Tikkurila–Porvoo-rata

Tikkurila–Porvoo-kaupunkirata oli vuosina 2018–2019 suunniteltu yksiraiteinen noin 40 kilometrin pituinen rautatie, joka olisi palvellut Tikkurilan ja Porvoon välistä taajamajunaliikennettä. Rata todettiin kannattamattomaksi jo esiselvityksen aikana. Sittemmin pääkaupunkiseudun ja Porvoon välistä yhteyttä on suunniteltu ensijaisesti osana Itärataa.
Taustaa.
Rataa alettiin suunnitella sen jälkeen, kun Helsingistä itään kaavaillulla Heli-radalla ilmeni ongelmakohtia, erityisesti Fazerilan pohjavesialueen ylittämisessä Vantaalla sekä liittymisessä päärataan. Kun Porvoon-suuntaiset ratahankkeet muuttuivat epävarmemmiksi ja vähintäänkin lykkääntyivät pitkälle tulevaisuuteen, Porvoon kaupunki ehdotti suoraa rataa Tikkurilaan. Pääkaupunkiseudun ja Porvoon välisen tieliikenneverkon pelättiin ennen pitkää ruuhkautuvan ja linja-autoihin perustuvan joukkoliikenteen kilpailukyvyn heikentyvän.
Selvitys.
Uudenmaan liitto teetti radan ja sen liikenteen toteuttamiskelpoisuudesta esiselvityksen vuosina 2018–2019 osana Uusimaa 2050 -kaavan laadintaa. Raportin laati Ramboll Finland. Selvityksessä tarkasteltiin kolmea eri linjausvaihtoehtoa, jotka erosivat toisistaan muun muassa maankäytön, ympäristövaikutusten ja kustannusten osalta. Kaikkiin vaihtoehtoihin sisältyi neljä rautatieasemaa: Tikkurila, Söderkulla, Kuninkaanportti ja Porvoo. Lisäksi rautatielle ja suunnitellulle itämetrolle kaavailtiin maanalaista vaihtoyhteyttä Sakarinmäen metroasemalla Helsingin Östersundomissa.
Reittivaihtoehdot.
Suunnitellun radan pituus vaihteli linjausvaihtoehdosta riippuen 36–38 kilometrin välillä. Pisin vaihtoehto kulki Tikkurilan asemalta Keravanjoen yli koilliseen Hanabölen peltomaisemaan ja jatkui Sipoonkorven kansallispuiston suojelualueiden välissä Söderkullaan ja sieltä edelleen kohti Porvoota vanhan Heli-radan linjausta noudattaen. Sipoonkorpi-linjauksella olisi ollut merkittäviä haittavaikutuksia suojelukohteisiin, kuten Natura-alueisiin. Linjausvaihtoehdolle ei laadittu kustannusarviota.
36 kilometrin pituinen toinen vaihtoehto noudatti ensimmäisen vaihtoehdon maastokäytävää Tikkurilasta Hanaböleen, mutta se olisi alittanut Sipoonkorven kansallispuiston 10 kilometrin pituisella tunnelilla. Tunnelia varten olisi kuitenkin pitänyt rakentaa poistumis- ja huoltoteitä sekä muita maanpäällisiä rakenteita vähintään 1,5 kilometrin välein. Idässä tunneli olisi noussut pintaradaksi Porvoonväylän käytävässä.
Kolmas ja samalla eteläisin vaihtoehto erkani Tikkurilasta lyhyen matkan Tikkurila–Hakkila-rataa pitkin, kunnes se olisi Kuninkaalan kohdalla laskeutunut 8 kilometrin pituiseen tunneliin. Tunneli olisi johtanut itään Landbon alueelle Helsingin ja Sipoon rajan tuntumaan, jossa se olisi muuttunut pääosin Porvoonväylää mukailevaksi pintaradaksi.
Vain kolmas vaihtoehto valittiin jatkotarkasteluun, kun pohjoisen suunnasta Tikkurilaan linjatut vaihtoehdot todettiin toteutuskelvottomiksi. Kolmannen linjausvaihtoehdon alustavaksi kustannusarvioksi ilmoitettiin 1,1 miljardia euroa.
Liikennöinti ja matka-ajat.
Geometrian puolesta radalla olisi ollut mahdollista liikennöidä paikoin 300 km/h. Suunnittelunopeutena käytettiin kuitenkin 200 km/h ja kalustona Sm5-sähkömoottorijunaa, jolla liikennöidään myös pääkaupunkiseudun lähijunaliikenteessä. Liikennöintiä tarkasteltiin 30 minuutin vuorovälillä. Vuoden 2030 aamuhuipputunnin matkustajamääräksi arvioitiin noin 500 matkaa, joista suurin osa olisi suuntautunut Porvoosta Helsinkiin. Arkivuorokauden matkustajamääräksi arvioitiin noin 3 600 ja vuotuiseksi matkustajamääräksi noin 1,1 miljoonaa.
Tikkurilan ja Porvoon välinen matka-aika olisi ollut noin 23 minuuttia. Matka-aikoihin on laskettu Söderkullan ja Kuninkaanportin minuutin pituiset asemapysähdykset. Lisäksi junakohtaus Söderkullan asemalla olisi pidentänyt väistävän junan matkaa neljällä minuutilla.
Päätelmät.
Liikennöinti Tikkurila–Porvoo-radalta pääradalle Tikkurilassa todettiin teknisesti äärimmäisen haastavaksi. Ratakapasiteetin vuoksi junia ei olisi voinut liittää Keravan kaupunkirataan. Porvoon-liikenteestä olisi täytynyt tehdä vaihdollinen, tai vaihtoehtoisesti Tikkurilaan olisi täytynyt rakentaa uusi asema laitureineen Porvoon-liikennettä varten. Rata todettiin kannattamattomaksi; investointikustannus olisi ollut erittäin suuri suhteutettuna radan pituuteen, eikä junaliikenteellä olisi saavutettu merkittäviä matka-aikahyötyjä. Rataa ei merkitty maakuntakaavaan tai Vantaan yleiskaavaan. Vantaan yleiskaavassa osittain Tikkurila–Porvoo-radan reitille, Santaradan paikalle, osoitettiin Vantaan pikaraitiotie.
Lähteet.
Viitteet.