tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Lainkohta

Lainkohta (vanha nimitys lainpaikka) on lakitekniikassa käytettävä vakiintuneen järjestelmän mukainen ilmaus, jonka avulla säädöksen osat yksilöidään. Teknistä nimitystä lainkohta ei pidä sekoittaa nimitykseen oikeussäännös, joka tarkoittaa säädökseen sisältyvää oikeusnormia. Lainkohtaan voi sisältyä useita säännöksiä ja säännös voi muodostua useasta lainkohdasta.
Suomalaiset säädökset.
Suomalaiset säädökset jakaantuvat arabialaisin numeroin numeroituihin pykäliin. Usean pykälän ryhmä voidaan nimetä luvuksi ja luvut voidaan yhdistää osiksi. Säädöksessä, jota ei ole jaettu lukuihin, voidaan pykäliä ryhmitellä väliotsikoiden avulla.
Pykälät jakaantuvat momentteihin, joita ei yleensä numeroida, mutta jotka voidaan joskus varustaa pisteellä muusta tekstistä erotetuilla arabialaisilla numeroilla. Vain yhden momentin sisältäviin pykäliin viitattaessa käytetään ainoastaan ilmaisua pykälä, ja jos halutaan viitata pykälän mahdollisiin kohtiin, käytetään ilmaisua pykälän kohta.
Oikeustieteellisissä yhteyksissä pykälän merkintänä käytetään pykälämerkkiä § ja pykälän arabialaisen numeron perässä ei käytetä pistettä. Lukuihin jakaantuvien säädösten pykälät numeroidaan joko juoksevasti lain alusta sen loppuun saakka tai juoksevasti luvun alusta luvun loppuun saakka. Jos pykälät on numeroitu luvuttain, on pykäliin viitattaessa ilmoitettava myös luku, johon pykälä sisältyy. Säädösteksteissä luku ilmaistaan kirjoittamalla sana luku. Oikeustieteellisissä kirjoituksissa sanan luku tilalla käytetään kaksoispistettä. Esimerkiksi rikoslain 24 luvun 1 § lyhennetään RL 24:1.
Momentti jakaantuu toisinaan johdantokappaleeseen ja sitä seuraaviin kohtiin, jotka voivat jakaantua alakohtiin. Kohdat numeroidaan arabialaisin numeroin, jotka erotetaan muusta tekstistä oikealla kaarisulkeella ")". Alakohdat yksilöidään alussa olevan pienaakkosen avulla. Kohtiin jaetussa momentissa kohtia edeltää johdantokappale, jonka perässä on kaksoispiste. Säädösteksteissä sanaa momentti ei lyhennetä. Sen sijaan muissa teksteissä se usein lyhennetään "mom.".
Muut säädökset.
Euroopan unionin säädöksissä pykäliä vastaavat artiklat, jotka jakaantuvat yhdestä tai useammasta tekstikappaleesta muodostuviin numeroituihin kohtiin. Kohdat jakaantuvat alakohtiin.
Suomalaisissa valtiosopimuksissa ja sopimusten suomennoksissa käytetään pykälän sijasta sanaa artikla ja momentin sijasta sanaa kappale.
Pekka Huokuna

Jari Pekka Huokuna (s. 19. marraskuuta 1960 Pori) on suomalainen teologi sekä Suomen evankelis-luterilaisen kirkon pappi. Hän on toiminut Kirkkohallituksen kansliapäällikkönä 1. tammikuuta 2019 lähtien.
Aikaisemmin Huokuna toimi kirkkoneuvoksena vuosina 2009–2018 ja Kirkkohallituksen toiminnallisen osaston johtajana. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa, josta valmistui teologian maisteriksi vuonna 1985. Hän sai pappisvihkimyksensä Helsingissä samana vuonna. Hänestä tuli vuonna 2006 Mikkelin maaseurakunnan kirkkoherra ja Mikkelin tuomiorovastikunnan lääninrovasti. Tätä aiemmin hän toimi 16 vuoden ajan kirkkoherrana Hirvensalmella ja viiden vuoden ajan seurakuntapappina Helsingin Vartiokylän seurakunnassa.
Huokuna valittiin Vuoden papiksi vuonna 2008. Hän oli Mikkelin hiippakunnan pappisedustajana
kirkolliskokouksessa vuosina 2000–2004 ja 2008–2009 sekä Kirkkohallituksen pappisjäsenenä vuosina 2008–2009. Hän on myös sanoittanut lauluja.
Maan suolaantuminen

Maan suolaantuminen on joillakin kuivilla alueilla yleinen ilmiö, jossa tyypillisesti runsas haihtuminen aiheuttaa suolan rikastumista maan pintakerrokseen. Suolaantuminen voi tapahtua sekä luonnollisten prosessien että ihmisen toiminnan kautta.
Suolaantumisessa natriumin, kalsiumin ja magnesiumin suoloja kerääntyy maan pintakerrokseen ja juuristovyöhykkeeseen, niin että kasvit eivät pysty enää hankkimaan vettä ja ravinteita entiseen tapaan. Suolaantuminen pahenee yleensä vaiheittain, jolloin maanviljelijät joutuvat asteittain siirtymään entistä paremmin suolaa kestäviin kasvilajeihin tai -lajikkeisiin. Lopulta tuottavuus muodostuu niin alhaiseksi, ettei viljely enää kannata. Joidenkin korkeakulttuurien taantumisen merkittävänä osasyynä pidetään suolaantumisesta aiheutunutta ruoantuotannon laskua.
Suolaantumista tapahtuu erityisesti keinokastelluilla alueilla, jossa sademäärä on vähäinen mutta haihtuminen suurta. Tällöin suola kerääntyy hiljalleen maan pintakerrokseen eikä pysty huuhtoutumaan alemmaksi. Merkittävimpiä ihmisen aiheuttamia syitä suolaantumiselle ovatkin maankäyttö, viljelymenetelmät ja maan hoito. Sopimattomat kastelutavat, kuten liian suolainen kasteluvesi, ja riittämätön kuivatus ovat suolaantumista aiheuttavia tekijöitä. Rannikkoseuduilla suolaantuminen liittyy usein pohjaveden liikakäyttöön, jolloin vedenpinta laskee ja merivesi voi päästä pohjavesiin. Jotkin luonnollisetkin tekijät aiheuttavat myös suolaantumista. Tällaisia tekijöitä voivat esimerkiksi olla geologiset tapahtumat, jotka voivat lisätä suolojen määrää pohjavedessä, tai tekijät, joiden seurauksena suolainen pohjavesi nousee maan pintakerrokseen.
Pykälä

Pykälä, vanhentunut nimi paragrafi, on jonkin kirjoituksen osa, jonka avulla kirjoituksen sisältö jakaantuu jäsennystä selventäviin alaosastoihin. Pykäliä käytetään järjestelmällisissä esityksissä, kuten laeissa, asetuksissa, säännöissä, pöytäkirjoissa ja muissa vastaavissa kirjoituksissa.
Merkintä.
Uuden pykälän alkamisen merkiksi kirjoitetaan lyhenteenomainen pykälämerkki §, jonka yhteyteen liitetään arabialainen numero. Pykälämerkki voi tilanteen mukaan olla numeron edellä tai sen perässä: § 10 (’pykälä kymmenen’) tai 10. § (’kymmenes pykälä’). Säädösteksteissä ja oikeustieteellisissä yhteyksissä järjestysluvun piste kuitenkin jää pois: 10 § (yleiskielen periaatteiden mukaan ’kymmenen pykälää’, mutta lakikielessä ’kymmenes pykälä’).
Lyhyissä laeissa on usein pelkkä pykäläjako, kun taas laajemmat lait jakaantuvat lukuihin ja luvut pykäliin. Pykälät voivat jakaantua momentteihin, ne taas kohtiin ja kohdat alakohtiin.
Jos laki jakaantuu lukuihin, pykälien numerointi voi olla koko laissa juokseva (esimerkiksi tieliikennelaissa) tai alkaa kussakin luvussa uudestaan 1:stä (esimerkiksi rikoslaissa). Jälkimmäisessä tapauksessa on pykälään viitattaessa aina mainittava, minkä luvun pykälää tarkoitetaan.
Péter Erdő

