tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Siipiliskoankerias

Siipiliskoankerias ("Halosauropsis macrochir") on liskoankeriaisiin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan syvistä vesistä kaikista valtameristä.
Koko ja ulkonäkö.
Siipiliskoankerias voi kasvaa suurimmillaan noin 90 cm pitkäksi. Ruumiinrakenteeltaan laji on hyvin pitkänomainen ja ankeriasmainen. Pää on muodoltaan leveä ja kiilamainen. Kalan rintaevät ovat pitkät. Siipiliskoankerias on väriltään sinertävän musta.
Levinneisyys ja elintavat.
Siipiliskoankeriasta tavataan lauhkeilta merisalueilta. Atlantin länsiosissa sitä tavataan Kanadasta Floridaan ja Brasilian läheisyydestä ja itäosissa Isosta-Britainniasta Mauritaniaan ja Namibiasta Etelä-Afrikkaan. intian valtameressä lajia esiintyy Afrikan iträrannikon ja Australiaan tuntumissa ja Tyynessämeressä laikuttaisesti Australiasta ja Uudesta-Seelannista Japaniin. Siipiliskoankerias elää lähellä pohjaa 1 100–3 300 metrin syvyydestä. Kala kelluu usein liikkumattomana lähellä pohjaa osittain pystyasennossa ja sen ravintoa ovat äyriäiset, piikkinahkaiset, monisukasmadot ja kalat. Kalat ovat tärkeä osa varsinkin suurikokoisten siipiliskoankeriaiden ravintoa. Laji on yksi yleisimpiä syvänmerenkaloista.
469 Argentina

469 Argentina (A901 DC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,67 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,70 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Luigi Carnera

Luigi Carnera (14. huhtikuuta 1875 Trieste – 30. heinäkuuta 1962 Firenze) oli italialainen tähtitieteilijä ja matemaatikko. Carnera opiskeli matematiikkaa ja valmistuttuaan aloitti Torinon observatoriossa vuonna 1899. Carnera löysi 16 asteroidia.
470 Kilia

470 Kilia (A901 HC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,17 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,63 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin spektrityyppi on S-luokkaa.
39653 Carnera

39653 Carnera (1995 UC) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,58 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,80 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty Luigi Carneran (1875-1962) mukaan.
475 Ocllo

475 Ocllo (A901 PA) on suuri asteroidi, jonka kiertorata leikkaa Marsin kiertoradan. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, jossa se on lähimmillään 1,61 astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään 3,58 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähtämisaika akselinsa ympäri on .
391 Ingeborg

391 Ingeborg (A894 VB) on suuri asteroidi, jonka kiertorata leikkaa Marsin kiertoradan. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, jossa se on lähimmillään 1,61 astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään 3,03 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähtämisaika akselinsa ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään S-luokkaa.
484 Pittsburghia

484 Pittsburghia (A902 HA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,52 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,82 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään S-luokkaa (SMASSII).
3671 Dionysus

3671 Dionysus (1984 KD) on keskikokoinen Maan lähelle tuleva asteroidi, joka luokitellaan Amor-asteroideihin. Asteroidi on mahdollisesti vaarallinen koska sen kiertorata tulee lähelle Maata. Asteroidi on lähimmillään Maasta 0,02 astronomisen yksikön päässä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ), jolloin se on lähimmillään Auringosta 1,01 astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään 3,39 astronomisen yksikön päässä. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Spektrityyppi on Cb-luokkaa (SMASSII).
Asteroidilla on pieni kiertolainen S/1997 (3671) 1, joka on löydetty vuonna 1997.
Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1945

Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1945 käytiin 27. toukokuuta Jyväskylässä. Kilpailuja oli seuraamassa noin 3 000 katsojaa ja kilpailussa oli osanottajia 60. Kilpailujen järjestäjänä toimi Jyväskylän Kisa-Toverit. 
Miesten Suomen mestaruuden 12 km matkalta voitti viime kilpailujen tavoin Viljo Heino ja joukkueissa mestaruuden voitti Helsingin Poliisi-Voimailijat. Kilpailuissa oli mukana aikakauden tunnettuja hiihtäjiä, kuten Evon Metsäpoikien Pekka Kuvaja (loppusijoitus 37.) ja järjestävän seuran Oskari Rouvinen (43.). 
Mitalistit.
Lähteet:
Man of the Year

Man of the Year voi viitata esimerkiksi seuraaviin asioihin:
Kokkokylä

Kokkokylä voi tarkoittaa seuraavia:
XDefiant

XDefiant on Ubisoftin kehittämä ja julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin 21. toukokuuta 2024 PlayStation 5:lle, Windowsille ja Xbox Series X/S:lle.
Peli on ensimmäisen persoonan ammuntapeli, joka keskittyy moninpeliin ja joka on julkaistu ilmaispelinä. Joulukuussa 2024 Ubisoft ilmoitti sulkevansa pelin. Palvelimet olivat saatavilla 3. kesäkuuta 2025 saakka, mutta uusia pelin latauksia ei enää sallittu.
Vastaanotto.
Peli sai "The Guardianin" arvostelussa neljä tähteä viidestä.
Peli sai GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 6/10.
7088 Ishtar

7088 Ishtar (1992 AA) on keskikokoinen Maan lähelle tuleva asteroidi, joka luokitellaan Amor-asteroideihin. Asteroidi on lähimmillään Maasta 0,22 astronomisen yksikön päässä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ), jolloin se on lähimmillään Auringosta 1,21 astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään 2,75 astronomisen yksikön päässä. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidilla on vuonna 2005 löydetty kiertolainen, jonka läpimitta on noin .
Concord (videopeli)

