Temppelivuori

Temppelivuori (, ) on kukkula Jerusalemin vanhankaupungin itälaidalla. Se on juutalaisuuden, kristinuskon ja islamin pyhä paikka. Nykyinen alue on tasainen aukio, jota ympäröivät tukimuurit.
Temppelivuorella sanotaan sijainneen kuningas Salomon rakentama juutalaisten ensimmäinen temppeli. Niin sanottu toinen temppeli rakennettiin luultavasti 400-luvulla eaa., ja sen tuhosivat vuonna 70 jaa. roomalaiset. Temppelin ainoa säilynyt osa on niin sanottu länsimuuri eli itkumuuri. Juutalaiset kääntyvät rukoillessaan kohti Temppelivuorta. 
Temppelivuoren tasanteella sijaitsevat vuonna 691 valmistunut Kalliomoskeija ja 700-luvun alussa rakennettu al-Aqsan moskeija. Al-Aqsan nykyinen muoto on 1000-luvulta. Islamilaisen perinteen mukaan profeetta Muhammed nousi taivaaseen Temppelivuorelta, ja siksi paikka on islamin kolmanneksi pyhin.
Temppelivuoren hallinnasta vastaa islamilainen säätiö Jordanian kuningashuoneen suojeluksessa. Alueelle pääsee yhdentoista portin kautta, joista kymmenen on varattu muslimeille ja yksi ei-muslimeille. Israelin hallitus kieltää ei-muslimien rukoukset alueella. Temppelivuori on keskeinen kiistanaihe Israelin ja palestiinalaisten konfliktissa.
Itkumuuri.
Vanhassa testamentissa mainittu Moorian vuori tarkoittaa perimätiedon mukaan Temppelivuorta. 
Temppelivuorella väitetään olleen kuningas Salomon rakentama juutalaisten ensimmäinen temppeli. Niin sanottu toinen temppeli rakennettiin luultavasti 400-luvulla eaa, ja sen tuhosivat vuonna 70 roomalaiset. Ortodoksijuutalaiset uskovat, että paikalle rakennetaan kolmas temppeli, kun Messias saapuu. Talmudin mukaan Jahve keräsi Temppelivuorelta sen tomun, josta Aadam tehtiin.
Temppelivuoren länsipuolen eteläosassa on puoliksi maasta esillä oleva länsimuuri () eli itkumuuri, joka on peräisin toisen temppelin ajalta. Kun arabit varhaiskeskiajalla valloittivat Jerusalemin, juutalaiset saivat käydä Temppelivuorella vain temppelin hävityksen vuosipäivänä ("Tiša be’av"). Myöhemmin heidän sallittiin käydä vain Länsimuurilla. Vuosina 1949–1967, kun Jerusalemin vanha kaupunki oli Jordanian hallinnassa, israelilaisia ei päästetty sinne.
Nykyiset rakennelmat.
Temppelivuorella on kaksi moskeijaa, jotka molemmat ovat peräisin Lähi-idän arabivaltion ensimmäiseltä vuosisadalta yli tuhannen vuoden takaa. 
Kalliomoskeija.
Temppelivuoren keskellä sijaitsevan Kalliomoskeijan rakennutti kalifi Abd al-Malik ibn Marwan vuonna 691 kalifaattinsa pääpyhäköksi. Teko osoitti Volker Poppin mukaan, että arabiuskonnon keskus oli vielä tuolloin Jerusalem eikä Mekka. Kalifi kunnosti myös pyhiinvaellusreitin, joka johti Damaskoksesta Jerusalemiin, mistä todistaa vuonna 73 arabien aikaa (noin 692 jaa.) pystytetty välimatkapylväs. Rakennuksen friisiteksti kertoo al-Malikin tiukan monoteistisesta uskonnosta. 
Kalliomoskeijan keskellä on paljas kallio, peruskivi ("Šakhrah") kohdassa, jossa aikoinaan oli levännyt Salomon temppelin liitonarkki. Peruskivi oli maailman keskus, taivaan ja maan yhtymäkohta ja paikka, jossa maailma luotiin. On myös esitetty, että sen päällä Aadam antoi eläimille nimet, Abraham aikoi uhrata poikansa Iisakin, Melkisedek suoritti ylimmäisen papin toimituksia ja Jeesus ristiinnaulittiin. Paikkaa on väitetty myös Aadamin haudaksi. Jeesus nousi taivaaseen Öljymäeltä, missä kristillisen legendan mukaan ovat hänen jalanjälkensä kivessä. 
