Peter Weirin Todistaja

Peter Weirin Todistaja (), televisiossa esitetty myös nimellä Todistaja, on vuonna 1985 ensi-iltansa saanut Peter Weirin ohjaama trilleri, jonka pääosissa ovat Harrison Ford, Kelly McGillis ja Lukas Haas.
Elokuvassa Ford näyttelee murhaa tutkivaa poliisia. Murhan ainut todistaja, nuori amissipoika (Haas) väittää, että murhaaja oli poliisi.
"Peter Weirin Todistaja" on ensimmäinen pitkä näytelmäelokuva, jossa Viggo Mortensen esiintyy.
Juoni.
Vuonna 1984 amissiyhteisö Lancasterin ulkopuolella Pennsylvaniassa osallistuu Jacob Lappin hautajaisiin. Tämän nuori leski Rachel ja 8-vuotias poika Samuel matkustavat junalla tapaamaan Rachelin sisarta. Odottaessaan Philadelphiassa asemalla jatkoyhteyttä Samuel menee miestenhuoneeseen ja todistaa peitetehtävissä olevan poliisin raa'an murhan, mutta onnistuu olemaan paljastumatta piiloutumalla vessakopissa.
Etsivä John Book määrätään tutkimaan tapausta ja puhuttaa Samuelia. Vaikka poika ei tunnista tekijää pidätyskuvista tai tunnistusrivistä, hän näkee poliisin toimistossa sanomalehtileikkeen palkinnon saaneesta huumekonstaapeli James McFeestä ja osoittaa tämän Bookille. Book tutkii asiaa ja saa selville, että McFee oli aiemmin vastuussa kalliiden kemikaalien takavarikoinnista, joita käytettiin amfetamiinin valmistukseen, mutta todisteet ovat nyt kadonneet. Book olettaa, että McFee myi kemikaalit huumekauppiaille ja että murhattu etsivä oli tutkinut varkautta.
Book ilmaisee epäilyksensä poliisipäällikkö Paul Schaefferille, joka neuvoo Bookia pitämään tapauksen salassa, jotta he voivat selvittää, miten asiassa tulee edetä. McFee ampuu Bookia pysäköintihallissa, jolloin tämä haavoittuu. Koska vain Schaeffer tiesi Bookin epäilyksistä, hän tajuaa, että Schaeffer on myös korruptoitunut ja antoi vihjeen McFeelle.
Samuel ja Rachel ovat nyt suuressa vaarassa. Book käskee kumppaniaan poistamaan Lappien kansiot arkistosta ​​ja vie autollaan pojan ja äidin takaisin amissiyhteisöön. Lähtiessään ajamaan maatilalta pois verenhukka saa hänet pyörtymään ja törmäämään autollaan kyyhkyslakkaan maatilan edessä. Book varoittaa, että sairaalaan meno antaisi korruptoituneille poliiseille mahdollisuuden löytää hänet ja saattaa samalla Samuel vaaraan. Rachelin appiukko Eli suostuu vastahakoisesti suojelemaan häntä, vaikka ei luota yhteisön ulkopuoliseen mieheen.
Book toipuu hitaasti amissiperheen hoidossa, ja hänellä herää tunteita Rachelia kohtaan, joka myös tuntee vetoa häneen. Lappien naapuri Daniel Hochleitner on toivonut Rachelia itselleen, ja tästä tulee miesten välille kitkaa. Toivuttuaan Book pukeutuu Rachelin miesvainajan Jacob Lappin vaatteisiin sulautuakseen yhteisöön ja välttääkseen liikaa huomiota. Hän ryhtyy korjaamaan rikkomaansa kyyhkyslakkaa. Hänen suhteensa amissiyhteisöön syvenee, kun nämä saavat tietää, että hän osaa puusepäntöitä ja vaikuttaa kunnolliselta sekä ahkeralta mieheltä. Eli ottaa Bookin avukseen navettaan lypsämään lehmiä. Hyväksyttyään kutsun vastanaineen pariskunnan navetan pystytystyömaalle Book saa Hochleitnerin arvostamaan itseään. Bookin ja Rachelin välinen vetovoima on kuitenkin ilmiselvä ja aiheuttaa juoruja tiiviissä yhteisössä.