Concord on Firewalk Studiosin kehittämä ja PlayStation Studiosin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin 23. elokuuta 2024 PlayStation 5:lle ja Windowsille.
Peli vedettiin pois kahdessa viikossa julkaisun jälkeen ja kehittäjä Firewalk Studios suljettiin tämän jälkeen.
Peli on ensimmäisen persoonan ammuntapeli, joka keskittyy moninpeliin. Pelin kehityskustannuksiksi kerrottiin noin 100 miljoonaa dollaria.
Vastaanotto.
Peli sai Eurogamerin arvostelussa kolme tähteä viidestä. Arvostelun mukaan pelissä ei ole juurikaan asioita, joka erottaisi sen muista. Pelitilat ovat viihdyttäviä, mutta ei erityisen omintakeisia. Pelikenttiä kuvattiin toimiviksi, mutta steriileiksi pelin värikkyyteen verrattuna.
Myynti.
Pelin arvioidaan myyneen vain . Erääksi syyksi heikolle myynnille mainitaan ylikyllästynyt live service -pelien markkina: peliä myytiin 40 dollarin hinnalla ja sen pääkilpailijat olivat ilmaiseksi pelattavia. Lisäksi moninpelit ja live service -pelit riippuvat usein "verkkoefektistä", jossa suuret pelaajamäärät houkuttelevat lisää pelaajia peliin, kun taas yksinpelit voivat aloittaa hitaasti ja lopulta menestyä. Peli myös julkaistiin lähellä toisia suosittuja pelejä.
Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1946

Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1946 käytiin 2. kesäkuuta Imatralla Vuoksenniskalla. Kilpailujen järjestäjänä toimi Tainionkosken Urheilijat. Kilpailuja oli seuraamassa noin 1 200 katsojaa ja kilpailussa oli osallistujia noin 60. Kilpailussa oli mukana pitkästä aikaa mukana lyhyempi matka. Edellisen kerran maastojuoksun SM-kisoissa lyhyempi matka oli ollut mukana vuonna 1937.
Miesten Suomen mestaruuden lyhyemmällä matkalla eli 7,5 km matkalta voitti Pentti Siltaloppi ja joukkueissa mestaruuden voitti Tampereen Pyrintö. Pidemmän matkan eli 10,1 km matkan Suomen mestaruuden voitti Olavi Alikoski ja joukkueissa mestaruuden voitti viime vuoden tavoin Helsingin Poliisi-Voimailijat. Miesten 21-vuotiaiden ikäluokassa 5 km matkalta Suomen mestaruuden voitti niukasti Olavi Talja. 
Mitalistit.
Lähteet:
Energiateollisuuden ympäristövaikutukset

Energiateollisuuden ympäristövaikutukset ovat moninaisia, alkaen energianlähteiden hankkimisesta ja kuljetuksesta niiden varastointiin, käyttöön ja tuotetun energian siirtoon ja käyttöön.
Ympäristövaikutukset voidaan luokitella kolmeen pääryhmään: ilmansaasteet, kiinteät ja nestemäiset jätteet ja maankäyttö.
Ilmansaasteet.
Fossiilisten polttoaineiden poltosta peräisin olevat ilmansaasteet ovat tärkein kaupunkien ilmanlaatua pilaava tekijä. Fossiilisten polttoaineiden polttaminen on myös suurin ilmastonmuutosta aiheuttavien kasvihuonekaasupäästöjen aiheuttaja.
Nestemäiset ja kiinteät jätteet.
Energiankäyttöön liittyy erilaisia vesien saastumisongelmia. Yksi ongelma on öljyvuodot. Kaikissa öljynkäsittelytoiminnoissa vuotaa ajoittain öljyä joko maan päälle tai vesistöön. Hiilikaivostoiminta voi myös saastuttaa vettä. Kaivostoiminnan aiheuttamat pohjaveden virtauksen muutokset saattavat usein muuten saastumattomat vedet kosketuksiin tiettyjen mineraalimateriaalien kanssa, jotka huuhtoutuvat maaperästä ja tuottavat happamia tai jopa myrkyllisiä valumavesiä. Kiinteä jäte kuten tuhka on myös joidenkin energiankäytön muotojen sivutuote. Hiilikaivostoiminnassa siirretään suuria määriä pintamaata ja sivukiveä.
Ydinenergian käytössä ja ydinpolttoaineen hankinnan yhteydessä syntyy suuria määriä radioaktiivisia jätteitä. 
Maankäyttö.
Energiantuotanto, erityisesti uusiutuva energia kuten tuuli-, aurinko- ja vesivoima, vaatii laajoja alueita, mikä johtaa kompromissiin energiantuotannon ja maankäytön suojelun välillä.
Sähköntuotannossa eniten maapinta-alaa tuotettua sähkötehoa kohti (watteina) käyttää vesivoima pienissä ja keskisuurissa voimaloissa. Aurinkopaneelifarmit vievät myös paljon pinta-alaa, mutta asentamalla paneeleita rakennusten katoille maankäytön tarve pienenee. Samanlainen maankäyttö kahteen tarkoitukseen samanaikaisesti tekee tuulivoiman maankäyttötarpeen arvioinnista vaikeaa. Hiilivoiman osalta suurin maankäyttötarve on hiilikaivoksissa.
Virginis (täsmennyssivu)

Virginis voi viitata esimerkiksi seuraaviin asioihin:
Eve Littow

Eve Littow (oik. Eveliina Littow, s. 1985 ) on suomalainen runoilija.
Pudasjärvellä syntynyt ja Vaasassa asuva Littow on suomen kielen maisteri. Hän on myöhemmin valmistunut myös hoitoalalta. Littowin esikoisteos "Maitoa samasta astiasta" ilmestyi 2025 Aviadorin kustantamana. "Helsingin Sanomissa" huomiota saanut teos kuvaa lenkkeilijän kokemusta. Runografin kriitikko Paula Sankelo on rinnastanut Littowin esikoista koskevassa keskustelussa teoksen Tulenkantajien tyyliin.
Storm Bay

