ICOMOS Suomi

ICOMOSin Suomen osasto ry (myöh. ICOMOS Suomi) on kulttuuriperintöalan asiantuntijajärjestö, joka vaalii kulttuuriperintöä aineellisine ja aineettomine ominaisuuksineen. 
ICOMOS Suomi on kansainvälisen ICOMOSin kansallinen osasto. ICOMOS Suomi edistää kulttuuriympäristöjen, rakennusten ja sisätilojen, kiinteiden muinaisjäännösten ja kulttuurimaisemien, puistojen ja puutarhojen säilyttämistä, hoitoa ja restaurointia sekä alan koulutusta.
Yhdistys välittää jäsenilleen tietoa alan ajankohtaisista kysymyksistä kääntämällä ja levittämällä tietoa kansainvälisen ICOMOSin hyväksymistä julkilausumista ja kannanotoista sekä tarjoaa mahdollisuuksia solmia asiantuntijayhteyksiä kansainvälisiin asiantuntijaverkostoihin ja tieteellisiin komiteoihin. Lisäksi se järjestää suojelun ja restauroinnin ajankohtaisiin kysymyksiin liittyviä kansallisia ja kansainvälisiä seminaareja kutsumalla mm. ulkolaisia asiantuntijoita. 
Kokoukset, seminaarit, jäsentiedotteet ja julkaisut ovat merkittävä kanava keskustelulle kulttuuriympäristöjen suojelusta, restauroinnin teoriasta ja käytännön toteutuksista. Yhdistys toimittaa myös jäsentiedotteita ja julkaisuja.
ICOMOS Suomi on aktiivinen kansainvälisen ICOMOSin suuntaan osallistumalla vuosittaisiin yleiskokouksiin (Annual General Assembly) ja joka kolmas vuosi järjestettäviin laajempiin yleiskokouksiin (General Assembly). Jäsenet voivat asettua ehdolle kansainvälisen ICOMOSin hallinnollisiin elimiin kuten hallitukseen (Board) ja muihin luottamustoimiin. Yhdistyksen puheenjohtaja on neuvoa antavan komitean (Advisory Committee) jäsen. Osaston jäseniä osallistuu asiantuntijoina ICOMOSin maailmanperintötyöhön.
ICOMOS Suomella on kansainvälistä yhteistyötä Pohjoismaiden sekä Baltian maiden ja Venäjän kanssa. Osasto kuuluu ICOMOSin Eurooppa-ryhmään (Europe Group). Kotimaassa yhteistyökumppaneita ovat kulttuuriperintöalan järjestöt ja toimijat. Yhdistys on Tieteellisten Seurain valtuuskunnan jäsen.
ICOMOS Suomi perii jäsenmaksua jäseniltään, josta osa menee kansainvälisen ICOMOSin toimintaan. Yhdistys saa tukea opetus- ja kulttuuriministeriöltä. ICOMOS Suomella oli 2024 alussa 164 jäsentä.
Nimi.
Yhdistyksen nimi on ICOMOSin Suomen osasto ry, ruotsiksi ICOMOS Finlands nationalkommitté r.f., englanniksi vaihtoehtoisesti joko National Committee of the International Council on Monuments and Sites in Finland tai ICOMOS Finland. Yhdistyksen nimi lyhennetään usein muotoon ICOMOS Suomi ja ruotsiksi ICOMOS Finland.
Yhdistyksen historia.
ICOMOS Suomen toiminta käynnistyi vuonna 1967 opetusministeriön alaisuudessa toimivan Suomen Unesco-toimikunnan aloitteesta, kaksi vuotta kansainvälisen ICOMOSin Varsovassa 1965 pidetyn perustamisen jälkeen. Perustamista edelsi UNESCOn vuonna 1964 julistama kansainvälinen kulttuurimuistomerkkien vuosi, jonka yhteydessä järjestettiin kansainvälinen rakennusperintöalan kongressi Venetsiassa. Kongressi hyväksyi julkilausuman kansainvälisen ICOMOSin perustamiseksi ja ns. Venetsian julistuksen kansainväliseksi toimintaohjeeksi, jonka ICOMOS otti perusasiakirjakseen. Suomella oli edustaja tai tarkkailija sekä Venetsian kokouksessa että ICOMOSin perustamiskokouksessa Varsovassa 1965 ja sen jälkeen pidetyssä ensimmäisessä yleiskokouksessa Krakovassa. Yleiskokous valitsi ICOMOSin pääpaikaksi Pariisin.
ICOMOS Suomi toimi itsenäisenä yhdistyksenä vuoteen 1977 asti, jolloin se liitettiin Rakennustaiteen seuraan. Seurassa oli 15-henkinen ICOMOS-toimikunta, jolla oli edustus Rakennustaiteen Seuran hallituksessa. Toimikunta hoiti suhteita kansainväliseen ICOMOSiin ja sen edustajat osallistuivat ICOMOSin kokouksiin ja konferensseihin. Osaston jäseniä on alkuajoista lähtien ollut mukana ICOMOSin hallinnossa toimeenpanevassa komiteassa, hallituksessa ja pääsihteerin tehtävässä.
