947 ottelemassa jäähyväisottelunsa Suomessa Helsingin Messuhallissa ranskalaista Denis Juliania vastaan, jonka Bärlund voitti teknisellä tyrmäyksellä. Ammattilaisuran saldo: 86 ottelua, 55 voittoa, joista 27 tyrmäyksellä, 30 tappiota ja yksi ratkaisematon.
Urheilu-uran jälkeinen aika ja kunnianosoitukset.
Bärlund sai vuonna 1947 Yhdysvaltojen kansalaisuuden. Hän jatkoi urheilu-uransa jälkeen New Yorkissa telakkatyöntekijänä sekä satama- ja siltatöissä aina eläköitymiseensä asti. Sen jälkeen hän vaimonsa kanssa muutti asumaan Palm Beachiin Floridaan, jossa hän asui aina kuolemaansa eli vuoteen 1982 asti.
Opetusministeriö myönsi Gunnar Bärlundille Urheilun hopeisen ansiomitalin kullatuin ristein hänen ansioistaan Suomen urheilun hyväksi ja sen tunnetuksi tekemiseksi ulkomailla. Mitali luovutettiin hänelle New Yorkissa Suomen pääkonsulinvirastossa 27. marraskuuta 1961.
Vaikka Bärlund oli aikanaan tullut erotetuksi TUL:stä, liitto päätti järjestää hänen kunniakseen oman nyrkkeilyturnauksen – GeeBee-turnauksen – vuodesta 1982 lähtien paikkana Helsingin urheilutalo.
Bärlundille pystytettiin Niilo Rikulan veistämä patsas "Gunnar Bärlund" Helsinkiin Vallilan kaupunginosaan Paavalinpuistoon Bärlundin kotikadun Sammatintien varrelle vuonna 1991.
Bärlundin entisen kotitalon Sammatintie 6–8:n seinässä Helsingin Vallilassa on elokuussa 2021 paljastettu muistolaatta hänen siellä asumisestaan vuosina 1928–1936 ja 1941–1942.
Sukulaisista.
Gunnar Bärlund avioitui 1930-luvun puolivälissä Värmlannista syntyisen olleen ruotsalaisen Evan kanssa. Heille syntyi kaksi lasta: tytär Inger (1935-2018) ja poika Richard "Dick" (1940-2020). Poika Dickillä oli poika Eric ja tytär Kristin.