Storm Bay on lahti Tasmaninmerellä, Kaakkois-Tasmaniassa, Australiassa. Se on merkittävä alue ekologisesti, taloudellisesti ja yhteisöllisesti.
Maantieteelliset ominaisuudet.
Storm Bay on noin 26 km pitkä, 40 km leveä ja pinta-alaltaan noin 1 000 km². Sitä rajaavat Bruny Island lännessä ja Tasmanian niemimaa idässä, ja se avautuu koilliseen Norfolk- ja Frederick Henry -lahtiin. Derwentjoki laskee lahteen luoteesta Hobartin kautta. Alueen ilmasto on vaihteleva, ja merivirrat, kuten Itä-Australian virta ja Eteläisen jäämeren vedet, vaikuttavat sen olosuhteisiin.
Historia.
Hollantilainen merenkulkija Abel Tasman nimesi lahden vuonna 1642 myrskyn vuoksi, joka esti hänen laivojaan ankkuroitumasta. Brittiläiset tutkimusmatkailijat George Bass ja Matthew Flinders kartoittivat aluetta vuosina 1798–1799. 
Ekologia.
Storm Bay kuuluu Brunyn bioalueeseen ja on biodiversiteetiltään monipuolinen. Alueella esiintyy meriruohoa- ja suikerolevää, jättiläiskelppejä, kaloja, lintuja, valaita ja Ramsar-kosteikkoja. Vuosina 2015 ja 2020 tehdyssä tutkimuksessa kartoitettiin Brunyn saaren itärannikon syviä meririuttoja 30–60 metrin syvyydessä autonomisilla vedenalaisilla roboteilla. Yli 61 000 kuvan perusteella matalammilla alueilla esiintyy enemmän merilevää ja syvemmillä alueilla sieniä, koralleja ja pohjaeläimiä. Lajien monimuotoisuus ja suikerolevän esiintyminen ovat muuttuneet ajan myötä. Merenpohjan ja vedenlaadun tiedot, erityisesti syvemmiltä ja suojaisilta alueilta, ovat osin puutteellisia. Alueella sijaitsee suojelualueita, kuten Tinderboxin merireservaatti.
Taloudellinen merkitys.
Storm Bay tukee kaupallista kalastusta (esimerkiksi merikorva, langusti, suomukala), vesiviljelyä (lohi, osterit, simpukat) ja matkailua. Lohenkasvatuksen arvo on noin 154–211 miljoonaa dollaria vuodessa, ja sen arvioidaan voivan kasvaa miljardiin dollariin laajennusten myötä. Vapaa-ajan kalastuksen ja veneilyn arvo on noin 37 miljoonaa dollaria vuodessa.
Yhteisöllinen käyttö.
Yli 40 % Tasmanian väestöstä asuu Storm Bayn alueella, joka on osavaltion tiheimmin asuttu ja nopeimmin kasvava alue. Alueella on rantoja, veneramppeja ja vapaa-ajan aktiviteetteja, kuten kalastusta, uintia ja surffausta. Vapaa-ajan kalastus on yleistä, ja veneiden omistusaste on korkea.
Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1947

Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1947 käytiin 1. kesäkuuta Lahdessa, Kärpäsenmäellä. Kilpailuja oli katsomassa noin 3 000 ihmistä ja kilpailuihin osallistui 74 juoksijaa. Miesten Suomen mestaruuden lyhyemmällä matkalla eli 5,2 km matkalta voitti Helge Perälä ja joukkueissa mestaruuden voitti viime vuoden tavoin Tampereen Pyrintö. Pidemmän matkan eli 10,4 km voitti selkeästi Viljo Heino ja joukkueissa mestaruuden voitti viime vuoden tavoin Helsingin Poliisi-Voimailijat. 
Miesten pitkän matkan joukkuemestaruuden voittaneessa helsinkiläisjoukkueessa oli mukana kaksi ikämiessarjan edustajaa eli entiset maaottelujuoksijat Toivo Sarkama ja Kauko Pekuri. He sijoittuivat ikämiessarjassa toiseksi ja kolmanneksi Hyvinkään Tahkoa edustavan Matti Järvisen voittaessa. Nuortensarjalaiset juoksivat lyhyemmän eli 5,2 km:n matkan, ja sen voitti niukasti tuleva maaottelujuoksija Rolf Haikkola. Pidemmän matkan juoksijoiden joukossa sijoittui neljänneksi tuleva olympiahiihtäjä Lahden Ahkeraa edustava Lauri Silvennoinen.
Mitalistit.
Lähteet:
Martina Franca

Martina Franca on kunta Taranton maakunnan pohjoisosassa Kaakkois-Italiassa. Martina Franca on tunnettu maatalouden, kaupankäynnin ja teollisuuden keskuksena sekä huomattavana barokkikaupunkina.
Maantiede.
Martina Franca sijaitsee noin 61 kilometriä Barista kaakkoon. Sen ympäristössä on lukuisia luolia, kuten Grotta Cuoco ja Grotta Monte Fellone. Lähistöllä sijaitsee metsä Bosco Pianelle, jonka historia kietoutuu tiiviisti Martina Francan historiaan. Maanjäristysriskin osalta Martina Franca kuuluu vyöhykkeeseen 4 (zona 4), ja riski on erittäin pieni.
Historia.
Martina-nimen alkuperä juontaa vuoden 1000 tienoille ja kertoo alueen asukkaiden omistautumisesta Martinus Toursilaiselle. Adjektiivi Franca lisättiin vuonna 1310, kun kaupungille myönnettiin useita etuoikeuksia. Varhaiskeskiaikana alue oli vuoroin langobardien, vuoroin Itä-Rooman hallinnassa. 900-luvulla alue toimi linnakkeena saraseenien hyökkäyksiä vastaan. Samaan aikaan alueelle siirtyi Tarantosta väkeä, joka pakeni saraseenien alituisia aggressioita. Vuoden 1300 paikkeilla Martina Franca koostui linnasta ja sitä ympäröivästä maa-alueesta. Martina Francan tärkeimpiä kirkkoja on 1700-luvun jälkipuoliskolla rakennettu näyttävä Basilico di San Martino. Kirkossa on muun muassa Domenico Antonio Carellan maalauksia.
Martina Francassa on lukuisia kirkkoja, kuten Chiesa del Carmine. Kaupungin maallista arkkitehtuuria edustaa muun muassa Palazzo Ducale. Sen historia alkaa 1660-luvulta.
Talous ja liikenne.
Martina Francan talous perustuu maatalouteen ja kaupankäyntiin sekä muun muassa sukkahousuteollisuuteen. Martina Francan rautatieasema Stazione di Martina Franca sijaitsee rautateiden Bari–Taranto ja Martina Franca–Lecce risteyksessä. Maantieliikenteen keskeisin yhteys on Strada statale 172 dei Trulli.
The Ashes 2021–2022