Ibn Hishamin kertoo 800-luvun alussa persialaisvaikutteisen tarinan Muhammedin yömatkasta ihmiskasvoisen hevosen, Buraqin, selässä ”pyhään temppeliin” Jerusalemissa. Täällä Muhammed Jaakobin tavoin nousi taivaaseen tikapuita pitkin.
Peruskiven alla on luola, Sielujen kaivo, joka symbolisoi Jeesuksen hautaa. Evankeliumit kertovat, että se tehtiin kallioon.
Al-Aqsa.
Temppelivuoren toinen pyhäkkö on Al-Aqsa. Arkeologiset tutkimukset ovat löytäneet siitä useita ajallisia kerrostumia. Varhaisin temppeli, Aqsa I, on joko kalifi Abd al-Malikin (685–705) tai hänen poikansa al-Walidin (705–714) hallitsijakaudelta. Siitä ei ole jäljellä juuri mitään, sillä temppeli sortui vuonna 747 maanjäristyksessä. Uusi vuonna 780 rakennettu rakennus tuhoutui jälleen maanjäristyksessä vuonna 1033, minkä jälkeen fatimidikalifi Ali az-Zahir rakennutti nykyisen moskeijan. Vuosina 1927 ja 1936 maanjäristykset vaurioittivat moskeijaa niin paljon, että se rakennettiin lähes kokonaan uudelleen.. 
Kukkulalla on neljä minareettia, kolme länsireunalla ja yksi pohjoisreunalla. Niistä ensimmäinen rakennettiin 1278, toinen 1297 mamelukkikuninkaan käskystä, kolmas 1329 Jerusalemin kuvernöörin käskystä ja viimeinen 1367. Temppelialue on joka puolelta muurin ympäröimä.
Islamin historiassa sen merkitys on vaihdellut, mutta Israelin valtion perustamisen myötä Jerusalem ja Temppelivuori ovat saaneet muslimien keskuudessa lisää arvoa myös islamin pyhinä paikkoina. Temppelivuori on tyypillisesti ollut Jerusalemin uskonnollisten kiistojen kuumin piste.
Alueen nykyisiä vaiheita.
Kuuden päivän sodassa kesäkuussa 1967 Israel valloitti Jerusalemin vanhankaupungin. Temppelivuoren hallinta annettiin islamilaiselle "waqf"-säätiölle. Vuoren juurella sijaitseva Länsimuuri sai nyt entistä suuremman uskonnollisen ja valtiollisen merkityksen juutalaisille. Israel purki muurin edustalla olleen keskiaikaisen marokkolaiskaupunginosan. Sen paikalle tehtiin tori, jossa vietetään juutalaisia juhlapäiviä. 
Vaatimukset uudesta temppelistä.
Joissain juutalaisissa piireissä on vaadittu synagogan tai jopa kolmannen temppelin rakentamista Temppelivuorelle. Muslimit ovat tätä vastaan. Myös joidenkin juutalaisten mielestä ajatus on mahdoton, sillä esteenä on Temppelivuoren poikkeuksellinen pyhyys. 
Juutalaisen lain mukaan temppelin kaikkeinpyhimpään ei saanut mennä kukaan muu kuin ylimmäinen pappi ja hänkin vain suurena sovituspäivänä. Ei kuitenkaan tiedetä, missä kohtaa Temppelivuorta kaikkein pyhin aikoinaan oli, joten kävijä voisi joutua sinne vahingossa. Vaadittuja puhdistusmenoja ei toisaalta voi suorittaa ilman virheettömän ja täysin punaruskean hiehon tuhkaa. Moses Maimonideen mukaan puhdistusmenoja ei ole temppelin tuhon jälkeen mahdollista suorittaa ennen Messiaan uutta ilmestymistä. Tämän takia kenenkään ei pidä mennä alueelle.
