tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Keravan työväentalo

Keravan työväentalo oli Keravan kaupungissa sijainnut työväentalo. 
Historiaa.
Keravan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1904 aluksi Tuusulan työväenyhdistyksen alaosastoksi. Vuonna 1906 yhdistyksen käyttöön vuokrattiin huone. Samalla kuitenkin asetettiin rakennustoimikunta valmistelemaan työväentalon rakentamista. Tiilitehtaalta saatiin tontti lokakuussa vuonna 1906. Talolle ryhdyttiin heti kaivamaan perustuksia, muun muassa rautatieläiset tekivät töitä työvuorojensa lomassa. Talo valmistui vuonna 1907. Vuonna 1916 yhdistys sai ostaa hieman lisää maata. Kansalaissodan aikana talo oli ensin punaisten ja sitten valkoisten hallussa. Työväenyhdistys sai talon takaisin vuoden 1919 keväällä. Talo oli pakkohuutokaupassa, josta työväenyhdistys sai sen lunastettua itselleen. Johtokunnan jäsenet saivat tarvittavat varat lainaksi yksityishenkilöiltä. Työväenyhdistys osti neljä liiketonttia Keravan keskustasta. Niille rakennettiin liiketalo Aleksintori vuosina 1970–1971. Vanha työväentalo myytiin vuonna 1967 Osuusliike Elannolle, joka purki rakennukset vuonna 1983.
Rakennus.
Vuonna 1907 valmistuneessa talossa oli tilava juhlasali, avara eteinen, parveke ja ravintola. Taloa laajennettiin vuosina 1911–1912. Taloa laajennettiin taas vuonna 1920, jolloin näyttämöä suurennettiin sekä rakennettiin leipomo ja pesula. Vuonna 1927 purettiin vuosina 1911–1912 tehty laajennusosa. Sen tilalle tehtiin kaksikerroksinen tiilirakennus. Rakentamista varten otettujen lainojen maksamisessa ei ollut ongelmaa, koska ravintolatoiminta tuotti edelleen hyvin.
Toimintaa työväentalolla.
Työväenyhdistys alkoi harjoittaa ravintola- ja kahvilatoimintaa työväentalolla jo vuonna 1908. Toiminta sai suuren suosion. Työväenyhdistyksestä tuli näin myös merkittävä työnantaja. Vuonna 1917 yhdistys työllisti yhdeksän henkilöä. Talolla oli myös monipuolista valistus- ja kulttuuritoimintaa. Talossa oli kirjasto. Keravan työväenyhdistyksen torvisoittokunta Tarmo ja näytelmäseura olivat aloittaneet toimintansa vuonna 1907. Monet ammattiteatterit vierailivat työväentalolla, joka sijaitsi hyvien rautatieyhteyksien varrella. Vuonna 1917 järjestettiin kahdet suuret arpajaiset, joilla kerättiin varoja työväentalon laajennusta varten. Sotavuosinakin 1940-luvulla talolla oli toimintaa. Elokuvateatterin tulo työväentalolle syrjäytti työväennäyttämön toiminnan sotien jälkeen.
Saxperiment

Saxperiment oli suomalainen saksofonikvartetti, jonka kokoonpanossa välillä käytettiin muitakin puhallinsoittimia. Sen perusti Paroni Paakkunainen vuonna 1988. Muut jäsenet olivat Pentti Lahti, Pepa Päivinen ja Janne Murto.
Saxperiment omaksui ohjelmistoonsa myös improvisaatiota ja huumoriesityksiä. Se muun muassa esiintyi Pori Jazzissa vuonna 1989 ja suuntasi vuonna 1998 kiertueelle Ranskaan. Vuonna 1997 ilmestyi Saxperimentin ensimmäisenä levytyksenä Janne Murron tuottama "Saxperiment".
Vera Froloff