Vuosien 2021–2022 Ashes-sarja pelattiin joulukuussa 2021 ja tammikuussa 2022 Australiassa. Englannin ja Australian välisistä viidestä test-ottelusta Australia voitti neljä, ja yksi päättyi tasapeliin.
Mikronesian federaation kielet

Mikronesian federaatio on väkilukuunsa nähden hyvin monikielinen maa: 115 000 asukkaan maassa tavataan "Ethnologuen" mukaan 17 elävää kotoperäistä kieltä. Väestöstä 89 % on lukutaitoisia. 
Englanti.
Suurin osa maan väestöstä osaa englantia ja kieli on ensisijainen kaupan ja diplomatian kieli. Lisäksi englanti on myös kongressin työkieli, mutta perustuslain mukaan englannin kielen osaaminen ei saa olla vaalikelpoisuusvaatimus.
Kotoperäiset kielet.
Kotoperäisillä kielillä on merkittävä rooli paikallisen kulttuurin säilyttämisessä. Lain mukaan Mikronesian federaation kansalaisuuden saaminen edellyttää nimenomaan jonkin maassa tavattavan kotoperäisen kielen osaamista. 
Englannin lisäksi kahdeksalla kotoperäisellä kielellä on virallinen asema eri osavaltioissa.
Maassa puhuttavien kotoperäisten kielten puhujamäärät ovat seuraavat:
Vieraat kielet.
Osa vanhemmasta väestöstä osaa sujuvaa japania. Tämä johtuu siitä, että Mikronesian federaatio oli Japanin siirtomaa toisen maailmansodan päättymiseen saakka.
Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1948

Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1948 käytiin 30. toukokuuta Lohjalla, Lohjanharjulla. Kilpailujen järjestäjänä toimi Lohjan Urheilijat. Kilpailuja oli katsomassa noin 3 000 katsojaa ja kilpailussa oli osallistujia 97. Miesten Suomen mestaruuden lyhyemmällä matkalla eli 5,9 km matkalta voitti erittäin niukasti Väinö Koskela ja joukkueissa mestaruuden voitti viime vuoden tavoin Tampereen Pyrintö. Pidemmän matkan eli 11,8 km matkan voitti viime vuoden tavoin Viljo Heino ja joukkueissa mestaruuden voitti Karhulan Katajaiset. 
Ikämiehet juoksivat pitemmän matkan, ja sen voitti ylivoimaisesti kahden vuoden takainen maratonin Euroopan mestari Mikko Hietanen. Nuortensarjalaiset juoksivat lyhyemmän eli 5,9 km:n matkan, ja sen voitti toistamiseen Rolf Haikkola. TUL:n juoksijat olivat ensimmäisen kerran mukana SM-viesteissä, ja heidän paras juoksija lyhyemmällä matkalla oli Lohjan Louhea edustanut Kauko Lusenius sijoittuen viidenneksi ja pitemmällä matkalla Siuron Tuiskua edustanut Jorma Siltanen sijoittuen myös viidenneksi.
Mitalistit.
Lähteet:
Suomen Valmentajat

Suomen Valmentajat on suomalainen yhdistys, joka toimii urheiluvalmentajien valtakunnallisena edunvalvojana ja kehittäjänä. Yhdistyksen tavoitteena on edistää valmentajien osaamista, arvostusta ja yhteisöllisyyttä sekä kehittää suomalaista valmennuskulttuuria.
Järjestö on perustettu vuonna 1975. Järjestöön kuuluu noin 3500 valmentajaa eri lajeista sekä organisaatiojäseninä urheiluseuroja, lajiliittoja ja liikunta-alan yrityksiä. Järjestö toimii yhteistyössä 25 eri lajin valmentajayhteisön kanssa.
Historia.
Suomen Valmentajat ry perustettiin vuonna 1975. Yhdistyksen juuret ulottuvat Ellivuoren olympiavalmentajaseminaareihin 1970-luvulla, jossa Jukka Uunilan näkemykset urheiluvalmennuksen kehittämisestä ja Kallu Tuomisen käytännön toimet saivat aikaan yhdistyksen perustamisen. Ajatus kaikkien lajien valmentajien yhdistyksestä nousi konkreettisesti esiin Olympiavalmentajaseminaarissa syksyllä 1974 ja keväällä 1975.
Yhdistyksen perustamisen valmistelun saivat tehtäväkseen Kalervo af Ursin, Kari Sinkkonen ja Reino Rinne. Perustamissopimus allekirjoitettiin Seinäjoen Kalevan kisoissa 20.7.1975. Yhdistysrekisteriin Suomen Valmentajat merkittiin 22.10.1975 ja ensimmäinen hallitus nimettiin kaksi päivää myöhemmin Ellivuoressa.
Aluksi yhdistyksen jäseniksi pääsivät vain harvat. Jäsenkriteereinä olivat korkea liikunnallinen koulutustaso, olympiatasoinen valmennustehtävä, SM-tasoiset valmennettavat, kunnioittava hakemus ja kaksi suosittelijaa. Tiukkojen kriteerien vuoksi yhdistykselle muodostui pienen piirin salaseuran maine. Vuonna 1999 jäsenyys avattiin kaikille urheiluvalmentajille. Samana vuonna yhdistys liittyi kansainvälisen kattojärjestön ICCE:n jäseneksi. Jäsenmäärä alkoi kasvaa voimakkaasti ja ensimmäiset työntekijät palkattiin 2000-luvun alkuvuosina. Valmennuksen muuttumiseen palkkatyöksi reagoitiin perustamalla Suomen Ammattivalmentajat SAVAL vuonna 2002.
Puheenjohtajat.
Järjestön puheenjohtajina ovat toimineet aikajärjestyksessä Kalervo af Ursin, Kari Sinkkonen, Heikki Kantola, Matti Pulli, Erkka Westerlund, Jukka Lahtinen, Pasi Sarkkinen, Kari Niemi-Nikkola ja Jorma Kemppainen. Vuonna 2023 Toni Kallio aloitti toimikautensa kymmenentenä puheenjohtajana.
Neufchâtel-Hardelot

Neufchâtel-Hardelot on kunta Pohjois-Ranskassa Pas-de-Calais'n departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee Englannin kanaalin rannikolla, noin 14 kilometriä Boulogne-sur-Merin kaupungista etelään.
Kunta koostuu kahdesta osasta: Neufchâtelin kylästä ja Hardelot-Plagen merenrantakohteesta. Hardelot’n merenrantakohteen perusti vuonna 1897 varakas englantilainen teollisuusmies John Whitley. Hän kokosi yhteen varakkaita englantilaisia ja pohjoisranskalaisia teollisuusmiehiä, joille hän myi alueelta rakennustontteja. Hän tilasi lomakohteen suunnittelun kuuluisalta lilleläiseltä arkkitehdilta Louis-Marie Cordonnierilta. Hänen suunnittelemistaan noin sadasta huvilasta on jäljellä kahdeksan. Muut tuhoutuivat liittoutuneiden pommituksissa.
Ranskalainen lentäjä Louis Blériot ylitti 25. heinäkuuta 1909 ensimmäisenä lentäjänä Englannin kanaalin lentokoneellaan, Blériot XI:llä. Hän oli harjoitellut laajasti Hardelot’n rannalla, jota hän piti ihanteellisena lentokoneidensa nousuun ja laskeutumiseen hiekan laadun vuoksi. Kokeilujensa jälkeen hän sai Daily Maililta rahasumman, jonka avulla hän pystyi rakentamaan vuonna 1911 L'Escopette-nimisen huvilan, jossa oli 32 huonetta. Se ei kuitenkaan välttynyt liittoutuneiden pommituksilta.
Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1916

Maastojuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 1916 järjestettiin Hämeenlinnassa Myllymäellä 21. toukokuuta. Kilpailujen järjestäjänä toimi Hämeenlinnan Tarmo. Osanottajia kilpailuun oli 12, jotka juoksivat kaikki maaliin saakka. Miehissä Suomen mestaruuden voitti viime vuoden tavoin Albin Stenroos ja joukkuekilpailussa mestaruuden voitti Helsingin Kisa-Veikot. Kilpailun matka oli 8,7 km mittainen, ja se juostiin kahtena lenkkinä. 
Mitalistit.
Lähteet:
Fidžin kansalaisuus

Fidžin kansalaisuus on laillinen suhde yksittäisen henkilön ja Fidžin tasavallan välillä. Maassa noudatetaan pääsääntöisesti ius soli -periaatetta.
Kansalaisuuden saaminen syntymällä.
Syntyperäisiä Fidžin kansalaisia ovat sellaiset henkilöt, jotka ovat syntyneet Fidžin maaperällä (poikkeuksena ulkomaalaiset diplomaatit). Myös Fidžin alueelta löytyneet löytölapset lasketaan syntyperäisiksi fidžiläisiksi, mikäli vanhempien kansalaisuudesta ei ole tietoa. Mikäli lapsi syntyy ulkomailla, kansalaisuuden voi siirtää vanhemmalta rekisteröimällä sen Fidžin viranomaisten kanssa ennen lapsen 18. syntymäpäivää.
Ius soli -periaatetta ei noudatettu vuosina 1990–1997.
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella.
Hakemuksen perusteella Fidžin kansalaisuuden voi saada, mikäli henkilö täyttää seuraavat ehdot:
Vaadittuun asumisaikaan ei lasketa mukaan sellaisia ajanjaksoja, jolloin henkilö on oleskellut Fidžillä opiskelijaviisumilla tai turistina. Fidžin kansalaisen kanssa naimisissa oleva ulkomaalainen voi rekisteröityä maan kansalaiseksi asuttuaan maassa vähintään kolme vuotta viimeisen viiden vuoden aikana.
Kaksoiskansalaisuus ja kansalaisuuden menettäminen.
Fidži sallii kaksoiskansalaisuuden. Henkilöt, jotka ovat aikaisemmin menettäneet Fidžin kansalaisuutensa otettuaan vastaan jonkun toisen maan kansalaisuuden, voivat saada Fidžin kansalaisuutensa takaisin hakemuksella.
Fidžin kansalaiset voivat luopua kansalaisuudestaan, mikäli heillä on jonkun toisen maan kansalaisuus. Kansalaisuus voidaan poistaa sellaisilta henkilöiltä, jotka ovat osoittaneet epäuskollisuutta valtiota vastaan tai saaneet kansalaisuutensa vilpillisesti.
Lyndon Byers

Lyndon Byers (29. helmikuuta 1964 – 4. heinäkuuta 2025) oli kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelasi valtaosin vasempana laitahyökkääjänä. Hän oli Boston Bruinsin 1. kierroksen varaus vuonna 1982. Hän pelasi Bostonissa yhdeksän kauden ajan ennen kuin teki vapaana pelaajana sopimuksen San Jose Sharksin kanssa ennen kautta 1992–1993. San Josessa pelejä kertyi 18 kappaletta. Yhden kauden jälkeen hän pelasi vielä kaksi kautta IHL:ssa ennen kuin päätti uransa. Byers tunnettiin varsin kovaotteisena pelaajana vaikka ei ollutkaan varsinainen tappelija. Bostonissa hän merkkautti kahdesti yli 200 minuuttia jäähyjä ja kolmasti yli 100 minuuttia.
Uransa jälkeen Byers toimi radiotoimittajana.
Skuldelev