Péter Erdő (s. 25. kesäkuuta 1952) on katolisen kirkon unkarilainen pappi. Hänet vihittiin papiksi 18. kesäkuuta 1975 ja piispaksi 6. tammikuuta 2000. Hänet nimitettiin Esztergom-Budapestin arkkihiippakunnan arkkipiispaksi 7. joulukuuta 2002, ja hän astui virkaansa 11. tammikuuta 2003. Hän sai nimityksen kardinaaliksi 21. lokakuuta 2003 ja astui virkaansa S. Balbinan kardinaalipappina 9. maaliskuuta 2004. 
Erdő osallistui vuonna 2005 uuden paavin valinneeseen konklaaviin.
Varhainen elämä ja koulutus.
Erdő syntyi hartaaseen katoliseen perheeseen kuudesta lapsesta vanhimpana. Erdőn lapsuutta varjosti kommunismi; nelivuotiaana hänen perheensä joutui pakenemaan, kun maahan tunkeutuvat joukot polttivat heidän kotinsa vuonna 1956.
Pappisura.
Erdő vihittiin papiksi vuonna 1975. Kahden vuoden seurakuntatyön jälkeen hänet lähetettiin Roomaan, jossa hän suoritti teologian ja kanonisen oikeuden tutkinnot paavillisessa Lateraani-yliopistossa vuonna 1980. Hän toimi myöhemmin opettajana useissa yliopistoissa, mukaan lukien Buenos Airesissa ja Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä.
Piispa.
Paavi Johannes Paavali II vihki Erdőn piispaksi vuonna 2000 ja nimitti hänet Esztergom-Budapestin arkkipiispaksi vuonna 2003. Hänet nimitettiin kardinaaliksi samana vuonna ollessaan vain 51-vuotias, mikä teki hänestä yhden kirkon nuorimmista kardinaaleista.
Erdő on toiminut Unkarin katolisen piispainkokouksen puheenjohtajana vuodesta 2005 ja Euroopan piispainkokousten neuvoston (CCEE) puheenjohtajana. Paavi Franciscus nimitti hänet relaattoriksi vuosien 2014 ja 2015 synodeihin. Hän on kirjoittanut yli 250 artikkelia ja 25 kirjaa.
Näkemykset.
Kardinaali Erdő tunnetaan kulttuurin ystävänä ja opettajana. Hän on arvostettu kanonisti ja raamatuntutkija, jolle on myönnetty useita palkintoja, kuten Vox Canonica -palkinto vuonna 2023. Hän puhuu saksaa, italiaa, ranskaa, espanjaa, englantia ja äidinkielenään unkaria.
Erdő pitää eukaristiaa ja pappeutta läheisesti toisiinsa liittyvinä ja vastustaa pappien vapaaehtoista selibaattia. Hän on painottanut voimakkaasti uutta evankeliointia ja nuorten palvelemista. Poliittisissa kysymyksissä, kuten maahanmuutossa, kardinaali on omaksunut tasapainoisen lähestymistavan.
Erdő korostaa usein henkilökohtaisen suhteen merkitystä Kristukseen ja pitää sitä tärkeänä kirkolle maallistumisen ja relativismin aikana. Hän uskoo vakaasti luonnonlain olemassaoloon ja kannattaa "Humanae Vitae"-asiakirjaa.
Momentti (oikeustiede)

Momentti (lyhennetään "mom.") on lakiin, asetukseen tai sääntöihin sisältyvän pykälän alakohta tai kappale. Laajat momentit jakaantuvat usein "kohtiin" ja kohdat "alakohtiin".
Suomen lainsäädännössä momentteja ei yleensä eksplisiittisesti numeroida, mutta niihin viitataan numeroin, esimerkiksi: "Sen estämättä, mitä 1 momentissa säädetään..." Yleensä saman pykälän eri momentit erotetaan lakitekstissä toisistaan typografisesti samoin kuin kappaleet normaalissa tekstissä. Suomen lainsäädännössä on kuitenkin myös säädöksiä, joissa momentin alussa on muusta tekstistä pisteellä erotettu arabialainen numero selventämässä pitkää ja mutkikasta pykälää.
Valtion talousarviossa johonkin tarkoitukseen osoitettu määräraha käsittää yleensä koko momentin. Momentti saattaa kuitenkin jakaantua useaankin määrärahaan, joiden tarkoitus kerrotaan tarkemmin talousarvion perusteluissa.
Theodore Ts’o

Theodore Y. ”Ted” Ts'o (s. 1968 Palo Alto) on yhdysvaltalainen ohjelmistokehittäjä, joka tunnetaan työstään Linux-ytimen parissa.
Ts'o sai vuonna 1990 tietotekniikan korkeakoulututkintonsa valmiiksi MIT:ssä. Valmistumisen jälkeen hän työskenteli Information Systems &amp; Technology -laitoksella (IS&amp;T) MIT:ssä aina vuoteen 1999 asti. Hän oli mm. projektipäällikkönä Kerberos V5 -ryhmässä. IS&amp;T:n jälkeen Ts'o siirtyi kahdeksi vuodeksi töihin VA Linux Systemsiin. Joulukuusta 2002 lukien hän oli töissä IBM:llä parantamassa Linux-ytimen tehokkuutta ja skaalautuvuutta. Joulukuussa 2007 Ts'o siirtyi töihin Linux Foundationiin. Hän on suunnitellut palaavansa takaisin IBM:ään joulukuussa 2009. Vuonna 2010 hän aloitti työt Googlella.
Hän aloitti työskentelyn Linux-ytimen parissa heinäkuussa 1991, ytimen alkuaikoina. Linus Torvaldsin mukaan hän oli ensimmäinen Linux-ytimen kehittäjä Pohjois-Amerikasta.
Ts'o on "e2fsprogs"-ohjelmistopaketin pääkehittäjä ja ylläpitäjä. e2fsprogs sisältää työkaluja ext2, ext3 ja ext4-tiedostojärjestelmiä varten. Hän myös ylläpitää useita muita Debian-levityspaketin paketteja.
Hän oli IETF:n turvallisuusalan johtokunnan sekä IPsec-työryhmän jäsen. Ts'o oli yksi Free Standards Group -organisaation perustajajäsenistä ja tällä hetkellä sen puheenjohtaja.
Ts'olle myönnettiin FSF:n Advancement of Free Software -palkinto vuonna 2006.
Dardanos Ateenalainen

Dardanos () (n. 160–85 eaa.) oli antiikin kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Ateenasta.
Dardanos oli Diogenes Babylonialaisen ja Antripatros Tarsoslaisen oppilas. Cicero mainitsee hänet yhtenä stoalaisen koulun johtajista () Ateenassa yhdessä Mnesarkhoksen kanssa aikana, jolloin Antiokhos Askalonlainen oli luopumassa skeptisismistä (eli noin vuonna 95 eaa.). Antiokhos oli Dardanoksen ja Mnesarkhoksen oppilaita. Panaitioksen kuoltua (109 eaa.) Ateenan stoalainen koulu vaikuttaa hajaantuneen, ja niin Dardanos oli todennäköisesti yksi useista johtavista stoalaisista tuona aikana.
Dardanoksen elämästä ei tiedetä muuta. Hänen oletetaan olleen kuollut jo silloin, kun Cicero opiskeli filosofiaa Ateenassa vuonna 79 eaa.
Taasianjoki

Taasianjoki eli Tesjoki () on Suomenlahteen laskeva joki Suomessa. Taasianjoen vesistöalueen eteläosat sijaitsevat Uudenmaan maakunnan alueella ja pohjoisosat Kymenlaakson maakunnan ja pieneltä osin Päijät-Hämeen maakunnan alueella. Taasianjoen valuma-alueen järvisyys on ainoastaan 0,46 prosenttia.
Taasianjoen vesistö saa alkunsa ensimmäisen Salpausselän eteläpuolelta Iitin Kausalan ja Kouvolan Korian väliseltä alueelta. Alajuoksun varrella Loviisassa on Tesjoen kylä. Joki laskee Loviisassa entisen Ruotsinpyhtään kunnan alueella Ahvenkoskenlahden länsipuolella olevaan Kullanlahteen.
Taasianjoen ja sen sivujokien varrella Iitissä ovat Suomen ainoat paikat, jossa kasvaa luonnonvaraisena rauhoitettua taponlehteä ("Asarum europaeum").
Dardanos

Dardanos () tai Dardanus (lat.) voi viitata seuraaviin:
Alsila

Alsila () on kylä Sauvossa, Varsinais-Suomessa.
Sijainti ja maantiede.
Kylä sijaitsee Sauvon keskiosassa ja se rajautuu Siurin, Martbölen ja Luurilan kyliin. Sen keskivaiheilla levittäytyy naapurikylien peltoihin yhdistyvä yhtenäinen peltoaukea. Kylän pohjois- ja eteläosa on metsää. Kylän rakennuskanta keskittyy kylän eteläreunalle ja vanhan kylätontin läheisyyteen.
Historia.
Kylä kuului Ruonankartanon läänin Lattmarkin verokuntaan. Ruonankartanon lääni oli ruotsalaisen siirtolaisuuden aluetta, minkä vuoksi myös Alsila (Alsböle) on ilmeisesti ollut keskiajalla ruotsinkielinen kylä. Siihen kuului koko Ruotsin vallan ajan kaksi taloa, Alastalo (Alitalo) ja Ylistalo (Ylöstalo). Molemmat olivat 1660-luvulta lähtien Turun Akatemian palkkatiloja. Alastalolla mainitaan vuonna 1808 olleen yksi torppa. Kumpikin tila säilyi kruununtilana vuoteen 1830 asti.
1890-luvulla riehui Alsilan vanhalla kylätontilla tulipalo, joka tuhosi miltei kaikki rakennukset. Alastalon rakennuksia ei rakennettu enää uudelleen, jolloin tontti jäi tyhjäksi ja yhdistettiin myöhemmin Ylitaloon, jonka kantatalo sijaitsee yhä vanhalla kylätontilla. Yhdessä sen työväenrakennuksista toimi 1900-luvun alussa puhelinkeskus.
Vuonna 1899 rakennettiin Alsilaan kansakoulu, jonka rakennuspiirustukset laati Wihtori Sjöberg ja rakensi rakennusmies Otto Lehtonen. Koulu toimi vuoteen 1972 asti, jolloin Alsilan koulupiiri lakkautettiin.
Seitsemän sotaklassikkoa

Seitsemän sotaklassikkoa (武經七書 wǔjīngqīshū) ovat Kiinan menneisyyden tärkeimmät sodankäyntiä koskevat kirjat. Niille annettiin arvoa jo Tang-dynastian aikana. Song-kaudella 1000-luvun puolessavälissä luettelo virallistettiin ja ne mainitaan useimmissa sodankäynnin tietokirjoissa. Upseeriuralle tähtäävän piti tuntea ainakin muutama seitsemästä klassikosta.
Sekä Kiinan kansantasavallan kommunistisen puolueen johto sisällissodan aikana että monet eurooppalaiset ja amerikkalaiset sodankäynnistä vastaavat ovat tutustuneet näihin teoksiin.
Seitsemän klassikkoa ovat:
Ruonankartanon lääni

Ruonankartanon lääni oli keskiajalla Sauvoon perustettu hallintoalue. Ruonankartano toimi kruununkartanona, joka toimi hallintokeskuksena ja mahdollisesti myös Halikonlahden turvaajana. Kartanoa ympäröivä alue muodostettiin kartanolääniksi, jonne asutettiin ruotsalaisia uudisasukkaita raivaamaan maatiloja ja tekemään päivätöitä ja tuottamaan elintarvikkeita kartanon ylläpitämiseksi.
Varhaisin maininta Ruonankartanosta on vuodelta 1350, jolloin kuningas Maunu Eerikinpoika myi kartanon siirtokuntineen Turun linnanhaltijalle Gerhard Skyttelle. Todennäköisesti kartano ja lääni on muodostettu kuitenkin jo 1200-luvun alkupuolella. Kartanoläänin merkitys lienee liittynyt alueen hallintaan ja hallintoon ja sillä lienee ollut sotilaallista merkitystä ennen Turun linnan valmistumista. Vallan vakiintuessa kruunu pystyi myymään kartanon pois, mutta sen läänitys säilyi. Siitä ei ole tietoa, kuinka paljon uudisasukkaita Sauvoon muutti, mutta kartanoläänin perustus lienee Sauvon merkittävin asuttamistoimenpide Ruotsin vallan ajalta.
Paikallishallinnon kehittyessä Ruonankartanon läänistä tuli muusta Sauvosta irrallinen hallintoalue, jolla oli muodosti oman käräjäpiirinsä ja veronkantoalueensa. Viimeistään vuonna 1405 perustettu Sauvon hallintopitäjä oli oma yksikkönsä, mutta molemmat kuuluivat samaan seurakuntaan. Ruonankartanon erikoisuus oli, että läänin kaikki tilat olivat kruununtiloja, jotka kantoivat veronsa kartanolle. 1540-luvulla veroasiakirjat kertovat Ruonankartanon alaisuuteen kuuluvan 56 lampuotia,joiden asukkaat olivat ilmeisesti pääosin ruotsinkielisiä.
Lääni jakautui neljään niin sanottuun verokuntaan, joihin kuuluivat seuraavat kylät: Träskbyn verokunnassa Träskby, Kosundböle, Dikarböle, Brittsböle, Rikaniemi, Österkulla ja Västerkulla. Ambölen verokunnassa Korsniemi, Sunnanberg, Amböle, Sarapisto, Brännkärr, Stångberg, Rajalahti, Mattböle ja Haddböle. Lattmarkin verokunnassa Palike, Lattmark, Slätsböle, Kuggböle, Siuri, Alsböle, Martböle, Holvastböle ja Birkkärr. Skörsbölen verokunnassa Svartsböle, Lurböle, Skörsböle, Finkulla ja Dalen.
Hetkellisesti Ruonankartanon läänistä tuli laajemman voutikunnan keskus, kun uusia vuotikunta perustettiin 1500-luvun puolivälissä. Uudistus peruttiin kuitenkin pian ja Ruonankartano menetti erityisasemansa. 1500-luvun lopulla Ruonankartanon läänin asema alkoi muuttua epäselvemmäksi ja alueen asioita käsiteltiin jo Sauvon käräjillä. Viimeisen kerran läänin omat käräjät mainitaan vuonna 1616. Lopullisesti kartanolääni häviää asiakirjoista kokonaan 1600-luvun aikana, sen kruununtilat ovat sulautuneet alueen kartanoihin ja alueesta on tullut osa Sauvon hallintopitäjää.
HMS Temeraire (1907)

HMS Temeraire oli Britannian kuninkaallisen laivaston Bellerophon-luokan taistelulaiva.
Valmistus.
Alus tilattiin Devonportin telakalta, missä köli laskettiin 1. tammikuuta 1907. Alus laskettiin vesille 24. elokuuta ja otettiin palvelukseen 1. toukokuuta 1909. 
Palvelus.
Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Kotilaivaston 1. taistelulaivaviirikköön.
Ensimmäisen maailmansodan syttyessä alus siirrettiin 4. Taistelulaivaviirikön mukana Suureen laivastoon (). Pohjanmerellä 18. maaliskuuta 1915 alus epäonnistui yrittäessään törmäämällä upottaa Saksan keisarikunnan laivaston sukellusveneen "SM U-29". Vuoden 1915 kesän alus oli huollossa Devonportin telakalla. Vuonna 1916 "Temeraire" otti osaa Skagerrakin taisteluun, jossa alus käytti 54 kappaletta 12 tuuman kranaatteja ja siihen ei osuttu yhtään kertaa. Alus muodosti sisaraluksensa "HMS Superbin" kanssa osaston, joka liittyi 1918 Itäisen Välimeren laivastoon.
Alus muutettiin sodan jälkeen kadettien koululaivaksi. Se kuitenkin todettiin vanhentuneeksi ja myytiin romutettavaksi 1921.
Seminaarinmäki

Seminaarinmäki on Jyväskylän Mattilanpellon kaupunginosassa sijaitseva pienalue, joka on saanut nimensä Jyväskylän seminaarista. Nykyään Seminaarinmäki on Jyväskylän yliopiston vanhin kampusalue, ja sitä on joskus pidetty Suomen kauneimpana kampuksena. Seminaarinmäki kuuluu Museoviraston luokittelemiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Kasvitieteellinen puutarha.
Ensimmäinen puutarhasuunnitelma alueelle laadittiin 1880-luvulla. Tuolloin mäelle syntynyt puisto edusti maisemapuutarhaa, ja sille olivat ominaisia kumpuileva maasto, kaarevat käytävät, polut, sillat ja huvimajat. Seminaarin puutarhaopetus pääsi käyntiin 1890-luvulla. Esimerkiksi suuri hedelmätarha palveli omenanviljelyn leviämistä kansan pariin.
HMS Marlborough (1912)

HMS Marlborough oli Britannian kuninkaallisen laivaston Iron Duke-luokan taistelulaiva.
Valmistus.
Alus tilattiin Devonportin telakalta, missä köli laskettiin 25. tammikuuta 1912. Alus laskettiin vesille 24. lokakuuta ja otettiin palvelukseen kesäkuussa 1914. 
Palvelus.
Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Kotilaivaston (myöhemmin Suuren Laivaston) 1. taistelulaivaviirikköön, jossa se palveli ensimmäisen maailmansodan. Alus osallistui 31. toukokuuta 1916 Skagerrakin taisteluun, jossa siihen osui torpedo juuri A-kattilahuoneen etupuolelle surmaten kaksi ja haavoittaen kahta miehistön jäsentä. Alus kykeni kuitenkin jatkamaan taistelua ja onnistui osumaan hieman myöhemmin Saksan keisarikunnan laivaston "SMS Königiin". Aluksen saaman vuodon aiheuttama vesimäärä aiheutti kuitenkin yön kuluessa kasvavia ongelmia, jolloin aluksen oli vetäydyttävä rajoitetulla nopeudella Tyneen telakalle. Alus oli korjattavana Tynessä kolme seuraavaa kuukautta.
Palvelukseen palatessaan alus liitettiin Välimeren laivastoon. Se oli Venäjän sisällissodan aikana Mustallamerellä pelastaen saamiensa määräysten mukaisesti Yrjö V:n tädin Maria Fjodorovnan ja muita keisarillisen perheen jäseniä kuten suuriruhtinas Nikolai Nikolajevitš Romanovin ja ruhtinas Feliks Jusupovin.
Vuodesta 1926 alkaen alus oli Atlantin laivastossa, kunnes se poistettiin 1929 palveluksesta. Alus myytiin romutettavaksi 27. kesäkuuta 1932.
Heimerzheim

Heimerzheim on kylä Saksassa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Rhein-Sieg-Kreisin piirikunnassa Swisttalin kunnassa. Siellä oli 6 550 asukasta 11. tammikuuta 2023. Vuoteen 1969 asti Heimerzheim oli itsenäinen kunta. Kylä mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 1074.
Lotilan koulu

Lotilan koulu on Lahden Paavolan kaupunginosassa toimiva musiikkipainotteinen peruskoulu. Koulu vihittiin käyttöön vuonna 1955. Koulun vuonna 1969 käyttöönotettu koulurakennus peruskorjattiin vuonna 2011. Vuonna 1966 koulu aloitti ensimmäisenä Suomessa musiikkiluokkatoiminnan. Koulun opetuksen painopisteinä ovat musiikkikasvatus ja kansainvälisyys. Vuonna 2018 koulun käytävätiloja muutettiin moderneiksi oppimisympäristöiksi. Vuonna 2023 koulussa alkoi ruotsin kielen kielikylpyopetus.
Qormi

Qormi tai Città Pinto () on noin 18 100 asukkaan kaupunki Maltalla. Se sijaitsee saaren keskiosassa, pääkaupunki Vallettasta kaakkoon. Qormi on asukasluvultaan Maltan viidenneksi suurin kaupunki. Sen naapurikaupunkeja ovat Marsa, Luqa, Żebbuġ, Siġġiewi, Ħamrun, Birkirkara, Attard, Santa Venera ja Balzan.
Shoichi Funaki

Shoichi Funaki (s. 24. elokuuta 1968) on japanilais-yhdysvaltalainen showpainija, joka esiintyi World Wrestling Entertainmentissa. Hänet tunnetaan paremmin nimellä Funaki. Hän on entinen Cruiserweight ja Hardcore -mestari.
HMS Ark Royal (R09)

HMS Ark Royal (viirinumero R09) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Audacious-luokan lentotukialus, jonka rakentaminen aloitettiin toisen maailmansodan lopulla.Alus laskettiin vasta 1950 vesille, joten siihen tehtiin runsaasti uudistuksia ennen palvelukseen ottoa 25. helmikuuta 1955. Kun alus poistettiin käytöstä helmikuussa 1979, se oli Kuninkaallisen laivaston viimeinen perinteinen katapultein ja jarruvaijerein varustettu lentotukialus. "Ark Royal" oli maailman ensimmäinen viistokannella varustettu lentotukialus. 
Käyttöön otettaessa aluksella oli 5,5° kulmassa osittain viisto lentokansi, kaksi höyrykatapulttia, joilla kyettiin lähettämään ilmaan 14 tonnin painoinen lentokone, lentokonehissi laivan kyljellä, uudistettu aseistus sekä peililaskeutumisjärjestelmä. Näiden järjestelmien avulla lentokoneita voi olla nousussa ja laskussa saman aikaisesti.
Valmistus.
Alus tilattiin Birkenheadistä Cammell Lairdilta, missä köli laskettiin 3. toukokuuta 1943. Alus laskettiin vesille 3. toukokuuta 1950 ja otettiin palvelukseen 25. helmikuuta 1955.
Palvelus.
Palvelukseen otettaessa aluksen lentokoneina olivat Hawker Sea Hawkit, De Havilland Sea Venomit, Fairey Gannet, Douglas A-1 Skyraiderit sekä erilaiset helikopterit. Yhteensä 50 lentokonetta ja helikopteria. Alus osallistui moniin harjoituksiin osana brittilaivastoa ja Natolaivastoa, mutta ei osallistunut taistelutoimiin, koska Suezin kriisin aikaan 1955 se oli vielä koeajossa.
Noin vuosi palvelukseenoton jälkeen edessä oikealla olleet 4,5 tuuman tykit poistettiin, jotta lentokoneiden toimintaan tarvittavaa tilaa saatiin lisättyä. Neljä vuotta myöhemmin poistettiin lentokonehissi aluksen kyljeltä sekä loput aseet aluksen keulasta. Loput 4,5 tuuman tykit poistettiin 1964 huollon yhteydessä. Aluksella testattiin 1963 Hawker P.1127, josta myöhemmin kehitettiin Hawker Siddeley Harrier.
Maaliskuussa 1967 tehtiin alukselle suurempi modernisointi, mikä valmistui helmikuussa 1970. Aluksella mahdollistettiin lentokoneiden vaihtaminen suurempiin Phantom FG.1- ja Blackburn Buccaneer Mk.2 -koneisiin. Samassa yhteydessä myös lentokannen kulmaa kasvatettiin 8,5 asteeseen, uudistettiin katapultit ja jarruvaijerit. Näkyvin muutos oli kuitenkin komentosillan uudistaminen ja uusien elektronisten järjestelmien asentaminen. Tykkien poistamisen jälkeen oli tarkoitus ilmatorjunta hoitaa neljällä Sea Cat -ohjusjärjestelmällä, mutta niitä ei koskaan asennettu.
Alus törmäsi 9. marraskuuta 1970 Välimerellä Neuvostoliiton laivaston Kotlin-luokan hävittäjään "Bravyyn", joka varjosti harjoittelemassa ollutta Naton laivasto-osastoa (Exercise Lime Jug 70). Kumpikaan aluksista ei vaurioitunut vakavasti, mutta kaksi venäläistä merimiestä katosi.
Alus saapui kotisatamaansa Devonportiin viimeisen kerran 4. joulukuuta 1978 ja se poistettiin käytöstä 14. helmikuuta 1979. Britannian puolustusministeriö ilmoitti 29. maaliskuuta 1980 aluksen myynnistä romutettavaksi. Alus hinattiin 22. syyskuuta Cairnryaniin Skotlantiin, jonne se saapui 28. syyskuuta.
Päälliköt.
Aluksen päälliköinä olivat:
Ron Killings

