Rezső Nyers

Rezső Nyers (21. maaliskuuta 1923, Budapest – 22. kesäkuuta, 2018 Budapest) oli unkarilainen poliitikko, joka toimi poliitikkona Unkarin kansantasavallassa, oli 1960-luvulla suunnitellun talousuudistuksen pääsuunnitelija ja oli siirtymävaiheessa kommunistisen yksinvallan perillispuolueen puheenjohtaja muutaman kuukauden ajan 1989-1990 kommunistivallasta monipuoluevaltaan siirryttäessä.
Nuoruuden sosialidemokraatista osaksi Rakosin ja Kadarin kommunistinomenklatuuraa.
Rezső Nyers syntyi Budapestin lähellä Kispestin viimeisenä pormestarina toimineen samannimisen isänsä Rezső Nyersin (1898–1956) poikana ja Julianna Nagyn (1899–1973) poikana. Hän liittyi sosiaalidemokraattiseen puolueeseen (SZDP) vuonna 1940. Hän kuului 1940-luvun lopulla sosiaalidemokraattisen johtajan Árpád Szakasitsin lähipiiriin. Sosialidemokraattinen puolue pakotettiin sulautumaan kommunistien kanssa Unkarin työväenpuolueeksi (MDP), joka oli pohjimmiltaan uudelleen nimetty ja laajennettu kommunistinen puolue. Nyers toimi uuden kommunistisen puolueen keskuskomitean varajäsenenä. Vuodesta 1948 vuoteen 1953 hän toimi Unkarin parlamentissa. Hänet nimitettiin 1950-luvun alussa kotimaan kauppaministeriön osaston päälliköksi. Samana vuonna hän aloitti opinnot Karl Marxin kauppatieteiden yliopistossa. Vuonna 1954 hänet valittiin puolueen puolueen keskuskomitean jäseneksi. Nyers tutki opinnoissaan Unkarin silloista maatalouden osuuskuntatoimintaa, jota hän piti tärkeänä osana kommunistisen yhteiskunnan hallitsemaa elintarviketuotantoa. Osuuskuntamalli jäi kuitenkin tappiolle 1950-luvun alussa diktatorisesti Unkaria hallinneen Mátyás Rákosin talousratkaisuissa. Nyersin asiantuntemus elintarviketuotannon alalla nosti hänet hetkeksi András Hegedüsin hallituksessa elintarvikeministeriksi jatkaen myös Imre Nagyn hallituksessa. Unkarin kansannousun aikaan Nyers siirtyi Nagyn tukijoukoista János Kádárin tukijoihin.
Vuonna 1957 eli vuosi sen jälkeen, kun kommunistinen Unkarin työväenpuolue (MDP) organisoitiin Kádárin johdolla uudelleen Unkarin sosialistiseksi työväenpuolueeksi (MSZMP), Nyers nimettiin puolueen keskuskomiteaan, jonka jäsenenä hän oli vuoteen 1989 asti. Hän oli myös Unkarin kansantasavallan parlamentin jäsen vuosina 1958–1989. Unkarin vuoden 1956 kansannousun yhteydessä Nyers äänesti myös Imre Nagyn kuolemantuomion puolesta. 
Vuonna 1959 Rezső Nyersistä tuli jälleen elintarvikeministeri, ennen kuin hänestä tuli valtiovarainministeri tammikuussa 1960 osana pääministeri Ferenc Münnichin hallituksen uudelleenjärjestelyä, ja hän säilytti tehtävän myöhemmässä pääministeri János Kádárin hallituksessa. Hänestä tuli sitten MSZMP:n talousasioiden keskuskomitean sihteeri marraskuussa 1962, ja näin ollen hänestä tuli vuoden 1968 alussa alkaneiden Unkarin talousuudistusten "isä" pääministeri Jenő Fockin tukemana. Samalla hänestä tuli myös keskuskomitean politbyroon jäsen. Näissä toukokuusta 1966 tunnetuissa uudistussuunnitelmissa suunniteltiin tuotannon tehokkuuden lisäämistä, laadun parantamista ja markkinoille sopeutumista. Talousuudistuksen toteutus kuitenkin epäonnistui ideologiasihteeri Béla Biszkun johtamien vanhoillisten kommunistien vastustustuksen vuoksi. Sen seurauksena Nyers menetti poliittisen vaikutusvallan vuosikymmeniksi. Nyers menetti tehtävänsä keskuskomitean sihteerinä sekä politbyroon ja hetkeksi myös keskuskomitean jäsenyyden.
Nyers nimitettiin Unkarin tiedeakatemian talousinstituutin johtajaksi vuonna 1974. Tämän seurauksena hän erosi kaikista poliittisista tehtävistään (lukuun ottamatta MSZMP:n keskuskomiteaa).
Reformikommunistina puolueen johtoon ennen puolueen vallan häviötä.
