Jauholammi

Jauholammi on Uudellamaalla Hyvinkäällä Kuumolan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Jauholammi on 350 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,3 hehtaaria. Se on muodostunut kallioisten mäkien väliseen painaumaan, jota on otettu osittain viljelyyn. Useimmat mäet kohoavat 26 metrin korkeuteen lammen vedenpinnasta. Yksi mäistä on aivan lammen rannassa ja sen jyrkänteet putoavat rantaviivan lähelle. Lammen syvyys on noin 6,0 metriä. Sillä on kartan mukaan kaakkoiskulmassa pieni saari ja sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä. Puolet lammen rannoista ovat viljeltyjä ja kaakkoisessa rannassa on suoreunainen vyöhyke. Muuten rannat ovat metsämaata. Jauholammen maatila sijaitsee peltojen takana koillisessa ja Koivumäen tila lännessä. Lammen rannoilta on lohkottu tontteja vapaa-ajan asunnoille, joita on rakennettu kaksi. Lounaassa on mäen päälläkin asunto. Kaikille asunnoille johtaa tiet Hyvinkäältä Kytäjälle johtavalta yhdystieltä 1361.
Luontoarvoja.
Vedenlaatu.
Jauholammin vedenlaatua on seurattu viime vuosina kuuden vuoden välein osana Hyvinkään pintavesien seurantaa. Jauholammi on lievästi samea, ruskeavetinen lampi, jonka vedenväri oli vuosina 2007 ja 2019 70 mg Pt/l. Veden näkösyvyys oli seurantakesinä 1,1–1,4 metriä, mikä on huonompi tulos kuin vuoden 1998 1,8 metriä. Lampi lämpötilakerrostuu talvella ja kesällä. Kesällä alusvesi menee hapettomaksi, vaikka näin ei käy talvella. Seuraavat tiedot on luettu selostuksen kuvaajasta. Kokonaisfosforipitoisuus on vaihdellut vuosina 1997–2019 noin 11–15 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja kokonaistyppipitoisuus välillä noin 450–970 μg/l. Suuret typen arvot sattuvat aina talvelle. Lammessa levien klorofylli a-pitoisuus on vaihdellut viime vuosina 8–20 µg/l, eli niiden arvot osoittavat reheviä kasvuolosuhteita. Sinilevien eli syanobakteerien esiintymisestä ei ole jatkuvia havaintoja. Veden hygieeninen laatu oli vuosina 2013 ja 2019 hyvä ja vesi oli siten virkistyskäyttöön sopivaa.
Muuta.
Vuoden 2018 lintuselvityksessä lampi mainittiin pariin otteeseen. Sen mukaan lammen rantakasvillisuus on rehevää ja rantaniityillä pidetään lampaita. Lammessa elää vesilinnuista laulujoutsen, heinäsorsa ja telkkä. Erään tiedon mukaan kuusipeurat käyttävät järveä suojanaan ilvestä vastaan, jolloin jäälle kertyy runsaasti ulostetta.
Vesistösuhteet.
Jauholammi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueella (21.03), jonka Kytäjoen alaosan alueeseen (21.031) lampi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on noin 80 hehtaaria. Lampeen on johdettu kolmelta suunnalta metsäojat. Sen laskuoja alkaa kaakkoisrannasta. Oja virtaa mäkien välisen laakson kautta Mätälammin suolle, jossa oja yhtyy Mätälammin laskuojaan. Tämä yhtyy etelämpänä Kytäjokeen. Jauholammin vedenpinnan korkeus on 94,2 metriä mpy (N2000).
Historiaa.
Keihäsjokea perattaessa löytyi sieltä kivikirves ja ruuhi, joka hajosi nostettaessa ylös. Myös Kytäjoesta, Paattisuolta ja Jauholammista on kaikista löytynyt 1930-luvulla ruuhi.
Vuoden 1960 peruskartassa on lammen pohjoispuoliskon rannat viljeltyjä. Länsipuolella on asuttu tila Koivumäki, itäpuolella järven päätila Jauholampi ja eteläpuolella on yksinäinen talo. Jokaiseen taloon tulee autotie. Jauholammen maatilalla on otettu viljelyyn saaren puoleiset rannat, mutta vuoden 1983 kartassa ne on metsitetty. Tämän jälkeen on metsät ja rannat palstoitettu ja palstoille on rakennettu useita asuntoja.