ICOMOS Suomi erosi Rakennustaiteen Seurasta vuonna 1988 järjestäytyen uudelleen omaksi rekisteröidyksi yhdistykseksi vuonna 1990.
ICOMOS Suomi on osallistunut kansainvälisen ICOMOSin toimintaan antamalla selostuksia tai lausuntoja Suomen rakennussuojelun ja restauroinnin tilasta sekä osallistumalla yleiskokouksiin ja kansainvälisiin konferensseihin. Ajankohtaisia teemoja olivat alkuaikoina mm. historiallisten keskusten suojeleminen ja uusiminen, monumenttien suojelu ja matkailun kehittäminen sekä vanhojen kaupunkien liikenneongelmat. Teemat olivat maailmanlaajuisesti ajankohtaiset liittyen voimakkaaseen kaupungistumiseen ja liikenteen lisääntymiseen. Tässä tilanteessa sekä historiallisten kokonaisuuksien säilyttämiseen että kohteiden kunnostamiseen liittyvät kysymykset nousivat vahvasti esille.
Ruotsin ICOMOSin alulle panema ”Den Nordiska Trästaden”-projekti oli keskeinen ICOMOS Suomen toiminnassa 1970-luvun alussa. Hankkeen toteuttamiseksi kehitettiin yhteistyötä yliopistojen ja teknisten korkeakoulujen kanssa. Alueellisia yhteistyöhankkeita on ollut myös muilla Suomen lähialueilla. 
ICOMOS Suomi on ollut aktiivinen osallistumalla ICOMOSin tieteellisten komiteoiden toimintaan. Suomessa on järjestetty tieteellisten komiteoiden kokouksia ja seminaareja mm. kansanrakentamisen komitea, koulutuskomitea, laki-, talous- ja hallintokomitea, yhteinen kulttuuriperintö -komitea, kaupunkikomitea,1900-luvun kulttuuriperintökomitea. ICOMOS on myös järjestänyt Suomessa 1900-luvun kulttuuriperinnön suojelun työpajan ja hallituksensa kokouksen. Kansainvälisten seminaarien tulokset on julkaistu.
ICOMOS Suomi on viettänyt kansainvälistä Monumenttipäivää (IDMS 18.4.) vuodesta1986 lähtien keskustelutilaisuuksin ja seminaarein ajankohtaisista aiheista.
Organisaatio.
ICOMOSin Suomen osaston toimielimiä ovat yhdistyksen kokous ja yhdistyksen hallitus. Hallitus muodostuu vuosittain valittavasta puheenjohtajasta sekä kahdeksasta jäsenestä. Hallitus valitaan vuosittain tammi-maaliskuun aikana. Yhdistyksen hallitus voi perustaa työryhmiä (kuten maailmanperintötyöryhmä).
Yhdistyksen jäseniä ovat henkilöjäsenet, kunniajäsenet, yhteisöjäsenet sekä kannattajajäsenet ja opiskelijajäsenet.  Kunniajäsenet hyväksyy yhdistyksen kokous, muut jäsenet yhdistyksen hallitus. Henkilö-, yhteisö- ja kunniajäsenet ovat samalla kansainvälisen ICOMOSin jäseniä.
Yhdistyksen jäsenet noudattavat ICOMOSin yleiskokouksen ja hallituksen sekä oman yhdistyksen kokouksen ja hallituksen päätöksiä. Jäsenet sitoutuvat noudattamaan järjestön eettisiä periaatteita (ICOMOS Ethical Principles).
Kaikilla ICOMOSin jäsenillä on oikeus osallistua vuosittain järjestettävään ICOMOSin yleiskokoukseen samoin kuin joka kolmas vuosi järjestettävään laajemmat päätösoikeudet omaavaan yleiskokoukseen ja heitä voidaan nimetä kokouksissa äänivaltaisiksi tietyin, kansainvälisen ICOMOSin säännöissä määrätyin edellytyksin.
Tieteelliset komiteat.
ICOMOSin Suomen osasto osallistuu kansainvälisen ICOMOSin tieteellisten komiteoiden ja työryhmien toimintaan valitsemalla keskuudestaan edustajia niihin. Vuonna 2024 ICOMOSilla oli 31 kansainvälistä tieteellistä komiteaa. Niiden jäsenyyttä voi hakea lisäksi suoraan komitealta. Tavoitteena on, että kaikki aiheesta kiinnostuneet ICOMOSin jäsenet voivat osallistua komiteoiden työskentelyyn.
ICOMOSilla on neljä kansainvälistä työryhmää - mm. ihmisoikeuksien, ilmastonmuutoksen ja riskeihin varautumisen aloilla - joissa Suomen ICOMOSilla on myös jäseniä.
Julkaisutoiminta.
ICOMOS Suomi julkaisee kulttuuri- ja rakennusperintöalaan liittyvää tieteellistä kirjallisuutta. 
Seuran julkaisemat tieteelliset julkaisut
Yhdistyksen julkaisemat tieteelliset sarjat
Jäsentiedotteet:
ICOMOSin Suomen osaston ja yhteistyökumppanien julkaisema VERNADOC-sarja":"