Vera Froloff (o.s. Timofeijeff; 1913 Minsk – 26. joulukuuta 2008 Kokkola) oli suomalainen ooppera- ja konserttilaulaja (koloratuurisopraano).
Froloff emigroitui perheensä kanssa Venäjän vallankumouksen aikoihin Viipuriin. Hänen äitinsä oli konserttipianisti. Froloff sai lapsena tanssiopetusta Alexander Saxelinilta, mutta nämä opinnot keskeytyivät opettajan muutettua Helsinkiin. Äitinsä ja musiikkiopiston henkilökunnan kehotusten mukaan Froloff suuntautuikin lauluopintoihin. Hän meni naimisiin jo Viipurissa koulutoverinaan olleen liikemies, harrastajanäyttelijä Vladimir Froloffin kanssa. Avioliitosta syntyi lapsia. Sodan myötä pariskunta lähti evakkoon Kokkolaan, jossa Froloff jatkoi laulun opiskelemista Raili Kahilaisen johdolla. Hänen muita lauluopettajiaan olivat Frida Sergejeff ja Lina Boldemann.
Froloff piti ensikonserttinsa Helsingissä vuonna 1945. Vuonna 1947 hän teki läpimurtonsa yhteisessä konsertissa Kalervo Nissilän kanssa. Vuonna 1949 ja 1950-luvulla Froloff esiintyi Suomen kansallisoopperassa muun muassa Gildan ("Rigoletto"), Violettan ("La traviata") ja Yön kuningattaren ("Taikahuilu") rooleissa. Hän esiintyi myös Turun kaupunginorkesterin ja Radion sinfoniaorkesterin solistina. Oopperalaulajana Froloff esiintyi lisäksi Tampereella sekä Vaasassa, ja liedkonsertteja hän piti George de Godzinskyn sekä vakituisen säestäjänsä Ellen Nybergin kanssa.
Froloff toimi miehensä kanssa ohjaajana ja tuottajana eräissä oopperaesityksissä 1970-luvun alussa. Lisäksi hän työskenteli Kokkolassa laulupedagogina ja oli vaikuttajana alueen kulttuuripiireissä. Froloff esitti koloratuuriaarioita vielä levynsä julkaisukonsertissa vuonna 1995. Hän kuoli 95-vuotiaana.
Luettelo maailman pisimmistä asioista

Tämä on luettelo asioista, jotka ovat alallaan maailman pisimpiä.
Pihlajankylä

Pihlajankylä on Pohjois-Parkanossa valtatie 3 varrella sijaitseva kylä, joka rajoittuu idässä Kuivasjärveen. Kylän väkiluku on noin 40 asukasta. Kylä on osa Pohjois-Parkanoa.
Kylästä on 4 km Kuivasjärven kylään, 16 km Parkanoon, 17 km Kihniöön sekä 29 km Karviaan.
Toimintaa kylässä.
Kylässä sijaitsee entinen saha, jonka toiminta loppui 2000-luvun loppupuolella. Sahan tilalla sijaitsi ennen Pohjois-Parkanon meijeri. Kylässä on sijainnut myös kauppa. Nykyään kylässä toimii muun muassa lintujen ruokaa valmistava Luisenniemen Tila Oy sekä rakennusalan yritys. Kylästä noin 4 kilometriä pohjoiseen sijaitsee SEO:n kylmäasema. Kylä on osa Pohjois-Parkanoa ja alueella on toimintaa esimerkiksi elokuisten markkinoiden muodossa, mutta eniten ohjelmaa on Pohjois-Parkanon kylätalolla, jossa on satunnaisten tapahtumien lisäksi myös muun muassa Petäjäopiston jokaviikkoista ohjelmaa.
Alueen vesistöt.
Kylän läpi laskee vesi Kuivasjärveen, johon se myös rajautuu. Vatajanjoki on Kuivasjärven laskujoki, joka laskee Vatajanjärvestä ja se leikkaa kylän pohjoispuolelta. Tämän lisäksi kylän eteläpuolelta laskee myös luoma Nivusjärvestä Kuivasjärveen.
Yhdystie 6760