Skuldelev on taajama Frederikssundin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 840 asukasta vuoden 2025 alussa.
Slangerup

Slangerup on taajama Frederikssundin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 6 933 asukasta vuoden 2025 alussa.
Vuosina 1970–2006 Slangerup oli samannimisen kunnan hallinnollinen keskus.
Lars Hertervig

Lars Hertervig (1830 Tysvær – 1902 Stavanger) oli norjalainen taidemaalari.
Hertervig syntyi kveekariperheeseen ja varttui Borgøyn saarella. Hän sai kotimaassaan opetusta muiden muassa Johannes Flintoelta ja Joachim Frichiltä. 1850-luvun alkupuolella Hertervig lähti Düsseldorfiin, jossa hän opiskeli taideakatemiassa Hans Guden johdolla. Hertervig päätyi nuorena psykiatriseen Gaustadin sairaalaan, mutta hänet kirjattiin ulos “parantumattomasti sairaana”. Hänellä todettiin “melankolia” ja “dementia”, joilla siihen aikaan saatettiin viitata masennukseen ja skitsofreniaan. Sairaalasta ulos kirjaamisensa jälkeen Hertervig vietti loppuelämänsä synnyinsaarellaan ja Stavangerissa.
Hertervig teki maisemamaalauksia, jotka eivät olleet yhtä realistisia kuin kansallisromantiikalle oli tyypillistä. Teoksia on kuvailtu unenomaisiksi ja tunnelmaltaan mystisiksi. Hertervigin työ vaikutti muiden muassa Rolf Neschiin, Frans Widerbergiin ja Per Kirkebyyn. Jon Fosse kirjoitti hänestä romaanin.
Store Rørbæk

Store Rørbæk on taajama Frederikssundin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 573 asukasta vuoden 2025 alussa.
Sønderby

Sønderby on taajama Frederikssundin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 268 asukasta vuoden 2025 alussa.
Vellerup

Vellerup on taajama Frederikssundin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 482 asukasta vuoden 2025 alussa.
Venslev

Venslev on taajama Frederikssundin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 229 asukasta vuoden 2025 alussa.
Farum

Farum on taajama Furesøn kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 20 369 asukasta vuoden 2025 alussa.
Farum oli vuoteen 2007 samannimisen kunnan hallinnollinen keskus.
Kirke Værløse

Kirke Værløse on taajama Furesøn kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 983 asukasta vuoden 2025 alussa.
Laanshøj

Laanshøj on taajama Furesøn kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 957 asukasta vuoden 2025 alussa.
Værløse

Værløse on taajama Furesøn kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 13 200 asukasta vuoden 2025 alussa.
Condette

Condette on kunta Pohjois-Ranskassa Pas-de-Calais'n departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 11 kilometriä Boulogne-sur-Merin kaupungista etelään.
Kunnan nähtävyys on linna Chateau d'Hardelot. Kivilinnan rakennutti 1200-luvulla Boulognen kreivi Philippe Hurepel osana rannikkolinnoitushanketta Ranskan, Englannin ja Flanderin torjumiseksi. Linna oli tuolloin monikulmainen linnoitettu alue, joka koostui kymmenestä tornista, joita yhdistivät korkeat muurit. Puolustustehtävänsä lisäksi linna oli myös loma-asunto, jossa Boulognen kreivit asuivat, metsästivät ja juhlivat. 1400-luvulla Picardie ja Opaalirannikko liitettiin Ranskan kuningaskuntaan. Hardelot’n linnasta tuli tuolloin kuninkaallinen linnoitus.
Vuonna 1615 katolinen valtionhoitaja Maria de’ Medici, nuoren Ludvig XIII:n äiti, lähetti suosikkinsa Ancren markiisin Concino Concinin piirittämään protestanttiseen läänitysalueeseen kuuluvaa Hardelot’n linnaa. Valtionhallitsija määräsi linnan purettavaksi.
Vuonna 1791 entinen linnoitus myytiin kansallisomaisuutena pariisilaisille lakimiehille, jotka vuokrasivat sen paikallisille maanviljelijöille. Vuonna 1848 linnan osti englantilainen eläkkeellä oleva teollisuusmies Sir John Hare, jolla oli intohimo historiaan ja antiikkiin. Hän purki maatilan rakennukset, suoritti laajoja arkeologisia kaivauksia ja rakensi keskiaikaisen linnoituksen vanhan tornin uudelleen vuonna 1855. Vuonna 1865 rauniot osti lontoolainen Henry Guy. Hänellä oli hyvin erilainen visio kuin edeltäjällään. Hän rakennutti raunioille nykyisen linnan.
Vuonna 1897 linna myytiin englantilainen teollisuusmies John Whitleylle. Hän oli Le Touquet-Paris-Plagen merenrantakohteen perustajajäsen. Hänen uutena tavoitteenaan oli rakentaa uusi Hardelot-Plagen merenrantakohde linnan läheisyyteen, ja linnasta tulisi lomakohteen seuraelämän keskus. Lupaavan kehityksen jälkeen merenrantakohde luovutettiin Britannian armeijalle vuonna 1914. Sodan jälkeen lomakohteelle ei ollut enää asiakkaita, ja se lakkautettiin vuonna 1922.
Vuonna 1986 Condette'n kunta osti linnan vapaa-ajan tapahtumien järjestämistä varten. Kattorakenteessa ja seinissä havaittiin lahoa, minkä vuoksi kunnan oli suljettava alue kokonaan vuonna 1994. Linnan hallinta annettiin Pas-de-Calais'n departementille. Laajojen remonttien jälkeen linna avautui Entente Cordiale -kulttuurikeskuksena vuonna 2009.
WOZ – Die Wochenzeitung

WOZ – Die Wochenzeitung on sveitsiläinen vuonna 1981 perustettu yhteiskunnallinen viikkolehti. Se ilmestyy torstaisin ja on linjaltaan vasemmistolainen.
Le Courrier

Le Courrier on sveitsiläinen vuonna 1868 perustettu sanomalehti, jonka toimitus on Genevessä. Se ilmestyy päivittäin ja on linjaltaan vasemmistolainen.
Mokilin kieli

Mokil (omakielinen nimi: "Mwoakilloa") on mikronesialainen kieli, jota puhutaan pääsääntöisesti Mikronesian federaation Pohnpein osavaltiossa sekä siihen kuuluvalla Mwoakilloan atollilla. Lisäksi Yhdysvalloissa asuu pieni joukko puhujia. Vuonna 2010 kielellä arvioitiin olevan 1 050 puhujaa. 
Mokilin katsotaan olevan uhanalainen ja sen lähimmät sukulaiskielet ovat muun muassa pohnpei ja pingelap. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattua, tai sen osia, ei ole käännetty mokiliksi, mutta käännöstyö on aloitettu.
Fonologia.
Konsonantit.
Lähde:
Vokaalit.
Lähde:
Sanasto ja kielioppi.
Lukusanat 1–10 mokiliksi (lukusanat 1–9 muuttuvat sen mukaan, mitä lasketaan):
Red Byrd

Red Byrd on brittiläinen vokaalimusiikin kokoonpano, jonka perustivat John Potter ja Richard Wistreich. Vaikka perustajien tausta on vanhassa musiikissa, kokoonpano on myös kantaesittänyt uusia teoksia ja tehnyt genrerajat ylittävää yhteistyötä.
Red Byrd piti ensimmäisen konserttinsa Musikfest Bremenissä vuonna 1989. Tuolloin se esitti Claudio Monteverdin, Frank Martinin, John Paul Jonesin ja Harvey Broughin musiikkia Tragicomedia-kokoonpanon soittaessa periodisoittimia ja sähkökitaroita. Red Byrd kiersi Britanniassa vuosina 1990–1991. Sittemmin se on esiintynyt Kanadassa, Irlannissa, Ranskassa, Belgiassa, Alankomaissa, Saksassa, Itävallassa, Italiassa ja Suomessa. Vuonna 1993 Red Byrd kantaesitti Tampereen sävelessä Ivan Moodyn teoksen "Passion &amp; Resurrection". Vuonna 1999 se kantaesitti niinikään Tampereen sävelen tilaaman teoksen "Remembered Earth", jonka sävelsi Barry Guy. Lisäksi Red Byrd on kantaesittänyt muun muassa Thea Musgraven teoksen "Wild Winter" The Lichfield Festivalilla.
Red Byrd on pitänyt yhteisiä konsertteja Trio Mediævalin kanssa. Red Byrd sai Diapason d’Orin Leoninuksen teosten levytyksestään.
Pouonon ritarikunta

Pouonon ritarikunta () on tongalainen ritarikunta, joka perustettiin 1. kesäkuuta 1899 kuningas Tupou II:n käskystä. Ritarikunnan nimi on viittaus pyhänä pidettyyn paikkaan jossa mm. vuonna 1845 kuningaskunta pyhitettiin Jumalalle. Ritarikunta perustuu löyhästi preussilaiseen Mustan kotkan ritarikuntaan. Sitä jaetaan lähtökohtaisesti Tongan kuningasperheen jäsenille, mutta myös ulkomaalaisille valtionpäämiehille. Tongan kuningas on ritarikunnan suurmestari.
Ritarikuntaa jaetaan kahdessa luokassa ja sen nauha on punainen kermanvalkoisilla raidoilla:
178 Belisana

178 Belisana (A877 VB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,36 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,56 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään S-luokkaa.
179 Klytaemnestra

179 Klytaemnestra (A877 VC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,65 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,30 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään S- tai Sk-luokkaa (SMASSII).
Brooksin piirikunta (Texas)

Brooksin piirikunta () on Yhdysvaltojen Texasin osavaltion eteläosassa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 7 076 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Falfurriasin kaupunki. Piirikunta on perustettu vuonna 1911, ja se on nimetty texasilaisen poliitikon ja Texas Rangerin James Brooksin mukaan.
Väestö.
Vuoden 2020 väestönlaskennassa Brooksin piirikunnan asukasluku oli 7 076. Asukkaista valkoisia oli 41,2 %, aasialaisia 0,4 %, mustia 0,4 % ja alkuperäisasukkaita 0,3 %. Asukkaista 10,9 % kuului johonkin muuhun rotuun ja 46,8 % kuului kahteen tai useampaan rotuun. 88,2 % oli hispaanoja tai latinoita mistä tahansa rodusta. 69,2 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 8,0 % oli syntynyt ulkomailla.
Laittomien maahanmuuttajien kuolemat.
Brooksin piirikunta on merkittävä läpikulkureitti pohjoiseen Meksikon ja Yhdysvaltain rajan laittomasti ylittäville maahanmuuttajille, ja Brooksin piirikunnassa kuolee enemmän laittomia maahanmuuttajia kuin missään muussa piirikunnassa. Välttääkseen piirikunnassa sijaitsevan rajavartiolaitoksen tarkastuspisteen monet maahanmuuttajat alkavat patikoimaan yli 60 kilometriä maastossa, ja matkan aikana moni kuolee janoon.
180 Garumna

180 Garumna (A878 BA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,26 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,18 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään S- tai Sq-luokkaa (SMASSII).
181 Eucharis

181 Eucharis (A878 CB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,48 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,78 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään S- tai Xk-luokkaa (SMASSII).
183 Istria

183 Istria (A878 CD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,82 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,77 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään S-luokkaa.
193 Ambrosia