Amisseilla ei ole puhelimia, joten Book menee Elin kanssa kaupunkiin soittaakseen kolikkopuhelimesta työpaikalleen ja saa tietää, että hänen etsiväparinsa Elton Carter on tapettu. Hän päättelee, että Schaeffer ja McFee murhasivat Carterin saatuaan tietää tämän osuudesta ja ​​päästäkseen lähemmäksi Bookia kolmannen korruptoituneen poliisin, rikosetsivä Leon Fergusonin avulla. Tajutessaan Schaefferin olevan kaiken takana, Book soittaa tälle kotiin (josta puhelua ei voida jäljittää), syyttää tätä korruptiosta ja uhkaa tappaa tämän. Kaupungissa paikallinen nuoriso pysäyttää amissien vaunut ja ahdistelee Hochleitneria. Carterin kuolemasta vielä kuohuksissa oleva Book mukiloi kaksi nuorta miestä amissien väkivallattomuuden perinteen vastaisesti. Kiusaajien ja oudon "amissimiehen" välisestä tappelusta ilmoitetaan paikalliselle poliisille, ja he informoivat Schaefferiä, joka oli jo aiemmin ottanut yhteyttä sheriffiin yrittäessään löytää Bookin, Rachelin ja Samuelin. Bookiin käytöksestä suuttuneena Eli käskee tätä lähtemään. Rachel lähestyy yöllä Bookia pellolla, jossa he syleilevät intohimoisesti.
Seuraavana päivänä Schaeffer, McFee ja Ferguson saapuvat Lappien kotiin ja ottavat Rachelin ja Elin panttivangeiksi houkutellakseen Bookin ja Samuelin esiin. Book käskee Samuelin juoksemaan turvaan Hochleitnerin kotiin, huijaa Fergusonin maissisiiloon ja tukehduttaa tämän maissikuorman alle, minkä jälkeen Book ampuu McFeen Fergusonin haulikolla. Kuultuaan laukaukset Samuel palaa maatilalle. Schaeffer pakottaa Rachelin ja Elin ulos talosta aseella uhaten; Eli antaa Samuelille merkin soittaa maatilan kelloa. Book kohtaa Schaefferin, joka uhkaa tappaa Rachelin, mutta kellon kuuluva ääni kutsuu amissit paikalle, jotka kokoontuvat heidän ympärilleen ja vain tarkkailevat heitä hiljaa. Niin monien todistajien läsnä ollessa Schaeffer luovuttaa ja Book pidättää hänet.
Book hyvästelee Samuelin pellolla ja Eli toivottaa hänelle kaikkea hyvää "siellä ulkona englantilaisten joukossa", mikä merkitsee hänen hyväksyneen Bookin amisssiyhteisön jäseneksi. Book lähtee autollaan vilkuttaen matkallaan vastaantulevalle Daniel Hochleitnerille.
Vastaanotto.
Elokuva toi tekijöilleen Oscarin parhaasta alkuperäiskäsikirjoituksesta ja leikkauksesta sekä Bafta-palkinnon parhaasta alkuperäismusiikista. Se tuotti lisäksi kuusi muuta Oscar-, kuusi Bafta- ja kuusi Golden Globe -ehdokkuutta. Yhdysvaltalainen National Board of Review of Motion Pictures nimesi elokuvan yhdeksi vuoden 1985 kymmenestä parhaasta.
"Todistajasta" tuli suuri kansainvälinen menestys. Suomessa se sai 
193 130 teatterikatsojaa, mikä teki siitä vuoden 1985 ensi-iltaelokuvista yhdeksänneksi katsotuimman. Helsingissä sitä esitettiin peräti 74 viikon ajan samassa Ison Roobertinkadun Astor-teatterissa niin, että "Helsingin Sanomat" kirjoitti syyskuussa 1986 elokuvan ja sen mainosjulisteiden muodostuneen jo osaksi katukuvaa. Lehden elokuva-arvostelija Mikael Fränti pohti tuoreeltaan, pitäisikö "Todistajaa" kutsua trilleriksi, jälkiwesterniksi, farmarikuvaukseksi vai antropologiseksi elokuvaksi. Hänestä elokuva on pinnalta hyvin katsojaystävällinen, mutta ”lähempi oikoluku paljastaa teoksen merkitykset ja syvyydet”. Hänestä Peter Weir onnistuu amerikkalaisen elokuvan vanhojen mestarien tavoin kehittämään ”kirkasta, selkeää, klassista elokuvaa sen omissa joustavissa raameissaan”. "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Kati Sinisalo luonnehti elokuvaa erikoiseen ympäristöön sijoitetuksi tehokkaaksi perustrilleriksi ja antoi sille neljä tähteä viidestä.