Yhdystie 6760 on yhdystie, joka kulkee Närpiöstä Ylimarkun kautta Pirttikylään. Tien pituus on 29 kilometriä.
Tie saa alkunsa Närpiön keskustan pohjoispuolelta seututeiden 673 ja 676 kiertoliittymästä. Tie kulkee lyhyen matkan suoraan ja kaartuu hieman, minkä jälkeen tie jatkuu viivasuorana Ylimarkkuun yhdystien 6765 liittymään asti. Ylimarkusta tie jatkuu Pirttikylään asti valtatien 8 liittymään, minne tie myös päättyy.
Vilkkaimmillaan tie on Närpiön kohdalla, missä tiellä ajaa yli 1 900 ajoneuvoa vuorokaudessa. Ylimarkussa sijaitsevan yhdystien 6772 liittymään asti liikennemäärät pysyvät yli 1 000 ajoneuvon vuorokautta kohti, kunnes Ylimarkusta Pirttikylään asti liikennemäärät pienenevät ja pysyttelevät 500–800 ajoneuvossa vuorokautta kohden.
Tien osoitenimi on koko matkalla Vasavägen (Vaasantie). Tie oli ennen osana valtatietä 8, kunnes korvaava tie rakennettiin hieman idemmäs entisen valtatien viereen. Yhdystiehen kuuluva Närpiön ja Ylimarkun välinen 13,5 kilometriä pitkä suora on Suomen pisin täysin suora tieosuus.
Reitti.
Tie kulkee koko matkallaan Pohjanmaan maakunnan ja Närpiön kunnan alueella. 
Närpiössä tie kulkee etelästä pohjoiseen katsottuna seuraavasti: Närpiön keskustaajama – Yttermark – Ylimarkku (Övermark) – Pirttikylä (Pörtom).
Historia.
Tien rakentaminen otettiin esille ensimmäistä kertaa 1700-luvun alussa, jolloin närpiöläiset tekivät aloitteen tien rakentamisesta Närpiöstä Ylimarkun, Pirttikylän ja Riimalan kautta Vaasaan. Tähän aikaan kulki vain Närpiön länsirannasta heikkokuntoinen talonpoikien käyttämä ja ylläpitämä tie. Myös maaherrat ajoivat ajatusta uuden tien rakentamisesta, koska sitä pitkin pääsisi kulkemaan suoremmin verrattuna silloiseen mutkittelevaan ja rannikkoa myötäilevään rantatiehen. Kruunu vei asiaa tien rakentamisesta eteenpäin vuonna 1752, kun kuningas Adolf Fredrik oli Suomen matkallaan kulkemassa Etelä-Suomesta Vaasaa kohti. Tietä alettiin kruunun toimesta rakentamaan vuonna 1763. Tie rakennettiin kulkemaan erämaassa, ja tieltä kuljettiin muihin kyliin risteävin tieyhteyksin. Asutusta ja maataloutta levisi myös tien varrelle suon kuivauksen seurauksena. Vuonna 1778 postia jaettiin ympärivuotisesti myös Pirttikylän kautta. Lopulta tie julistettiin valmistiiksi vuoden 1775 puolivälin jälkeen ja nimettiin silloisen kuninkaan mukaan Adolf Fredrikin postitieksi. Nykyinen yhdystie 6760 kulkee edelleen postitien kanssa samalla tielinjauksella.
Vuonna 1938 silloinen Turun ja Oulun välinen tie numeroitiin valtatieksi 8. Nykyinen yhdystie 6760 oli tähän aikaan osa kyseistä reittiä ja siten myös osa valtatietä 8. Vuonna 1963 valmistui uuden valtatien 8 tielinjaus silloisen Vaasan läänin rajalle asti. Kun uutta tietä jatkettiin rajalta eteenpäin Vaasaa kohti, numeroitiin vanha valtatie 8 Närpiön ja Pirttikylän välillä yhdystieksi 6760.
Ahti Peltonen

Ahti Alvar Aleksi Peltonen (tyyliteltynä AHTI, s. 6. joulukuuta 1999 Vaasa) on suomalainen rap-artisti. Hänet tunnetaan mm. ”Maanantai sessarit” -nimisestä rap-sarjasta, johon kuuluu kahdeksan osaa. Ahti on julkaissut useita singlejä. Hän julkaisi debyyttialbuminsa "Normijäbä" huhtikuussa, 2023. Albumi striimasi platinaa. 
Ahdin menestyneimpiä kappaleita ovat ”Matkustaja” (feat. Aksel Kankaanranta), ”Väärään aikaan” (feat. Hugo) ja ”Yksinkertasta” (feat. Costi).
Nicola di Bari

