Bolivian yleisvaalit 2025

Bolivian yleisvaalit 2025 järjestettiin 17. elokuuta. Niissä valittiin maalle presidentti sekä jäsenet 130-paikkaiseen edustajainhuoneeseen ja 36-paikkaiseen senaattiin.
Presidentinvaalien toiselle kierrokselle etenivät odotetusti entinen presidentti Jorge Quiroga ja yllättäen senaattori Rodrigo Paz Pereira. Paz valittiin presidentiksi 54,6 prosentin ääniosuudella.
Presidentinvaali.
Maassa on 2020-luvulla ollut käynnissä valtataistelu istuvan presidentin Luis Arcen ja hänen puoluetoverinsa, entisen presidentti Evo Moralesin välillä. Lisäksi kesäkuussa 2024 tapahtui epäonnistunut sotilasvallankaappausyritys, jota Morales syytti Arcen lavastamaksi. Saman vuoden syksyllä tuhannet Moralesin kannattajat marssivat noin sata kilometriä Patacamayan kylästä pääkaupunki La Paziin vaatien Arcen eroa. Maan perustuslakituomioistuin esti Moralesin asettumisen ehdolle, koska hän on jo käyttänyt lailliset kautensa. Kesäkuussa 2025 hänen kannattajiensa ja poliisin välille puhkesi väkivaltaisia mellakoita, joissa kuoli ainakin kuusi ihmistä ja loukkaantui satoja. Morales itse pakoilee viidakossa, sillä häntä syytetään raiskauksesta. Arce puolestaan perui ehdokkuutensa toukokuussa, omien sanojensa mukaan jotta oikeisto ei hyötysi vasemmiston äänien jakautumisesta.
Valtapuolue MAS:in kärsiessä keskinäisistä riidoista ja maan talouden heikosta tilasta presidentinvaalien kärkinimiksi nousivat keskusta-oikeistolainen liikemies Samuel Doria Medina ja oikeistopoliitikko Jorge Quiroga, joka toimi presidenttinä vuosina 2001–2002. Mielipidetiedustelujen kolmannella sijalla oli vasemmistolainen Andrónico Rodríguez.
Kaikkiaan vaaleissa oli kahdeksan ehdokasta. Vaalit voittaakseen ehdokkaan tuli saada ensimmäisellä kierroksella yli puolet äänistä tai yli 40 prosenttia ja yli 10 prosenttiyksikköä enemmän kuin toiseksi tulleen. Muussa tapauksessa järjestettäisiin toinen kierros kahden eniten ääniä saaneen välillä 19. lokakuuta.
Kukaan ehdokas ei saanut ensimmäisellä kierroksella tarpeeksi ääniä tullakseen suoraan valituksi. Alustavien tulosten mukaan suosituin oli yllättäen kristillisdemokraattinen senaattori Rodrigo Paz Pereira noin 32 prosentin osuudella, toisena Jorge Quiroga noin 27 prosentin kannatuksella. Toisella kierroksella presidentiksi valittiin Paz 54,6 prosentin ääniosuudella.
Edustajainhuoneen vaalit.
Edustajainhuoneen vaaleissa puolet paikoista oli jaossa yhden edustajan enemmistövaalipiireissä (pluraliteettiperiaate) ja puolet paikoista suhteellisilla listavaaleilla. Lisäksi seitsemän paikkaa oli varattu alkuperäiskansojen edustajille. Äänioikeus- ja vaalikelpoisuusikäraja oli 18 vuotta.
Eniten paikkoja (49) sai Rodrigo Paz Pereiran johtama kristillisdemokraattinen puolue PDC. Jorge Quirogan johtama LIBRE sai 39 paikkaa ja Samuel Doria Medinan Unidad 26 paikkaa. Pitkäaikainen valtapuolue MAS sai vain kaksi paikkaa.
Senaatin vaalit.
Senaatin jäsenet valittiin suhteellisilla listavaaleilla. Äänioikeus- ja vaalikelpoisuusikäraja oli 18 vuotta.
Eniten paikkoja (16) sai Rodrigo Paz Pereiran johtama kristillisdemokraattinen puolue PDC. Jorge Quirogan johtama LIBRE sai 23 paikkaa ja Samuel Doria Medinan Unidad 7 paikkaa. Pitkäaikainen valtapuolue MAS jäi vaille edustusta.