Uskonto Porissa

Tämä artikkeli käsittelee Porin uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Porin kaupungissa 68,3 prosenttia asukkaista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 1,9 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 29,9 prosenttia väestöstä. 
Historia.
Luterilainen aika.
Pori syntyi vuonna 1558, kun Ulvilan kaupunki siirrettiin nykyiselle Björneborgin eli entisen kuninkaankartanon paikalle. Kaupunki sai privilegionsa vuonna 1564. Itsenäisenä kirkkoherrakuntana Pori oli toimi jo vuosina 1584–1602. Poriin kuuluu Ulvilasta vuonna 1604 erotettu Reposaaren satama-alue, joka muodostettiin rukoushuonekunnaksi 1876.
Uskonnollisen vapauden aika.
Uskonnollinen vapaus lisääntyi vuonna 1869, kun vapaan seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti kumottiin. Vuonna 1889 sallittiin myös siirtyminen pois luterilaisesta kirkosta. Baptistien vaikutus alkoi Porissa 1870-luvulla Hans Elmgrenin kautta. Varsinainen Porin baptistiseurakunta perustettiin vuonna 1897, mutta seurakunta hiipui jo 1900-luvun alussa. Metodismin vaikutus Porissa alkoi 1880-luvun puolivälissä Johan Wilhelm Häggmanin työn kautta. Vuonna 1887 Poriin perustettiin maan ensimmäinen suomenkielinen metodistiseurakunta. Vapaakirkollinen liike vaikutti Porissa vuodesta 1898 lähtien. Toiminta vakiintui seuraavana vuonna kun Porin vapaaseurakunta perustettiin Otto Kaipaisen työn kautta.
Pori kuului Ulvilan kirkkoherrakuntaan vuoteen 1877, mutta pääsi eroamaan Ulvilasta vasta 1919 ja sai ensimmäisen oman pappinsa 1922. Porin kaupunki- ja maaseurakunta toimi yhteen, vaikka se olikin kunnallisesti erillään vuoteen 1967 saakka. Mäntyluoto ja Yyteri liitettiin vuonna 1911 ja Uniluoto vuonna 1912 maaseurakunnasta kaupunkiin. Reposaari erotettiin emäseurakunnaksi vuonna 1929. Ulvilasta liitettiin Mäntyluoto ja Toejoen alue vuonna 1942.
Toisen maailmansodan jälkeen.
Maaseurakunnasta liitettiin Poriin vuonna 1954 Ruosniemen, Hyvelän, Uus-Aittaluodon ja Vähärauman kylät sekä osia Tuorniemen ja Pietniemen kyistä. Vuonna 1959 Porin kaupunki- ja maaseurakunta päätettiin jakaa neljään eri seurakuntaan: Keski-Porin seurakuntaan, Porin Teljän seurakuntaan, Länsi-Porin seurakuntaan sekä Pihlavan seurakuntaan. Vuonna 1961 toteutuivat Länsi-Porin ja Pihlavan seurakunnat ja jäljelle jääneestä tuli kaksikielinen Keski-Pori. Teljän seurakunta erosi Keski-Porissta vuonna 1966. Vuonna 1972 Ahalaisten seurakunta liitettiin Porin kaupunkiin ja seurakunta muutettiin yhdeksi Porin seurakunnista. Reposaaren seurakunta oli kuudes Porin seurakuntayhtymän seurakunnista.
Protestantismi.
Luterilaisuus.
Evankelis-luterilainen kirkko.
Porissa toimii viisi evankelis-luterilaista seurakuntaa, jotka kuuluvat Turun arkkihiippakunnan alaiseen Porin rovastikuntaan. Porissa toimivia seurakuntia ovat Keski-Porin seurakunta, Länsi-Porin seurakunta, Meri-Porin seurakunta, Noormarkun seurakunta sekä Porin Teljän seurakunta. Nämä seurakunnat muodostavat yhdessä Porin seurakuntayhtymän. 
Herätysliikkeet.
Herätysliikkeistä Satakunnan seudulla vaikuttaa erityisesti rukoilevaisuus. Pori kuuluu Länsi-Suomen Rukoilevaisten yhdistyksen ydinalueeseen. Rukoilevaisuuden rinnalla Porissa toimii evankelinen herätysliike. Näillä liikkeillä on Porissa suhteellisen voimakas kannatus. Myös viidennellä herätysliikkeellä on kannatusta Porissa. Evankelisen herätysliikkeen piirissä toimiva Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen messuyhteisö kokoontuu Porissa Väinölän kirkossa. Viidennen herätysliikkeen piirissä Pori toimii Satakunnan Kansanlähetyksen keskuspaikkana. Kansanlähetyksellä on Porissa oma Lähetyskoti.