Nicola di Bari (oik. Michele Scommegna, s. 29. syyskuuta 1940 Zapponeta, Apulia, Italia) on italialainen laulaja ja näyttelijä. Di Bari voitti Canzonissima-laulukilpailun vuonna 1971 kappaleella "Chitarra suona più piano". Di Bari sijoittui San Remon musiikkifestivaaleilla toiseksi vuonna 1970 kappaleella "La prima cosa bella" sekä voitti kilpailun vuonna 1971 kappaleella "Il cuore è uno zingaro" ja vuonna 1972 kappaleella "I giorni dell'arcobaleno". Vuonna 1972 di Bari myös edusti Italiaa Eurovision laulukilpailussa samalla kappaleella. Eurovision laulukilpailussa di Bari sijoittui kuudenneksi.
Milano – San Remo 2022

Milano – San Remo 2022 oli järjestyksessään 113. maantiepyöräilyn Milano – San Remo -kilpailu. Se käytiin 293 kilometrin reitillä Milanosta San Remoon 19. maaliskuuta 2022. Kilpailu kuului UCI World Touriin.
Matej Mohorič voitti kilpailun. Hän karkasi kärkiryhmästä Poggion huipulta laskettaessa noin 4,4 kilometrin päässä maalista, ja pystyi pitämään johtonsa maaliin saakka. Häntä takaa-ajanut ryhmä saapui maaliin Anthony Turgis'n ja Mathieu van der Poelin johdolla kaksi sekuntia myöhemmin.
Tulokset.
Lähteet: Pro Cycling Stats, Cyclingnews
Osallistuneet joukkueet.
Lähde: Pro Cycling Stats
Lähteet.
Q108913874
Luamben kansallispuisto

Luamben kansallispuisto (Luambe National Park) on Sambiassa sijaitseva pieni, 247 km2 laajuinen kansallispuisto. Luamben kansallispuisto sijaitsee Pohjois- ja Etelä-Luangwan kansallispuistojen välissä. Luamben kansallispuiston ympärillä on laaja riistansuojelualue, jolla metsästys on rajoitetusti mahdollista.
Luamben kansallispuisto koostuu pääasiassa mopanepuiden muodostamasta metsästä. Osa puista on korkeita ja paljon tilaa vieviä, ja niiden alla on vain vähän kasvillisuutta. Mopanepuumetsien lisäksi kansallispuiston alueella on miombotyyppistä savannia sekä heinikkomaita.
Luamben kansallispuistoon pääsee autolla vain suunnilleen toukokuun ja lokakuun välisenä aikana, sillä ensimmäiset rankemmat sateet muuttavat alueen maaperän mahdottomaksi ajaa nelivetoisellakaan autolla. Alueen tiet ovat myös kuivan kauden aikaan varsin huonokuntoisia.
Gustaf af Geijerstam

Gustaf af Geijerstam (1858–1909) oli ruotsalainen kirjailija. Hän valmistui ylioppilaaksi 1877 ja filosofian kandidaatiksi 1879 ja antautui sitten kokonaan kirjalliselle uralle. Hän oli 1880-luvun realistisen kirjallisuuden huomatuimpia edustajia ja julkaisi suunnan uranuurtajana muun muassa teokset "Gråkallt" (1882), "Strömoln" (1883), "Fattigt folk" (1884), "Erik Grane" (1885), "Pastor Hallin" (1887), "Tills vidare" (1887), "Fattigt folk" (1889), "Kronofogdens berättelser" (1890). Geijerstam kirjoitti myös näytelmiä, muun muassa: "Svärfar" (1888), "Aldrig i lifvet" (1890), "Per Olson och hans käring" (1894), "Lars Anders och Jan Anders" (1894). Hänen tuotannossaan on 1890-luvun keskivaiheilla huomattavissa muutos siinä, että hän antautuu syvällisempään ja hienostuneempaan sielunelämän kuvaukseen ja varsinkin sen mystisiin ilmauksiin. Hän oli aikanaan Ruotsin luetuimpia kirjailijoita, joka kirjailijaominaisuuksiensa ja myötätuntonsa kautta saavutti laajan lukijakunnan.
Geijerstamin poika oli taidemaalari Gustaf (Gösta) af Geijerstam (1888–1954).
Anthony Turgis