Talousuudistuksen välttämättömyys Unkarissa tuli selväksi 1980-luvun loppupuoliskolla. Rezső Nyers toimi parlamentin uudistuskomitean puheenjohtajana vuodesta 1987. Vuonna 1987 hänestä oli tullut uuden Károly Grószin hallituksen valtiovarainministeri. 
Toukokuussa 1988 Unkarissa käynnistyi poliittinen muutos; ensimmäisenä Neuvostoliiton hallitsemassa itäblokissa. Unkarissa hallitseva Unkarin sosialistinen työväenpuolue vaihtoi pitkäaikaisen pääsihteerinsä János Kádárin pääministerinä toimineeseen Károly Grósziin. Samalla puolueen politbyrooseen valittiin kuusi uutta uudistusmielistä jäsentä; Rezső Nyers heistä yhtenä. Kesällä 1988 MSZMP:n pääsihteerinä ja pääministerinä toiminut Grósz ilmoitti aikovansa erota pääministerin virasta ​​keskittyäkseen kokonaan puolueorganisaatioon. Aiemmasta käytännöstä poiketen hän asetti neljä pääministeriehdokasta. Ehdokkaiden joukossa Nyersin lisäksi oli myös Miklós Németh, joka oli vakiinnuttanut maineensa Nyersin lisäksi myös talousasiantuntijana. Lopulta 66-vuotias Nyers vetäytyi ehdokkuudesta 41-vuotiaan Némethin hyväksi, joka vannoi valan 24. marraskuuta 1988. Tässä vaiheessa Nyersiä pidettiin yhtenä merkittävimmistä radikaalien uudistajien ryhmän jäsenistä, jotka halusivat hylätä kommunistisen järjestelmän ja siirtyä markkinatalouteen. Muita tämän ryhmän jäseniä olivat pääministeri Németh, valtionvarainministeri Imre Pozsgay ja ulkoministeri Gyula Horn.
Nyers valittiin 24. kesäkuuta 1989 MSZMP:n puheenjohtajaksi. Tässä tehtävässä hän johti neljän jäsenen yhteistä puheenjohtajuutta, joka korvasi aiemman politbyroon. Nyersiä kannatti noin 70-80 prosenttia puoluekokousedustajista. Tämä tarkoitti Nyersin ohittaneen Grószin tehden Nyersistä käytännössä Unkarin johtajan. Muita yhteisen puheenjohtajuuden jäseniä olivat Grósz, Németh ja Pozsgay. MSZMP:n kokousedustajat äänestivät loppukokouksessaan 7. lokakuuta 1989 Unkarin sosialistipuolueen hajoamisen puolesta ja valitsivat Nyersin uuden ei-marxilaisen Unkarin sosialistisen puolueen puolueen ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Keväällä 1990 suoritetuissa ensimmäisissä kommunistisen ajan jälkeisissä vapaissa parlamenttivaaleissa Nyersin johtama sosialistipuolue koki ankaran tappion saaden vain 11% kannatuksen ja 33 edustajaa 386-jäseniseen Unkarin parlamenttiin. Nyers valittiin parlamenttiin vuoden 1990 parlamenttivaaleissa, mutta hän erosi puheenjohtajan tehtävästä pian vaalien jälkeen entisen ulkoministerin Gyula Hornin tullessa hänen seuraajakseen. Nyers säilytti paikkansa parlamentissa aina politiikasta luopumiseen eli vuoteen 1998 asti. Rezső Nyersin lyhyt puheenjohtajuus MSZP:n johdossa oli pikemminkin eräänlainen kunnianosoitus aikaisemmalle reformikommunistiselle suunnalle kuin uusi strategia täysin muuttuneisiin olosuhteisiin.
Loppuvuodet.
Marraskuussa 2014 unkarilaisen oikeistopuolue Jobbikin kansanedustaja Előd Novák jätti Nyersin syytteen murhaan yllytyksestä, laittomasta vangitsemisesta ja yllytyksestä. Novákin mukaan Nyersillä oli MSZMP:n keskuskomitean jäsenenä tärkeä rooli Imre Nagyn ja muiden poliitikkojen teloituksissa Unkarin vuoden 1956 vallankumouksen jälkeen. Budapestin syyttäjävirasto hylkäsi syytteen 31. joulukuuta 2014 rikoksen puuttuessa. Nyers kuoli 22. kesäkuuta 2018 95-vuotiaana lyhyen sairauden jälkeen.
Arvioidessaan viimeisinä elinvuosinaan omia tekemisiään Nyers piti pahimpina virheinään käyttäytymistään Imre Nagyä kohtaan kansannousun jälkeen ja sosiaalidemokraattisen puolueen tuhoamista liittymällä kommunistien kanssa yhteiseen Unkarin sosialistiseen työväenpuolueeseen.
Nyers oli avioitunut vuonna 1946 historioitsija Ilona Witzin kanssa, joka kuoli vuonna 1988. Heillä oli yksi lapsi, Rezső Nyers Jr., joka toimi Unkarin keskuspankin toimitusjohtajana.