Ron Killings (s. 19. tammikuuta 1972) on yhdysvaltalainen showpainija, joka esiintyy WWE -promootion Raw brändissä nimellä R-Truth. Hän paini aiemmin TNA:ssa nimellä Ron" The Truth" Killings. R-Truth oli jo aiemmin WWE:ssä 1999−2001 vuosina nimellä K-Kwik. R-Truth on myös tunnettu hänen hullusta roolistaan WWEssä missä hän puhuu itsekseen "Lil' Jimmyn" kanssa. R-Truth on tällä hetkellä toinen hallitsevista WWE Raw Tag Team Championship-mestareista yhdessä The Miz kanssa..
Kauhavan rautatieasema

Kauhavan rautatieasema () on rautatieasema Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla eli niin kutsutulla Pohjanmaan radalla. Asema sijaitsee Kauhavan kuntakeskuksessa, ja siellä pysähtyy parhaimmillaan arkisin viisi päiväjunaa Seinäjoen suuntaan ja neljä Oulun suuntaan. Asemalla pysähtyy myös Helsinki–Rovaniemi yöjunavuoropari IC 273/IC 266.
Kuten muutkin rataosan alkuperäiset asemarakennukset, on Kauhavan uusrenessanssinen IV luokan asemarakennus rautatiehallituksen suunnittelijan Knut Nylanderin käsialaa. Asemarakennuksessa on myös rautatieravintolasali. Asemarakennus on rakennettu 1884 ja sitä on laajennettu jatkamalla 1903 Nylanderin seuraajan Bruno Granholmin laatimien piirustusten mukaan. 
Aseman odotustila suljettiin elokuun 2021 lopussa, ja aseman lipunmyynti loppui vuoden 2008 lopussa. Kauhavalla on kuitenkin lippuautomaatti.
Gustaf Thordén

Gustaf Birger Thordén (25. toukokuuta 1894 Uddevalla, Ruotsi – 30. kesäkuuta 1963 Sotekanalen) oli ruotsalais-suomalainen laivanvarustaja. Hän muutti Suomeen 1920.
Thordén perusti laivanvarustamon Thordénrederierna, jonka alkuna oli hänen 1926 hankkimansa varustamo AB Suomi. 
Suomen joutuessa jatkosodan jälkeen maksamaan sotakorvauksia Neuvostoliitolle, Gustaf Thordén vältti osallistumisen tähän kansalliseen ponnistukseen siirtämällä laivansa Ruotsin lipun alle ja järjestelemällä valmistumassa oleville laivoilleen suojan tekaistujen velkasitoumusten avulla. Suomalaiset rahdinantajat kieltäytyivät tämän jälkeen käyttämästä kuljetuksiinsa Thordénin laivoja.
Thordén perusti 1946 Ruotsiin telakan Uddevallavarvet, jolla rakennettiin rahtilaivoja ja tankkereita. Telakan palveluksessa oli parhaimmillaan 2 600 työntekijää. Vuonna 1961 varustamo siirtyi taloudellisten vaikeuksien vuoksi erään säätiön hallintaan. Thordénin suomalainen varustamo ajautui konkurssiin 1960.
Thordénin varustamotoiminta ja Thordén Lines, jolla oli enimmillään 18 alusta, vaikutti Suomessa ja Ruotsissa 1924–1963, ja hänen kuolemansa jälkeen toiminta jatkui vielä muutaman vuoden.
Thordén ja Antti Wihuri lahjoittivat urut 1935 valmistuneeseen Kulosaaren huvilakaupungin kirkkoon. Thordén lahjoitti Uddevallan kaupunkiin tuntemansa suomalaisen taiteilijan Matti Hauptin veistoksen "Flickan med flätor". Hauptin veistämä Thordénin rintakuva on Uddevallan kaupungintalossa, joka on telakan entinen pääkonttori.
Antti Timonen (kirjailija)

Antti Timonen (1. toukokuuta 1915 Luusalmi, Uhtua, Venäjä – 24. maaliskuuta 1990) oli Neuvostoliitossa asunut, suomeksi kirjoittanut vienankarjalainen kirjailija.
Elämä.
Timonen asui vuosina 1922–1926 Suomessa. Hän opiskeli Petroskoin pedagogisessa instituutissa ja työskenteli valmistuttuaan ensin radiokomiteassa ja sitten toimittajana lastenlehti Kipinässä sekä Totuus-lehdessä. Timonen oli vuonna 1934 mukana perustamassa Karjalan kirjailijaliittoa. Hänet hyväksyttiin vuonna 1946 Neuvostoliiton kirjailijaliiton jäseneksi. 
Toisen maailmansodan aikana Timonen palveli radistina, tulkkina ja tiedustelijana. Sodan päättyessään toukokuussa 1945 hän oli Tšekkoslovakiassa, mutta kiersi vielä sodan jälkeen ympäri Eurooppaa kotiuttamassa saksalaisten sinne pakkosiirtämiä siviilejä. Muistiinpanojensa ja kokemustensa pohjalta Timonen kirjoitti näistä ajoista kirjan "Karjalasta Karpaateille" ja sanotaankin, että sota teki Timosesta kirjailijan.
Päästyään armeijasta Timonen ryhtyi päätoimiseksi kirjailijaksi. Hän oli Karjalan kirjailijaliiton sihteerinä vuodesta 1947 ja liiton puheenjohtajana 1957–1967 sekä 1975–1978. Timonen oli perustamassa 1958 Neuvostoliitto-Suomi-seuraa ja neljä vuotta myöhemmin 1962 seuran Karjalan osastoa. Hän vieraili 1960-luvulla Suomessa useissa kirjailijaseminaareissa, muun muassa Mukkulassa.
Timosen tuotanto edustaa perinteistä eeppistä realismia ja värikästä kansankuvausta. Hänen pääteoksensa on vuonna 1971 ilmestynyt romaani "Me karjalaiset". Hänen teoksiaan käännettiin venäjäksi ja useiden entisen Neuvostoliiton tasavaltojen kielille sekä espanjaksi, englanniksi, ranskaksi ja ruotsiksi.
Pekka Perttu

Pekka Perttu (ven. Пётр Алексеевич Пертту, "Pjotr Alekseevitš Perttu"; 14. lokakuuta 1917 – 10. elokuuta 1992) oli Neuvostoliitossa asunut suomeksi kirjoittanut vienankarjalainen kirjailija.
Perttusten runonlaulajasukuun kuulunut Pekka Perttu syntyi Köynäsjärven kylässä Vienan Karjalassa. Hän valmistui Uhtuan keskikoulusta 1937 ja lähti sitten Petroskoihin opiskelemaan opettajaksi. Talvisodan aikana Perttu oli asepalveluksessa työskennellen rintamalehdessä. Jatkosodan vuosina hän palveli hävittäjäpataljoonassa sekä sissiosastossa. Perttu haavoittui 1944 ja siirtyi sen jälkeen siviiliin Totuus-lehden osastonjohtajaksi. Perttu opiskeli 1950–1955 Moskovan Gorki-kirjallisuusinstituutissa ja palattuaan Moskovasta Karjalaan hän oli toimittajana Punalippu-lehdessä vuoteen 1968 saakka ja toimi Karjalan kirjailijaliiton konsulttina.
Pertun ensimmäinen kertomuskokoelma "Ruuhka" ilmestyi 1955, ja sen jälkeen hän kirjoitti useita novelleja, esseitä ja kertomuksia. Pertun teosten aiheet tulivat Karjalan luonnosta, Kalevalasta sekä karjalaisesta kansanperinteestä. Hän kirjoitti myös pakinoita vienankarjalan murteella ja niitä julkaistiin kokoelmassa "Vesiperän paikinoita".
Pekka Perttu oli naimisissa inkerinsuomalaisen kansanrunouden tutkijan Unelma Konkan kanssa. Heidän poikansa on kirjailija Arvi Perttu, joka on asunut vuodesta 2001 Suomessa.
Topias Huttari

Topias (Tobias) Huttari, kirjailijanimiä Lea Helo, L. Helo (29. tammikuuta 1907 Muja – 9. joulukuuta 1953 Petroskoi) oli inkeriläinen Neuvostoliitossa asunut opettaja ja runoilija, joka suomensi useita venäläisten klassikkojen ja neuvostokirjailijoiden teoksia.
Huttari opetti suomen kieltä ja kirjallisuutta Petroskoin kouluissa 1926–1928, ja samoihin aikoihin 1927 julkaistiin hänen ensimmäiset runonsa "Soihtu"- ja "Punainen Karjala"-lehdissä. Huttari oli Neuvostoliiton kirjailijaliiton jäsen vuodesta 1934.
Urho Ruhanen

Urho Ruhanen (30. kesäkuuta 1907 Lamposaari – 22. kesäkuuta 2001 Petroskoi) oli suomalaissyntyinen Neuvostoliitossa asunut kriitikko, kääntäjä ja kirjailija.
Ruhasen perhe muutti Suomesta Venäjälle vuonna 1913, kun perheen isä sai työtä Nevskaja Dubrovkan sahalta lähellä Pietaria. Ruhanen vietti lapsuutensa Dubrovkan seudulla ja työskenteli koulusta päästyään Dubrovkan sahalla. Vuonna 1922 hän lähti opiskelemaan Petroskoihin ja valmistui opettajaksi Petroskoin opettajaopistosta 1926. Ruhanen jatkoi opintoja Leningradissa Herzenin pedagogisessa instituutissa ja toimi useita vuosia kirjallisuuden opettajana Leningradissa ja Petroskoissa. 
Ruhanen oli 1932–1937 Rintama-kulttuurilehden toimittajana ja osallistui Karjalan kirjailijaliiton perustamiskokoukseen vuonna 1934. Hän opetti myös Suomen kirjallisuutta ja länsimaista kirjallisuutta Karjalan opettajakorkeakoulussa. Stalinin puhdistusten aikana suomalaiseksi nationalistiksi syytetty Ruhanen erotettiin opettajan virasta 1937 ja hänet vangittiin 1938 Hatsinassa. Hän joutui työleirille ja pääsi palaamaan Karjalaan vasta sodan jälkeen 1947.
Ruhanen oli sodan jälkeen yhdessä vaimonsa kanssa opettajana Vieljärvellä, mutta hän joutui terveyssyistä luopumaan opettajan työstä ja ryhtyi kääntäjäksi. Vuosina 1961–1968 Ruhanen oli työssä Progress-kustantamon suomenkielisellä osastolla.
Pali-Maija

Maria Uppgård eli Maria Johansdotter Berg, kirjailijanimi "Pali-Maija", "Pali-Maj" tai "Pali-Maja" (10. joulukuuta 1784 Pirttikylä – 11. lokakuuta 1867 Rangsby, Närpiö) oli Pohjanmaalla elänyt ruotsinkielinen kansanrunoilija.
Pali-Maija toimi 18-vuotiaasta saakka kiertävän kyläkoulun opettajana ja hän hankki myös lisätuloja kirjoittamalla runoja muun muassa häätilaisuuksia varten. Pali-Maijan runot ja laulut saivat usein vaikutteita Raamatusta ja virsikirjasta. Pali-Maijan elinaikana hänen runojaan julkaistiin painettuina vain muutamia.
Ulamin spiraali

Ulamin spiraali (toisinaan "alkulukuspiraali") on matemaattinen kuvio, jonka löysi puolalaismatemaatikko Stanisław Marcin Ulam vuonna 1963. Ulamin spiraali kiertyy neliön ympärille alkulukujen muodostaessa vinoviivoja ja niiden taipumuksesta pakkautua tietyille viivoille. Tarpeeksi kaukana keskustasta myös vaaka- ja pystyviivat ovat näkyvissä. Ulamin spiraalista on tehty erilaisia variaatioita, kuten Sacksin spiraali.
Spiraalin kehitys.
Spiraalin keskustassa on luku 1, jonka ympärille positiiviset luonnolliset luvut kiertyvät järjestyksessä:&lt;br&gt;
Kun spiraalin alkuluvut jätetään paikalleen ja poistetaan muut luvut, huomataan että alkuluvut muodostavat vinoja suoria:&lt;br&gt;
Alkuluvut ovat numeroa 2 lukuun ottamatta parittomia, joten alkulukujen muodostamat suorat eivät ole yllätys, vuorottelevathan jaolliset ja jaottomat luvut Ulamin spiraalissa. Yllättävää sen sijaan on alkulukujen taipumus pakkautua joillekin suorille enemmän kuin toisille.
On huomattu, että alkuluvut muodostavat vinoviivoja silloinkin, kun keskustassa oleva luku ei ole 1. Tämä viittaa siihen, että kokonaislukujen vakioita "a" ja "b" on suuri määrä. Yhtälö&lt;br&gt;
formula_1
antaakin odottamattoman paljon alkulukuja sitä mukaa, kun "n" kasvaa.
Sacksin spiraali.
Insinööri Robert Sacks teki Ulamin spiraalista variaation, joka eroaa Ulamin spiraalista kolmella tapaa:&lt;br&gt;
Mikäli spiraalia jatkaa pidemmälle (esimerkiksi kymmeniin tuhansiin) ja merkitsee alkuluvut muita lukuja tummemmalla, kaukaa katsottua huomaa, että alkuluvuilla on taipumus kasautua muodostaen kaaret, joiden päät jatkavat spiraalin ulkopuolelle ylä- ja alavasemmalle, kuten viereisessä kuvassa. Esimerkiksi yksi näistä kaarista sisältää alkuluvut polynomista 
"x2 + n + 41", Leonhard Eulerin kehittämä kuuluisa, alkulukurikas polynomi.
Pavel Gurkin

Pavel Viktorovitš Gurkin (, s. 12. heinäkuuta 1966 Moskova) on venäläinen haulikkoampuja.
Guorkin on saavuttanut MM-kilpailuissa yhteensä yhden kullan ja kaksi pronssia Kairosta 2001 ja Zagrebista 2006. Olympialaisissa Pekingissä 2008 hän sijoittui 11. miesten trapissa tuloksella 116.
Marssi (kappale)

"Marssi" on rap-artisti Seppo Lampelan "Steen1" -nimellä alkuvuonna 2007 julkaistu single, jolla vierailevat Iso H &amp; Redrama. Single julkaistiin SKP:n ehdokkaana olleen Steen1:n eduskuntavaalikampanjan yhteydessä. "Marssi" on Steen1:n kolmas singlejulkaisu ja se löytyy hänen "Ajatusrikoksia" -kokoelmaltaan. Redrama räppää kappaleella tapansa mukaan englanniksi.
Jaakko Voipio