Anthony Turgis (s. 16. toukokuuta 1994 Bourg-la-Reine, Ranska) on ranskalainen maantiepyöräilijä, joka on menestynyt etenkin yksipäiväisissä kilpailuissa. Hän aloitti ammattilaisuransa Cofidis-tallissa 2014–2018 ja siirtyi nykyiseen joukkueeseensa Team TotalEnergiesiin 2019.
Turgis sijoittui Matej Mohoričin jälkeen toiseksi Milano – San Remo -suurklassikossa 2022. Hän voitti 14 soratieosuutta sisältäneen yhdeksännen etapin Ranskan ympäriajossa 2024.
Myös Turgis'n veljet Jimmy ja Tanguy Turgis ovat olleet ammattipyöräilijöitä, mutta he joutuivat lopettamaan uransa sydänvaivojen vuoksi.
Saavutuksia.
Lähteet: Pro Cyclings Stats, Cycling Archives
Maantieajon "noviisien" Ranskan-mestaruus
Cyclocrossin junioreiden EM-kilpailut, viides
Maantieajon junioreiden EM-kilpailu, hopeaa
Liège-Bastogne-Liège, alle 23-v. kilpailu, voitto
EM-kilpailut, alle 23-v. maantieajossa pronssia
Boucles de la Mayenne, kokonaiskilpailun, nuorten kilpailun ja 2. etapin voitto
MM-kilpailut, alle 23-v, maantieajossa pronssia
Classic Loire Atlantique, voitto
Luxemburgin ympäriajo, 3. etapin voitto
Tour de l'Eurométropole, kolmas
Grand Prix La Marseillaise, voitto
Dwars door Vlaanderen, toinen
Dunkerquen neljän päivän ajo, nuorten kilpailun voitto
Luxemburgin ympäriajo, nuorten kilpailun voitto
Paris–Chauny, voitto
Flanderin ympäriajo, neljäs
Kuurne–Bryssel–Kuurne, toinen
Flanderin ympäriajo, kahdeksas
Milano – San Remo, toinen
Super 8 Classic, toinen
Ranskan ympäriajo, 9. etapin voitto
El Migu

Miguel Castellón eli El Migu on suomalainen reggaeton-artisti. Juuriltaan kolumbialais-bolivialainen artisti tunnetaan menestyssinglestään "Erilainen", joka on striimannut tuplaplatinaa.
Kalsiumkromaatti

Kalsiumkromaatti (CaCrO4) on kalsium- ja kromaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään väriaineena. 
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö.
Huoneenlämpötilassa kalsiumkromaatti on keltaista kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on tetragonaalinen. Tunnetaan myös kidevedellinen dihydraatti (CaCrO4·2H2O), jonka kiderakenne on monokliininen. Kidevesi poistuu rakenteesta kuumennettaessa. Kalsiumkromaatti liukenee hyvin veteen. Yhdiste on voimakas hapetin ja karsinogeenista.
Kalsiumkromaattia voidaan saostamalla vesiliukoisten kalsiumsuolojen liuoksista kromaattien avulla, natriumdikromaatin ja kalsiumkarbonaatin reaktiolla tai kuumentamalla kromimalmeja kalsiumoksidin ja -nitraatin kanssa.
Kalsiumkromaattia käytetään väriaineena taiteilijaväreissä ja korroosionestomaaleissa. Yhdistettä käytetään myös depolarisaattorina korkean lämpötilan akuissa.
Luettelo televisiosarjan Putous hahmoista

