Unkarin sosialistinen työväenpuolue

Unkarin sosialistinen työväenpuolue (, MSZMP) oli Unkarin kansantasavaltaa hallinnut kommunistinen puolue vuosina 1956–1989. Puolueen lähes koko vallassaoloaika liittyi tiiviisti János Kádáriin ja ns. gulassikommunismiin.
Historia.
Unkarin kansannousun aikaan siihen asti valtaa pitänyt Unkarin työväenpuolue (MDP), neuvostoliittolaisen mallin mukainen kommunistinen valtiopuolue, hajotettiin. Sen tilalle julistettiin 1. lokakuuta 1956 perustetuksi uusi Unkarin sosialistinen työväenpuolue (MSZMP). Kun Neuvostoliiton joukot olivat kukistaneet kansannousun ja nostaneet valtaan János Kádárin, MSZMP:stä tuli uusi valtio- ja valtapuolue.
Puolue ja valtioelimet järjesteltiin uudelleen kesään 1957 mennessä, ja MSZMP:n jäsenmäärä nousi nopeasti, vuoden 1957 lopussa sillä oli jo 400 000 jäsentä. Uusi puolue piti ensimmäisen valtakunnallisen kokouksensa 27.-29. kesäkuuta 1957. Siinä vahvistettiin János Kádárin maltillinen linja, ja uudesta johdosta jätettiin syrjään useimmat entisen aikakauden stalinistit. Entisen MDP:n nuorisojärjestöä ("Dolgozó Ifjúság Szövetsége" ’Työtätekevän nuorison liitto’, DISZ) ei perustettu uudelleen, vaan sen tilalle luotiin Kommunistinen nuorisoliitto ("Kommunista Ifjúsági Szövetség," KISZ). Lokakuussa 1957 luotiin uudistunut "Hazafias Népfront" (’Isänmaallinen kansanrintama’), puolueen vaalijärjestö, jonka tehtävänä oli yhdistää puoluetta kansaan ja hankkia sille tukea puolueeseen kuulumattomilta.
MSZMP toimi yksipuoluejärjestelmän valtiopuolueena entisen MDP:n tapaan, myös puolueen, parlamentin ja hallintoelinten suhteet pysyivät entisenlaisina. Valtiopäivät kokoontuivat pari kolme kertaa vuodessa. Vaaleissa ehdokaslistoja oli vain yksi, ja ehdokkaita sai asettaa vain Isänmaallinen kansanrintama; ehdokkaista pieni vähemmistö (18 %) sai olla puolueeseen kuulumattomia. Tämä järjestelmä säilyi vuoteen 1985 asti.
1980-luvun loppupuolella MSZMP ja sen johtama järjestelmä alkoivat kriisiytyä. Tähän syynä olivat ylivelkaantuneen Unkarin talousongelmat, Neuvostoliiton heikentyminen, uuden poliittisen eliitin nousu ja puolueen sisäiset sukupolvikiistat. Vuodesta 1987 lähtien alkoi syntyä poliittisia keskustelupiirejä ja järjestöjä, kuten sittemmin puolueiksi muotoutuneet Demokraattinen foorumi ja Fidesz, jotka asettivat avoimesti päämääräksi Unkarin poliittisen uudistumisen ja monipuoluejärjestelmään siirtymisen. MSZMP:n sisällä uudistusmielisten ja konservatiivisempien kommunistien välille repesi ristiriitoja. Toukokuun 1988 puoluekokouksessa vanheneva, sairas ja heikentynyt János Kádár siirrettiin käytännössä syrjään ja vallan keskitti käsiinsä uusi pääsihteeri Károly Grósz, joka yritti pysäyttää puolueen hajoamisen.
Grósz yritti toisaalta jatkaa uudistuksia, toisaalta pitää ne kurissa ja säilyttää valtansa. Marraskuuhun 1988 hän johti myös hallitusta, mutta sitten pääministeriksi nostettiin tuskin 40-vuotias taloustieteilijä ja talouspoliitikko Miklós Németh, josta tuli järjestelmänvaihdoksen yksi keskushahmo. Heinäkuussa 1988 puolueen keskuskomitea joutui kokouksessaan toteamaan, että valtion omistusten yksityistäminen on ainakin osaksi sallittava, ja lokakuussa 1988 säädettiin laki, joka mahdollisti valtion yritysten muuttumisen yksityisiksi. Puolueen sisällä väiteltiin yhä siitä, pitäisikö järjestelmän vapautumisen toteutua yksipuoluejärjestelmän sisällä ”sosialistisena pluralismina” vai monipuoluejärjestelmässä, jota puolueen radikaalimmat uudistusmiehet kuten Imre Pozsgay ja Rezső Nyers jo kannattivat.
Tammikuussa 1989 Pozsgay radiopuheessaan julisti vuoden 1956 ”vastavallankumouksen” jälleen oikeutetuksi kansannousuksi ja asettui kannattamaan monipuoluejärjestelmään siirtymistä. Helmikuussa myös puolueen keskuskomitea kiivaan väittelyn jälkeen taipui tälle kannalle. Tässä vaiheessa Unkarissa oli itse asiassa jo perustettu useita puolueita tai puolueen tapaisia poliittisia järjestöjä. Muutoksen näyttäessä jo väistämättömältä puolueen nuorisojärjestö KISZ hajotti itsensä huhtikuussa 1989. Kesäkuusta syyskuuhun ns. kansallisessa neuvottelupöydässä "(Nemzeti Kerekasztal)" käytiin luottamuksellisia neuvotteluja monipuoluejärjestelmään siirtymisestä. Niiden pohjalta säädettiin perustuslakiin muutos, joka julkistettiin 23. lokakuuta 1989. Tällöin Unkarin kansantasavalta lakkasi virallisesti olemasta.
MSZMP:n perilliset.
6.-8. lokakuuta 1989 pidetyssä XIV puoluekokouksessaan entinen MSZMP lopetti virallisen toimintansa. Puolueen uudistusmielisen siiven johdolla perustettiin Unkarin sosialistinen puolue ("Magyar Szocialista Párt," MSZP), joka määritteli itsensä oikeusvaltiota kunnioittavaksi vasemmistolaiseksi, sosialistiseksi liikkeeksi ja julisti kannattavansa sosiaalista markkinataloutta ja monipuoluejärjestelmään perustuvaa parlamentaarista demokratiaa. Puheenjohtajaksi valittiin Rezső Nyers. Vähän yli kymmenesosa edustajista vastusti uuden puolueen perustamista ja alkoi kokouksen jälkeen ryhmittyä Károly Grószin johdolla entistä MSZMP:n nimeä käyttäväksi jatkajapuolueeksi.
MSZMP:n historiallisesta perinnöstä kilpailemassa on ollut MSZP:n lisäksi joitakin pieniä kommunisti- tai laitavasemmistopuolueita, joiden kannatus on kuitenkin jäänyt äärimmäisen vähäiseksi. Entisen MSZMP:n vasemman siiven vähemmistö käytti vuoteen 1993 vanhaa nimeä "Magyar Szocialista Munkáspárt," sen jälkeen vuoteen 2005 vain "Munkáspárt" (‘Työväenpuolue’), vuoteen 2013 "Magyar Kommunista Munkáspárt" (’Unkarin kommunistinen työväenpuolue’) ja sen jälkeen "Magyar Munkáspárt" (’Unkarin työväenpuolue’). Se ei vuosina 1990–2018 saanut vaaleissa yhtään edustajaa parlamenttiin, vuoden 2022 vaaleihin se ei enää asettanut valtakunnallisia ehdokkaita.