Jaakko Eenok Voipio (3. tammikuuta 1923 Iisalmi – 18. huhtikuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen lakimies ja Kauppakorkeakoulun julkisoikeuden professori. Hän oli yksi Suomen johtavia vero-oikeuden asiantuntijoita.
Jaakko Voipion vanhemmat olivat hovioikeudenneuvos Lauri Voipio, ent. Åkerman (1879–1927) ja tämän 2. puoliso filosofian maisteri Elna Lovisa Teittinen (1886–1960). Voipio kävi Helsingin Normaalilyseota ja pääsi ylioppilaaksi 1941. Hän suoritti asevelvollisuutensa talvisodan aikana 17-vuotiaana vapaaehtoisena. Jatkosodan alkuvaiheissa Voipio oli rajalla Imatran seudulla. Hän kävi sitten reserviupseerikoulun Niinisalossa ja saapui marraskuussa 1941 vänrikkinä Maaselän rintamalle. Voipio osallistui vuoden 1942 alkupuolella Krivin taisteluihin JR 5:n I pataljoonan riveissä, oli keväällä jonkin aikaa Kuopion koulutuskeskuksessa ja siirtyi sitten asemasodan vuosiksi Syvärin voimalaitoksen rintamalle JR 2:n I pataljoonaan. Kesällä 1944 luutnantiksi ylennetty Voipio osallistui vetäytymisvaiheen taisteluihin Aunuksessa. Voipio haavoittui vaikeasti Rajakonnun–Manssilan tienoilla 1. heinäkuuta 1944 ja hänen vasen jalkansa jouduttiin amputoimaan reidestä. Voipio joutui olemaan sotasairaaloissa syystalveen 1944 saakka mutta hän pääsi kuitenkin marraskuussa 1944 jatkamaan jatkosodan aikana aloittamiaan oikeustieteen opintoja Helsingin yliopistossa.
Voipio suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1948, sai varatuomarin arvon 1951 ja valmistui lakitieteen kandidaatiksi ja lisensiaatiksi 1954. Opiskeluaikanaan hän oli toiminut ylioppilaskunnassa sekä ylioppilaiden kristillisessä yhdistyksessä ja hän oli myös Karjalaisen osakunnan kuraattorina 1955. Voipio toimi valmistuttuaan asianajajana, eri yritysten veroasiantuntijana sekä korkeimmassa hallinto-oikeudessa notaarina 1954–1955, nuorempana hallintosihteerinä 1955–1958, ylimääräisenä hallintoneuvoksena 1969 ja hallintoneuvoksena 1971–1972. Hän väitteli oikeustieteen tohtoriksi 1968 ja oli Yhteiskunnallisen korkeakoulun ja myöhemmin Tampereen yliopiston kunnallisoikeuden yliopettajana 1958-1962, vero-oikeuden lehtorina 1962-1970 ja julkisoikeuden apulaisprofessorina 1970. Voipio toimi vuodesta 1972 Kauppakorkeakoulun julkisoikeuden professorina ja hän oli Helsingin yliopiston finanssioikeuden dosenttina vuodesta 1969.
Voipio toimi edustajana Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokouksessa 1978–1986. Kirkolliskokouksessa hän muun muassa osallistui näkyvästi kirkon vaalijärjestelmän kehittämiseen ja edisti pappisviran avaamista naisille. Hän puolusti kirkon ja valtion välisten siteiden säilyttämistä.
Voipio jäi eläkkeelle 1986 mutta vielä eläkevuosinaan hän osallistui uuden kirkkolain valmisteluun sekä kirjoitti myös kaksi muistelmateosta sotavuosista ja opiskeluajoistaan Helsingin yliopistossa.
Jaakko Voipio oli naimisissa vuodesta 1956 humanististen tieteiden kandidaatti Elli Kaarina Nevalaisen kanssa.
Mnesarkhos Ateenalainen

Mnesarkhos (; n. 160–85 eaa.) oli antiikin kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Ateenasta.
Mnesarkhos oli Diogenes Babylonialaisen ja Antripatros Tarsoslaisen oppilas. Cicero mainitsee hänet yhtenä stoalaisen koulun johtajista () Ateenassa yhdessä Dardanoksen kanssa aikana, jolloin Antiokhos Askalonlainen oli luopumassa skeptisismistä (eli noin vuonna 95 eaa.). Antiokhos oli Mnesarkhoksen oppilas jonkin aikaa, ja tämä on saattanut opettaa myös Filon Larissalaista. Panaitioksen kuoltua (109 eaa.) Ateenan stoalainen koulu vaikuttaa hajaantuneen, ja niin Mnesarkhos oli todennäköisesti yksi useista johtavista stoalaisista tuona aikana.
Cicero mainitsee Mnesarkhoksen usein ja vaikuttaa tunteneen joitakin tämän teoksia. Hän lainaa muun muassa tämän puhujia koskevia mielipiteitä teoksessaan "Puhujasta", vaikka ei itse yhdykään tämän mielipiteisiin:
Mnesarkhoksen oletetaan olleen kuollut jo silloin, kun Cicero opiskeli filosofiaa Ateenassa vuonna 79 eaa.
Askelkyykky

Askelkyykky on lihaskuntoharjoite, joka rasittaa nelipäistä reisilihasta, pakaralihaksia sekä takaraajan lihaksia (puolijänteinen lihas, puolikalvoinen lihas ja kaksipäinen reisilihas). Riippuu kyykyn pituudesta, vaikuttaako se enemmän nelipäiseen reisilihakseen vai pakaralihaksiin.
Askelkyykky suoritetaan seisoen jalat hartialeveydellä. Ensin astutaan askel eteen- tai taaksepäin ja kyykistytään. Sitten jalka vedetään takaisin ja suoritetaan sama liike toisella jalalla. Polven kuuluu olla 90 asteen kulmassa suoraan varpaiden yläpuolella (liian lyhyt askel aiheuttaa ylimääräistä painetta polvelle). Takajalan polvi taipuu lähes maahan asti. Liikkeeseen saadaan tehoa ja vaihtelua yllä mainitulla kyykyn pituuden vaihtelulla sekä käyttämällä painoja vastuksena. Liike voidaan myös tehdä käyttäen apuna penkkiä tai vinopenkkiä. Askelkyykky kävellen tehdään siten, että suoritetaan askelkyykky joka askeleella. Askelkyykky paikallaan voidaan tehdä joko vuorojaloin tai keskittyä yhteen jalkaan kerrallaan.
Vaikka askelkyykyn voi tehdä pelkällä kehonpainolla, useimmiten kehittyneemmät voimaharjoittelijat tekevät sen käsipainot käsissä tai levytanko hartioilla. Yleensä jos painoa on paljon, käytetään levytankoa, jota on helpompi kantaa kuin käsipainoja, jotka vaativat myös vahvoja käsiä.
James Toney

James Toney (s. 24. elokuuta 1968 Ann Arbor, Michigan) on yhdysvaltalainen ammattinyrkkeilijä ja lajin maailmanmestari neljässä painoluokassa. Keskisarjan, Ylemmän keskisarjan, kevyen raskaansarjan ja IBA liiton raskaansarjan maailmanmestaruuksien lisäksi, hän voitti vuonna 2005 raskaansarjan WBA-liiton mestaruuden, mutta menetti sen jäätyään kiinni doping-testissä. 
Toney on tällä hetkellä arvostettujen IBA sekä IBU liittojen raskaansarjan maailman mestari.
Toney on myös otellut vapaaotteluita. 
Aikaisempi ura.
Toney debytoi keskisarjassa lokakuun 26 päivänä vuonna 1988 voittaen tuntemattoman Stephen Leen toisessa erässä teknisellä tyrmäyksellä. Toney kohosi keskisarjan mestariksi vuonna 1991 nousten voittoon 11. erässä tyrmäämällä kivikovan Michael Nunnin oltuaan sitä ennen tappiolla tuomarien pistekorteissa. 
Toney puolusti mestaruuttaan Iran Barkleyta vastaan.
Toneyn ura lähti laskuun vuonna 1994 kun nuori nouseva kyky, Roy Jones Jr kukisti hänet täysin tuomariäänin. Toney masentui tappiosta pahoin ja nyrkkeilyura joutui pahasti tuuliajolle. 
Toney löysi paikkansa kevyestä raskaastasarjasta ja takoi lähellä huippua olevia miehiä kumoon. Vuonna 2003 Toney nujersi alemman raskassarjan mestarin, Vassiliy Jirovin pistein. 
Samana vuonna Toney nousi menestyksekkäästi raskaaseensarjaan nujertaen debyyttiottelussaan entisen mestari Evander Holyfieldin keskeytyskuntoon yhdeksässä erässä. Kahta vuotta myöhemmin Toney pääsi WBA-liiton titteliotteluun mestari John Ruizia vastaan ja voitti tämän pistein täysien erien jälkeen. Ruiz kävi hakemassa vauhtia kanveesista 7. erän aikana ja ilmoitti lopettavansa nyrkkeilyn. Myöhemmin ottelun tulos muutettiin tuloksettomaksi Toneyn kärähdettyä dopingtestissä. Ruiz myös haastoi Toneyn oikeuteen ja vaati tältä 10 miljoonan dollarin korvauksia.
Vuonna 2006 Toney otteli tuloksettoman entistä mestaria Hasim Rahmania vastaan. Toney kohtasi tämän jälkeen kahdesti väkivahvan Samuel Peterin häviten molemmat kamppailut täysien erien jälkeen.
Vuonna 2008 Toney kohtasi Rahmanin uudelleen. Miesten välinen koitos päättyi lääkärin keskeytykseen 4 erässä.
Vapaaottelu-ura.
Toney tapasi Ultimate Fighting Championshipin presidentin Dana Whiten tammikuussa 2010 ja he tekivät useita otteluja käsittävän sopimuksen maaliskuussa 2010. Toneyn ensimmäinen ottelu oli 28. elokuuta Bostonissa, jolloin hän kohtasi viisinkertaisen UFC-mestari Randy Couturen. Couture voitti ottelun kuristuksella ensimmäisessä erässä.
Dippi (lihaskuntoharjoite)

Dippi () on lihasvoimaharjoittelussa käytetty lihaskuntoharjoite. Normaalit dipit kehittävät kolmipäistä olkalihasta, rintalihaksia, kolmipäistä hartialihasta ja selkälihaksia.
Liikkeen suorittaminen.
Liikkeessä suorittaja on kädet suorina joko dippitelineessä tai renkailla, sitten laskee vartaloa ja koukistaa kädet 90 asteen kulmaan ja punnertaa itsensä takaisin aloitusasentoon.
Renkailla suoritettu dippipunnerrus on rankempi kuin telineessä suoritettu. Renkailla tehtäessä kädet karkaavat helposti sivuille tai koko keho voi alkaa helposti täristä. Siksi kannattaa harjoitella ensin vain yläasennossa oloa. Kun tämä sujuu niin voi kokeilla laskeutua.
Muunnelma.
Normaalisti dipit tehdään dippitelineessä, jolloin vastuksena on koko oma paino. Kuitenkin dipin tehoa voi lisätä laittamalla dippivyön, jonka sisään voi laittaa painoja. Liikkeen voi tehdä ilman dippitelinettä kahdella penkillä niin, että kädet ovat suoraan olkapäiden alapuolella ja jalat ovat vastakkaisella penkillä. Tämä liike vaikuttaa ylävartalon lihaksiin yhtä tehokkaasti kuin normaalikin liike.
Käsiseisontapunnerrus

Käsiseisontapunnerrus on lihaskuntoharjoite, jota tehtäessä seisotaan käsillä ilman tukea tai otetaan jaloilla tukea seinästä. Ilman tukea liikkeet ovat raskaampia ja vaativat enemmän tasapainoa.
Käsiseisontapunnerrus vaikuttaa kolmipäiseen olkalihakseen, jolloin vastuksena on 100 % omasta painosta eikä keskimääräistä 60 %. Liike vaikuttaa myös rintalihaksiin, olkalihaksiin ja epälihakseen. Ilman tukea tehtyinä liike vaikuttaa myös käsi- ja keskivartalon lihaksiin, koska niitä käytetään tasapainon pitämiseen, se myös vaikuttaa kyynärvarren lihaksiin.
Liikkeen vaikeuden takia on järkevää aloittaa liikkeen harjoittelu pelkästään käsilläseisonnan opettelemisella.
Liikkeen vaikutusta voi voimistaa tekemällä liikkeen sillä tavalla, että laittaa kädet joillekin esineille (esimerkiksi tuoleille) niin, että pään saa kämmeniä alemmaksi. Liikettä voi myös voimistaa käyttämällä joitain keskivartaloon tai jalkoihin lisättäviä painoja.
Diodotos (filosofi)

Diodotos (, ) (k. 59 eaa.) oli kreikkalais-roomalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli Ciceron ystävä ja opettaja.
Diodotos eli suurimman osan elämästään Ciceron talossa Roomassa, opettaen tälle stoalaista filosofiaa ja erityisesti logiikkaa. Vaikka Cicero ei koskaan omaksunutkaan stoalaisuutta täysin, hän puhui aina Diodotoksesta kiintymystä osoittaen, ja piti tätä samanveroisena muiden tuon ajan filosofien, kuten Filon Larissalainen, Antiokhos Askalonlainen ja Poseidonios, kanssa.
Vanhuudessa Diodotoksesta tuli sokea, mutta hän jatkoi silti opettamista, ja Ciceron mukaan omistautui filosofialle jopa aikaisempaa sinnikkäämmin. Cicero kertoo hänen myös soittaneen lyyraa pythagoralaisten tavoin, ja hänelle luetun kirjoja sekä päivin että öin. Näin hän ei tarvinnut silmiä tehdäkseen työtään. Ciceron mukaan Diodotos piti sokeuduttuaan luentoja jopa geometriasta, antaen oppilailleen sanalliset ohjeet siitä, mistä heidän piirtämiensä suorien tuli alkaa ja mihin niiden tuli loppua.
Diodotos kuoli Ciceron talossa vuonna 59 eaa. ja jätti koko omaisuutensa ystävälleen.
Outlaw Recordz

Outlaw Recordz on levy-yhtiö, jonka perustivat Outlawz rap-yhtye ja Gary Tyler.
Historia.
Death Rowsta lähdön jälkeen E.D.I., K.Kastro, Napoleon ja Young Noble perustivat oman levy-yhtiön Gary Tylerin kanssa. He tekivät Bayside Entertainmentin kanssa jakosopimuksen vuonna 1999. 7. marraskuuta 2000 Outlaw Records julkaisi ensimmäisen albumin, Outlawzin Ride Wit Us or Collide Wit Us LP:n, joka nousi sijalle 95 Billboard top-200 listalla.
Muszamil

Kamil Beale (s. 1980) on yhdysvaltalainen rap-artisti. Hänen tunnetaan paremmin taiteilijanimellään "Muszamil".
Hän teki ensiesiintymisensä Tha Outlawzin albumilla "Ride Wit Us or Collide Wit Us" kappaleissa "Hang On", "Good Bye" ja "Maintain". Vuonna 2002 hän julkaisi debyyttialbuminsa "Hell Razed Us" Outlaw Recordzin alaisena.
Swift-roottori

Swift-roottori on vaaka-akselinen tuuliturbiini (), jonka on kehittänyt skotlantilainen "Renewable Devices Swift Turbines Ltd." -yhtiö vuonna 2004. Roottori on kehitetty pienvoimaloihin, ja se voidaan asentaa myös rakennuksen katolle.
Roottorin ääni ja värähtely on pyritty saamaan minimiinsä, jotta asennus kiinni rakennuksiin ei aiheuttaisi ongelmia. Ruiskuvalutekniikalla toteutetun roottorin rakenne on poikkeuksellinen: viiden erikoismuotoillun siipilavan kärjet yhdistää pyöreä kehälapa. Ratkaisu vähentää lapojen kärjissä syntyviä pyörteitä ja vähentää näin resonansseja ja melua. Samaten resonansseja vähentää laparakenteen parantunut jäykkyys. Voimansiirto on suoravälitteinen ilman vaihteistoa, mikä vähentää syntyvää ääntä. Roottorin aiheuttama melu on alle 35 dB kaikilla tuulennopeuksilla.
Swift-turbiineja valmistetaan vain yhdessä koossa, kehäsiiven läpimitaltaan noin 2,2 metristä mallia. Roottorista saatava teho on 14 m/s tuulella 1,5 kW.