Elokuussa 1967 kuuden päivän sodan jälkeen Israelin puolustusvoimien päärabbi Shlomo Goren ryhtyi järjestämään juutalaisten rukoushetkiä Temppelivuorella. Goren vei 15. elokuuta 1967 paikalle 50 juutalaisen ryhmän, karkotti aseellisesti muslimivartijat ja israelilaiset poliisit ja ryhtyi rukoilemaan. Myöhemmin Goren jatkoi rukouksiaan useita vuosia Makhkame-rakennuksessa vastapäätä Temppelivuorta, jossa hän johti suurten juhlapäivien jumalanpalveluksia. Hän olisi myös halunnut räjäyttää Kalliomoskeijan. Yritystä saada Temppelivuorelle synagoga on myöhemmin jatkanut Gorenin lanko, Haifan päärabbi She’ar Yashuv Cohen. Israelin puolustusministeriö asettui hanketta vastaan. Eräät johtavat rabbit yhtyivät näkemykseen ja muistuttivat, ettei kukaan juutalainen rituaalisesti epäpuhtaana saanut astua Temppelivuorelle. Viranomaiset pitivät tätä tulkintaa tervetulleena, koska se auttoi säilyttämään rauhaa muslimien kanssa.
Temppelivuoren alla on tehty kaivauksia, joissa Goren väitti Liitonarkin löytyneen. Kun 1980-luvun alun kaivauksissa löydettiin maanalainen käytävä, alueella puhkesi tappelu nuorten juutalaisten ja arabien välillä. Israelin poliisi muurasi käytävän umpeen. 
Äärioikeistolaista, nykyisin kiellettyä Kakh-puoluetta johtaneen Meir Kahanen mielestä Israelista pitäisi tehdä uskonnolliseen lakiin pohjautuva valtio, karkottaa arabit ja puhdistaa Temppelivuori ”iljetyksistä” eli hävittää moskeijat. Hänen mukaansa Messias olisi jo tullut, jos näin olisi tehty.
Lehtimajajuhlan ("Sukkot") aikana vuonna 2006 Uri Ariel kävi Temppelivuorella ja ilmoitti laativansa suunnitelmia synagogan rakentamiseksi. Hänen mukaansa sitä ei rakennettaisi moskeijoiden tilalle vaan eri kohtaan ottaen huomioon, mitä johtavat rabbit asiasta sanovat. Tämä korjaisi historiallisen vääryyden ja tarjoisi muslimimaailmalle tilaisuuden todistaa suvaitsevuutensa. Tässä vaiheessa Israelin johtavat rabbit kuten Isser Jehuda Unterman ja Jitzhak Nissim muistuttivat jälleen siitä, että juutalaiset olivat useiden sukupolvien ajan varoneet astumasta mihinkään kohtaan Temppelivuorella.
Useimmat muslimit pitävät hankkeita synagogan tai juutalaisen temppelin rakentamiseksi alueelle loukkauksena islamia vastaan, koska alue on islamin kolmanneksi pyhin paikka. Muslimit väittävät, että Kalliomoskeija on ollut paikalla kauemmin kuin molemmat juutalaistemppelit yhteensä. Niinpä he vaativat tunnustamaan, että alue kuuluu yksin heille. Jotkut muslimit, kuten Jasser Arafat, ovat kiistäneet, että juutalaiset temppelit olisivat koskaan sijainneetkaan Temppelivuorella. Neuvottelussa Ranskan presidentti Jacques Chiracin kanssa vuonna 2000 hän väitti, että siellä olisi ennen Kalliomoskeijaa ollut vain kreikkalaisia ja roomalaisia raunioita.
Nykytilanne.
Israel rajoittaa juutalaisten pääsyä Temppelivuorelle sekä uskonnollisista että poliittista syistä. Maan johdolle aiheuttaa jatkuvaa huolta se, miten muslimit voisivat reagoida mahdollisiin provokaatioihin. Vuoden 2000 toisen intifadan on osittain katsottu saaneen alkunsa Ariel Sharonin vierailusta Al-Aqsan moskeijassa. Kun ryhmät, jotka tunnetaan nimellä "Temple Faithful", toisinaan kokoontuvat sinne rukoilemaan, ne herättävät aina suuttumusta sekä arabien että juutalaisten keskuudessa.
Alueen uskonnollisen merkityksen vuoksi sitä ei ole tutkittu juurikaan arkeologisesti. Brittiläiset Charles William Wilson ja Charles Warren tekivät 1800-luvulla kaivauksia, joissa löydettiin tunnelit Temppelivuoren alla. Israelin uskonnollisten asioiden ministeriö aloitti kuuden päivän sodan (1967) jälkeen kaivaukset, joissa itkumuuri paljastettiin koko pituudeltaan.