193 Ambrosia (A879 DB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,82 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,37 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
198 Ampella

198 Ampella (A879 LA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,90 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,02 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään S-luokkaa.
199 Byblis

199 Byblis (A879 NA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,58 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,74 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
752 Sulamitis

752 Sulamitis (A913 HG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,28 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,65 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
623 Chimaera

623 Chimaera (A907 BC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,19 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,74 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Saharan vihreä muuri

Saharan vihreä muuri (, ) on Afrikan unionin vuonna 2007 käynnistämä hanke, jonka on tarkoitus rakentaa 15 kilometriä leveä ja lähes 8000 kilometriä pitkä viljelyskelpoinen metsäalue, ikään kuin muuri Saharan aavikon ja Sahelin savannin rajamaille. Hedelmällisen muurin on tarkoitus ylettyä Senegalin pääkaupunki Dakarista Afrikan sarvessa sijaitsevaan Djiboutiin asti. 
Hankkeen taustalla on Saharan aavikon leviäminen etelään, joka tekisi jo valmiiksi rutiköyhässä paikassa ajan saatossa maataloudesta ja elämisestä sillä alueella mahdotonta. Tutkijat ehdottivat laajan puumuurin rakentamista jo 1970-luvulla huomatessaan Sahelin pohjoisosien kuivumisen. Afrikan unioni käynnisti vuonna 2007 hankkeen 11 valtion kesken: Burkina Faso, Tšad, Djibouti, Eritrea, Etiopia, Mali, Mauritania, Niger, Nigeria, Senegal, ja Sudan.
Maailman ympäristörahasto lupasi lahjoittaa avuksi 84 miljoonaa euroa. Ranskassa 11. tammikuuta 2021 järjestetyssä One Planet -huippukokouksessa päätettiin jopa 16 miljardin euron lisätuen myöntämisestä hankkeelle. Suunnitelmien mukaan hankkeen on määrä valmistua vuoteen 2030 mennessä, jolloin se peittäisi yli 100 miljoonaa hehtaaria karua aavikkoa, sitoisi 250 miljoonaa tonnia hiilidioksidia hiilensidonnalla ja loisi 10 miljoonaa uutta työpaikkaa. Muuria onkin kutsuttu maailman suurimmaksi ”eläväksi rakenteeksi”. 
Hankkeen koordinaattori Paul Elvis Tangem kertoi, että jos muuri halutaan valmiiksi vuonna 2030, niin tarvitaan ainakin 50 miljardia Yhdysvaltain dollaria, mutta tammikuussa 2023 annetun rahan määrä oli vasta 27 miljardia dollaria. 2020-luvulla hankkeeseen kuuluu jo yli 20 valtiota ja kesäkuuhun 2024 mennessä 25 miljoonaa hehtaaria maata on elvytetty, 26,4 miljoonaa puuta istutettu ja ainakin 350 000 työpaikkaa luotu. Kehitys on hidasta rahanpuutteen ja konfliktien vuoksi, esimerkiksi Burkina Fasossa tapahtui vuonna 2022 verinen MPSR-sotilasjuntan tekemä vallankaappaus.
313 Chaldaea

313 Chaldaea (A891 QB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,94 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,81 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään C-luokkaa Tholenin luokituksessa.
363 Padua

363 Padua (A893 FD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,55 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,95 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään XC- tai X-luokkaa (SMASSII).
Asteroidi on nimetty Venetsian lähistöllä sijaitsevan Padovan kaupungin mukaan.
780 Armenia

780 Armenia (A914 BJ) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,81 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,41 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
480 Hansa

480 Hansa (A901 KB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,53 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,77 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
369 Aeria

369 Aeria (A893 NA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,39 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,91 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1128 Astrid

1128 Astrid (1929 EB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,66 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,91 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
847 Agnia

847 Agnia (A915 RP) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,52 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,05 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
396 Aeolia

396 Aeolia (A894 XA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,30 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,18 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
329 Svea

329 Svea (A892 FG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,41 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,54 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
331 Etheridgea

331 Etheridgea (A892 GA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,74 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,32 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
410 Chloris

410 Chloris (A896 AC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,07 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,38 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
490 Veritas

490 Veritas (A902 RE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,89 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,46 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään C- tai Ch-luokkaa (SMASSII).
Asteroidi luokitellaan Veritas-ryhmään, joka on saanut sen mukaan nimensä, mutta törmäysmallinnuksen mukaan 490 Veritas ei ole ryhmän "aito" jäsen vaan "tunkeilija". Ryhmä on muodostunut noin miljoonaa vuotta sitten. Ryhmän kappaleiden arvioidaan olevan tulosta suuremman kohteen törmäyksestä.
569 Misa

569 Misa (A905 OE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,18 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,13 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään C- tai Cg-luokkaa (SMASSII).
606 Brangane

606 Brangane (A906 SK) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,01 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,16 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
668 Dora

668 Dora (A908 OH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,14 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,45 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1644 Rafita

1644 Rafita (1935 YA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,15 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,95 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
322 Phaeo

322 Phaeo (A891 WB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,10 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,46 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään X-luokkaa.
618 Elfriede

618 Elfriede (A906 UM) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,97 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,41 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
293 Brasilia

293 Brasilia (A890 KA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,57 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,16 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
702 Alauda

702 Alauda (A910 OA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 3,14 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,25 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidilla on läpimitaltaan kilometrinen kiertolainen, joka on löydetty vuonna 2007.
423 Diotima

423 Diotima (A896 XA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,96 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,17 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään C-luokkaa.
451 Patientia

451 Patientia (A899 XA) on hyvin suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,85 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,28 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
532 Herculina

532 Herculina (A904 HE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,27 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,27 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään S-luokkaa.
(120178) 2003 OP32

(120178) 2003 OP32 on Haumea-ryhmään kuuluva transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 38,91 astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään 47,97 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Pyörähdysaika akselin ympäri on .