Porissa toimii myös useita lestadiolaissuuntia. Vanhoillislestadiolaisuuden piirissä Porissa toimii Porin rauhanyhdistys. Esikoislestadiolaisuuden piirissä Lahdessa toimivat Esikoislestadiolaiset, jonka rukoushuone sijaitsee Koivistonpuistikolla, sekä Esikoisten paikallisyhdistys. Herännäisyyden piirissä Porissa toimii Herättäjä-Yhdistyksen paikallisosasto.
Muut luterilaiset kirkot.
Suomen evankelisluterilaisella lähetyshiippakunnalla on Porissa Sakkeuksen seurakunta.
Helluntaiherätys.
Helluntaiherätys saapui Satakuntaan 1920-luvulla. Satakunnan apostoliksi kutsuttu Eino Heinonen toimi voimakkaasti Porissa vuonna 1929. Ensimmäisenä Porin alueella toimi Koivistonluodon helluntaiseurakunta joka yhdistyi vuonna 1930 perustettuun Porin helluntaiseurakuntaan. Myöhemmistä johtajista myös Arvo Peltomaa on tullut tunnetuksi helluntaiherätyksen piirissä. 1980-luvulle mennessä Porin helluntaiseurakunta oli kasvanut yli 1 050 jäsenen seurakunnaksi. Helluntaiseurakunnan Eelim-temppeli valmistui Itätullin kaupunginosaan vuonna 1979.
Katolinen kirkko.
Roomalaiskatolisen kirkon piirissä Pori kuuluu Turussa keskuspaikkaansa pitävän Pyhän Birgitan ja autuaan Hemingin katolisen seurakunnan toiminta-alueeseen. Katolinen seurakunta järjestää toimintaa Porissa säännöllisesti ortodoksisessa kirkossa.
Ortodoksinen kirkko.
Konstantinopolin patriarkaattiin kuuluvan Suomen ortodoksisen kirkon alaisuudessa Pori kuuluu Tampereen ortodoksisen seurakunnan toiminta-alueeseen. Ortodoksinen seurakunta kokoontuu Pyhän Apostoli ja evankelista Johannes Teologin kirkossa, joka on rakennettu vuonna 2002. Kirkon on suunnitellut arkkitehti Matti Porkka.
Mormonit.
Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon Porin seurakuntakeskus sijaitsee Tiilinummen kaupunginosassa Päärnäistenkadulla. Porissa toimiva vaarnaseurakunta on nimeltään Porin lähetysseurakunta. Seurakunta kuuluu Tampereen vaarnan alaisuuteen.
Tapahtumat.
Porissa on järjestetty useita kristillisiä suurtapahtumia. Herätysliikkeiden tapahtumista Pori on isännöinyt vanhoillislestadiolaisten Suviseuroja kahdesti vuosina 1946 ja 2017, evankelisuuden valtakunnallisia Evankeliumijuhlia kahdesti vuosina 1970 ja 2019, herännäisten valtakunnallisia Herättäjäjuhlia kahdesti vuosina 1962 ja 1993 sekä Kansanlähetyspäiviä kahdesti vuosina 1976 ja 2005. Vapaakirkon kesäjuhlat on järjestetty Porissa kaksi kertaa vuosina 1974 ja 2018.
Helluntaiherätyksen valtakunnalliset kesäjuhlat on järjestetty Porissa kolme kertaa. Ensimmäisen kerran, järjestyksessään kolmas kesäkonferenssi, kesäjuhlat järjestettiin heinäkuussa 1947 teemalla "Tule". Tapahtumapaikkana oli Cygnaeuksen koulun piha-alue. Ulkomaisia puhujavieraita olivat evankelista George Jeffreys ja pastori David du Plessis. Toisen kerran valtakunnalliset kesäjuhlat järjestettiin Porissa vuonna 1960. Tällä kertaa puhujavieraina olivat yhdysvaltalaiset Richard Vinyard sekä C. E. Butterfield. Kolmannen kerran kesäjuhlat järjestettiin vuonna 1980.