Vseslav

Vseslav Brjatšišlavits, ""Vseslav profeetta", "Vseslav velho"," kastettuna "Vasili" (; ; puol. Usiasłaŭ Połacki) ; (n. 1039 – 14. huhtikuuta (J: 24. huhtikuuta) 1101) oli Polotskin ruhtinaskunnan kuuluisin ruhtinas. Hän oli maansa johdossa yli viidenkymmenen vuoden ajan vuosina 1044−1101.
Vseslav toimi myös jonkin aikaa Kiovan suuriruhtinaan kanssahallitsijana Izjaslav I:n rinnalla vuosina 1068–1069. 
Suku.
Hän oli Polotskin ruhtinas Brjatšišlav Izjalavitšin ja tämän nimeltä tuntemattoman puolison poika. Hänen isoisovanhempansa olivat Kiovan suuriruhtinas Vladimir I Suuri ja tämän toinen puoliso Polotskin ruhtinatar Rogned. 
Hän on saanut lisänimensä "taikuri", "noita" jo aikalaisiltaan. Tarina kertoo, että Vseslavin äiti synnytti hänet "noituudella" ja syntymästä lähtien "hänellä oli vamma päässään". Noidat sanoivat prinssin äidille: "Sido tämä haava ja käytä siinä sidettä hänen koko loppuelämänsä"; ja Vseslav "käytti sitä tähän päivään asti; tästä syystä hän oli armoton verenvuodatusta kohtaan", teksti on kirjoitettu Vseslavin elinaikana. 
Lainaus tulkitaan eri tavoin: "vamma" ymmärretään syntymämerkiksi, jonka päällä prinssi piti sidettä; muiden lähteiden mukaan Vseslav syntyi "paita yllään" (sikiökalvojen peittämänä), toisen lähteen mukaan hänellä oli "onnenlakki" eli kalvo päässään ja käytti osaa istukastaan amulettina.
Ruhtinas.
Hänen valtakuntansa sijaitsi nykyisellä Valko-Venäjällä Pihkovan kaakkoispuolella, ja se oli käytännössä Kiovan Rusin vasallivaltio. 
Vuonna 1065 hän hyökkäsi Pihkovaan, seuraavana vuonna Novgorodiin, jossa ryösti Pyhän Sofian katedraalin, poltti kaupungin ja lähti pois joukkoineen mukana suuri määrä saalista. Jaroslavitšit aseistautuivat häntä vastaan, valloittivat Minskin ja voittivat Vseslavin joukot Niemen-joen rannalla. Suuriruhtinas Izjaslav I Jaroslavitš aloitti rauhanneuvottelut ja kutsui hänet luokseen. Jaroslavitšit vannoivat, etteivät he tekisi hänelle mitään pahaa. Vseslav uskoi heitä, mutta maksoi kalliisti herkkäuskoisuudestaan: hänet pidätettiin ja yhdessä kahden poikansa kanssa vangittiin Kiovassa vuonna 1067.
Vuonna 1068, kun polovtsilaiset voittivat ruhtinaat Altajoen rannoilla, kiovalaiset vaativat aseita suuriruhtinaalta, mutta saatuaan kieltävän vastauksen he julistivat Vseslavin suuriruhtinaaksi, ja Izjaslav pakeni Puolaan, josta palasi herttua Bolesłav II:n ja puolalaisten joukkojen kanssa. Vseslav meni tapaamaan häntä, mutta pakeni jostain syystä salaa yöllä Polotskiin vuonna 1069. Izjaslav piiritti ja valloitti Polotskin, ja Vseslav ilmestyi pian joukkoineen Novgorodin muurien juurelle. Novgorodilaiset kaappasivat Vseslavin uudelleen vangikseen.
Vuonna 1070 hän miehitti joukkoineen uudelleen Polotskin, karkotti sieltä Svjatopolk Izjaslavitšin, ja vaikka Jaropolk Izjaslavitš juokkoineen voitti hänet jälleen, hän piti Polotskin itsellään. Vuonna 1077 Izjaslav lähetti joukkonsa Polotskiin, mutta Vseslav torjuivat ne. Vuonna 1078 Kiovan suuriruhtinas Vladimir Monomah tuli ja onnistui polttamaan vain Polotskin esikaupungit. Kostona tästä Vseslav lähestyi Smolenskia vuonna 1083 ja ennen kuin Monomah saapui, hänene onnistui sytyttää kaupunki tuleen ja lähtemään. Tämän jälkeen Vladimir Monomah tuhosi perusteellisesti Vjatšeslavin volostin. Vseslav kuoli vuonna 1101. 
Jälkeläiset.
Vseslavin puolison nimeä ei tiedetä. Hän avioitui noin vuonna 1060. Hänelle syntyi seitsemän poikaa: Roman, Gleb, Boris, David, Rogvolod, Rostislav ja Svjatoslav.