Mestaruussarja (jalkapallo)

Mestaruussarja eli SM-sarja oli Suomen jalkapallon korkein sarjataso vuosina 1930–1989. Vuosina 1930-1935 sarja tunnettiin nimellä A-sarja tai Suomen sarja. 1980-1989 sarjan nimi oli SM-sarja.
SM-sarjan korvasi kaudella 1990 Futisliiga, joka on kaudesta 1992 lähtien tunnettu nimellä Veikkausliiga.
Historia.
Suomen-mestaruudesta pelattiin ensimmäistä kertaa sarjamuotoisessa kilpailussa vuonna 1930, jota ennen mestaruus oli ratkaistu cup-kilpailulla. Sarjan alkuvuosia hallitsivat Helsingin, Turun ja Viipurin joukkueet, ja sen ensimmäinen mestari oli helsinkiläinen HIFK. Vuonna 1935 Helsingin joukkueet ottivat neloisvoiton ja vuosina 1934 ja 1936 kolmoisvoiton. Aikaisemat cup-kilpailut mukaan lukien mestaruus meni vuoteen 1940 mennessä vain kuudesti Helsingin ulkopuolelle. Kuopio tuli ensimmäisenä sisämaakaupunkina sarjaan Pallotovereiden noustua 1938. 1930–1940-lukujen sotavuosina sarja jäi välillä kesken ja joskus sitä ei pelattu lainkaan. Joinakin vuosina taas pelattiin vain cup-kilpailu. 
1940-luvulle asti Työväen urheiluliiton (TUL) seurat eivät kilpailleet lainkaan Palloliiton (SPL) järjestämässä Mestaruussarjassa, vaan osallistuivat vain TUL:n omaan kilpailuun. Kaudella 1943–1944 sarjassa oli ensimmäistä kertaa TUL-edustusta, mutta seurat, Maarian Kisa-Veikot ja Tampereen Pallo-Veikot, luovuttivat ennen viimeistä ottelukierrosta ja niiden ottelutulokset mitätöitiin. Vuosina 1945–1947 Suomen-mestaruus ratkaistiin erillisessä SM-kilpailussa, johon osallistuivat SPL:n ja TUL:n parhaat seurat, ja vuonna 1948 SPL:n ja TUL:n pääsarjat lopullisesti yhdistettiin. Alemmat sarjatasot tosin jatkoivat liittokohtaisina aina vuoteen 1954 saakka.
Viimeisen kerran SM-sarja pelattiin vuonna 1989, minkä jälkeen pääsarjataso eriytettiin omaksi organisaatiokseen, joka tunnetaan nykyään nimellä Veikkausliiga. Viimeisen Mestaruussarjasta Suomen-mestaruuden saavuttanut joukkue oli Lahden Kuusysi. Kun Mestaruussarja alkoi, oli joukkueita mukana kahdeksan, mutta joukkuemäärä laajeni ensin kymmeneen ja lopuksi joukkueita oli 12. SM-sarjan suosio oli huipussaan 1960-luvulla. Kymmenessä HJK:n vuosien 1964–1969 kotiottelussa oli yli 10 000 katsojaa. Ennätys oli HJK–Haka-ottelun 17 293 katsojaa vuonna 1965. Mestaruussarjan yleisökeskiarvoennätys on vuodelta 1967, jolloin otteluissa kävi yleisöä keskimäärin 3 071 henkilöä ottelua kohti. Tätä ei ole pystynyt edes nykyinen Veikkausliiga rikkomaan.
Mestaruussarjan voittajat.
"Mestaruussarjan voittajien luettelo poikkeaa jossakin määrin vuosien 1930-1989 Suomen mestarien luettelosta, koska Mestaruussarjassa ratkaistiin ajoittain vain Palloliiton mestaruus. Lisäksi Suomen mestaruus ratkaistiin muutaman kerran erillisissä (cup-)kilpailuissa, jotka eivät kuulu mestaruussarjan kausiin."
SPL SPL:n mestaruussarja. Kausi 1945 oli karsintasarja kauden 1945-1946 mestaruussarjaan. Karsintalohkojen voittajat suorittivat loppuottelun vuoden 1945 Palloliiton mestaruudesta.
Mestaruussarjan maratontaulukko.
Mestaruussarjassa (1930 – 1989) pelattiin yhteensä 6167 ottelua, joissa tehtiin 20896 maalia. Ottelut on summattu kullekin mestaruussarjaseuralle alla esitetyssä taulukossa. Otteluiksi on laskettu sarjapelit, joissa pelaavat vastakkain sarjaan kauden alkaessa kuuluneet seurat. Otteluita ovat ns. runkosarjapelit ja yleensä pelit, joissa määräytyy sarjasijoitukset, esim. uusinnat jostain sijasta, ylemmät ja alemmat loppusarjat ja pudotuspelit. Karsintapelejä ja karsintasarjapelejä ei ole laskettu mestaruussarjaotteluiksi. Taulukon alla on eritelty tarkemmin ne ottelut, joista taulukko on laskettu.
Jos sama seura on esiintynyt useammalla kuin yhdellä nimellä mestaruussarjassa (seura on vain vaihtanut nimeään), kaikki saman seuran eri nimet eri vuosilta on laskettu yhteen kyseessä olevan seuran saavutuksiksi. RSSSF:n näkemys aiheesta on esitetty heidän erilaisilla periaatteilla tehdyissä maratontaulukoissaan, joissa esitetään koko pääsarja-aika, ja noissa laskelmissa ovat mukana myös 1990 alkanut Veikkausliiga.
Mestaruussarjaottelut 1930 – 1989 yhteenveto. Ottelutulosten summat on kerätty RSSSF:n esittämistä pääsarjataulukoista 1930 – 1989 .
1) Reipas pelasi pääsarjassa viipurilaisena 1939 ja lahtelaisena alkaen 1961.
2) Kuusysin nimi pääsarjassa oli Upon Pallo 1965-68 (3 kautta) ja 1969 alkaen nimeen ilmestyi 69.
3) KIF oli nimenä pääsarjassa 1930-64, Kiffen 1977-78.
4) KPT on koko ajan ollut seuran virallinen nimi. Koparit-nimeä käytettiin markkinointinimenä vuosina 1982-87 (kuuden kauden ajan).
5) Sudet toimi pääsarjassa Viipurissa kausina 1931-38 ja 1943/44 (yht. 9 kautta), Helsingissä 1940/41 ja 1945-51
6) Tampellan Palloilijat on tässä käsitelty eri seurana kuin Tampereen Palloilijat; molemmista on käytetty samaa lyhennettä TaPa. SPL:n julkaisuissa TaPa luetaan yleensä yhdeksi seuraksi. Yhtenä seurana nimi yo. taulukossa kirjattaisiin valitun käytännön mukaisesti TaPa (TaPa), ja seuran yhteispisteet (sija) olisivat 103 (27.)
Sarjataulukot ovat vuosilta 1930 – 1940/41, 1943/44, 1945, 1945/46 – 47/48, 1948 – 1989. 
Uusinta- ym. ottelut, jotka on laskettu mukaan tuloksiin on esitetty alla. Tuloksissa on esitetty jatkoaikamaalit, mutta ei rangaistuspotkukilpailun maaleja; voittaja määräytyy rp-kilpailun mukaan):
Erikoisuuksia: