Kiiskilampi (Hyvinkää)

Kiiskilampi on Uudellamaalla Hyvinkäällä Suolijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Kiiskilampi on 600 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Se sijaitsee Usmin järvialueella noin puoli kilometriä Suolijärven Kypärälahdelta kaakkoon päin. Se on muodostunut kallioisen mäkimaaston kalliomurroksen painaumaan ja sitä ympäröivät mäet kohoavat yleensä 20–25 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Lammen länsirannat ovat jyrkkiä, mutta itäranta on vaihtelevampaa. Siellä sijaitsevat lammen kaksi jyrkännettä. Alavaa maastoa esiintyy lammen etelä- ja pohjoispäässä. Lammen eteläpäässä sijaitsevasta noin 10-metrisessä syvänteestä on otettu vesistötutkimuksiin vesinäytteitä. Lammessa ei ole kartan mukaan saaria. Lammen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja se on autio. Ainoa rakennelma on pohjoispäässä sijaitseva retkeilijöille tarkoitettu laavu. Lammen itäpuolelle johtaa polku pohjoispuolen metsäautotieltä sekä eteläpuoliselta Mäkiperänlammelta.
Virkistysarvoja.
Lammen pohjoispäässä on rannan läheisyydessä laavu, pöytäryhmä, tulentekopaikka ja laituri. Tien varressa 130 metrin päässä on puuliiteri ja käymälä.
Luontoarvoja.
Natura-alue.
Piilolammi sisältyy vesialueineen Kytäjän-Usmin metsäalueeseen, joka on Metsähallituksen alainen alue ja joka sisältyy Suomen Natura 2000-ohjelmaan (FI0100051, 22,66 km²). Suojeltuja alueita ovat vain lammen ranta-alueet ja vesialue.
Vedenlaatu.
Ensimmäiset vedenlaadun tutkimukset ovat vuodelta 1984, jolloin vedenväri oli 35 mg Pt/l. Tuolloin järvi on ollut vedenlaadultaan hyvä, karu ja melko kirkasvetinenkin. Viimeaikaiset tutkimukset liittyvät Hyvinkään kaupungin pintavesien seurantaan. Siinä tutkitaan vedenlaatua kuuden vuoden välein, jolloin käytettävissä on tulokset vuosilta 2007, 2013 ja 2019. Kiiskilammessa vesi on kirkasta ja sen humustaso on alueen matalin. Päällysvedessä on veden väriluku vaihdellut 50–80mgPt/l ja veden happamuustaso on ollut lähes neutraali (pH7). Kesällä on näkösyvyydeksi saatu jopa 1,6 metriä.
Lampi on tuulelta suojassa, joten se lämpötilakerrostuu herkästi kesäisin ja luonnollisesti myös talvisin jään alla. Tällöin happi vähenee alusvedessä ja pohjan läheisyydessä syvänteessä vesi voi olla hapetontakin. Kesällä happikato on voimakkainta. Kesällä havaittiin happipitoisuudessa erikoinen ilmiö. Harppauskerroksessa oli vain vähän happea, mutta heti sen ylä- ja alapuolella happea oli enemmän. Ilmeisesti harppauskerrokseen oli kertynyt runsaasti eläinplanktonia laiduntamaan leviä. Samalla niiden hengitys sai harppauskerroksessa aikaan metalimneettisen happiminimin.
Veden kokonaisfosforipitoisuudet ovat vaihdelleet 9–18 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l), mikä vastaa karujen metsäjärvien tasoa. Kokonaistyppipitoisuudet ovat päällysvedessä olleet 500–700 μg/l ja alusvedessä hieman enemmän. Se vastaisi humuspitoisten metsäjärvien tasoa. Lampi olisi näiden lukujen valossa Kiiskilammi olisi normaali metsäjärvi. Lammessa on kuitenkin raportoitu levistä. Elokuussa 2007 oli vesinäytteitä otettaessa koko lammen pinta levän peitossa. Levätuotantoa kuvaava klorofylli a-pitoisuus oli 17 µg/l ja viittaisi rehevöitymiseen. Elokuussa 2013 todettiin lammessa sinilevää, mutta silloin oli klorofylli a-pitoisuus 9 µg/l eli melko matala. Päällysvedessä oli ylikylläinen happipitoisuus, mikä viittaisi voimakkaaseen levätuotantoon. Elokuussa 2019 oli silmämääräisesti vain hieman sinilevää. Happipitoisuus oli taas ylikylläinen ja veden a-klorofyllin pitoisuus 16 µg/l.
Vesistösuhteet.
Kiiskilampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueella (21.03), jonka Kytäjoen alaosan alueeseen (21.031) lampi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on 25 hehtaaria. Siihen on johdettu kaksi lyhyttä metsäojaa, mutta sillä ei ole laskuojaa. Vesi suotuu kuitenkin viereiseen Suolijärveen, joka laskee Kytäjärveen. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,6 metriä mpy (N2000).