Tämä on luettelo Putouksen hahmoista. Luetteloon sisältyy sketsi-, pika-, Idiots-, hylätyt, kansan ja useammassa sketsissä mukana olleet hahmot.
Sketsihahmot.
7. kausi (2015).
a Kaksi ensimmäistä putoajaa sai jatkaa sketsihahmokilpailussa kakkoshahmolla 
13. kausi (2021).
a Hahmo pääsi mukaan Jokeri-kierrokselta.
14. kausi (2022).
a Hahmo pääsi mukaan Pikahahmo-kierrokselta.
15. kausi (2023).
a 
Hylätyt hahmot.
16. kausi.
Eino Heiskasen hylätyt hahmot.
Eino Heiskasen pokkakokeena oli hänen suunnittelemansa ja hylkäämänsä hahmot muiden näyttelijöiden näytteleminä.
Idiots-hahmot.
Putouksen viidennellä kaudella eri muusikoista tehtiin hahmot. Nämä hahmot olivat mukana Idiots-ohjelmassa (parodia Idolsista). Kaudella tehtiin myös Pika-Idiots-hahmot.
Klassikkohahmot vaihtoon.
Putouksen yhdeksännellä kaudella laitettiin sen kauden hahmojen lisäksi myös klassikkohahmot eli entisten kausien hahmot vaihtoon.
Kansan hahmot.
Putouksen Allstars kaudella ei ollut Vuoden sketsihahmo -kilpailua. Sen sijaan kaudella oli Kansan hahmot, jotka ovat katsojien annetuista vaihtoehdoista päättämiä hahmoja, joita joka jaksossa näyttelee 1–3 arvottua näyttelijää.
Kalifornian kuvernöörinvaalit 2022

Kalifornian vuoden 2022 kuvernöörinvaalit pidettiin 8. marraskuuta ja niissä valittiin osavaltion kuvernööri ja varakuvernööri seuraavaksi nelivuotiskaudeksi. Istuva kuvernööri Gavin Newsom pystyi asettumaan uudelleen ehdolle. Kalifornian kuvernöörin virkakaudet on rajattu kahteen nelivuotiskauteen henkilön elinaikana.
Tausta ja äänioikeus.
Vuoden 2022 vaalien osalta Kaliforniassa käytettiin kirjeäänestystä, mutta halukkaat saivat äänestää myös äänestyspaikalla. Osavaltiossa on tarkoitus tarjota mahdollisuus kirjeäänestykseen kaikissa tulevissa osavaltion ja paikallisissa vaaleissa.
Äänioikeutettuja ovat kaikki sellaiset henkilöt, jotka täyttävät seuraavat ehdot:
Ehdokasasettelu.
Demokraatit valitsivat ehdokkaakseen istuvan kuvernöörin Gavin Newsomin kesäkuussa 2022. Newsom oli haastettu vuotta aikaisemmin, kun 1,7 miljoonaa äänestäjää allekirjoitti aloitteen, jolla Newsom olisi pantu viralta erikoisvaalin kautta. Newsom kuitenkin voitti äänestyksen ja sai jatkaa kuvernöörinä kautensa loppuun asti. Ensimmäisen kerran Newsom vannoi virkavalansa vuonna 2019.
Republikaaneja edustava osavaltion senaattori Brian Dahle ilmoitti haastavansa Newsomin kuvernöörivaaleissa tammikuussa 2022. Puolue valitsi hänet ehdokkaakseen kesäkuussa.
Punainen ammattiyhdistysinternationaali

Punainen ammattiyhdistysinternationaali eli Profintern oli vuosina 1921–1935 toiminut useiden valtioiden kommunististen ammattiyhdistysten yhteinen kansainvälinen järjestö. Se perustettiin Moskovassa korvaamaan Amsterdamin sosiaalidemokraattinen ammatti-internationaali. Perustavassa kokouksessa, joka pidettiin vuonna 1921 Moskovassa, Suomen ammattijärjestöä edustivat varapuheenjohtaja Arvo Tuominen, Kuljetustyöntekijäin liiton Edvard Jokela ja Sekatyöväenliiton Viherkoski. Kokouksen yhteydessä annettiin julkilausuma, jossa lausuttiin "kansojen halveksuminen" sen johdosta, että porvarillinen terrori kohdistuu ammattiyhdistysten edustajiin. Se julkaistiin kommunistisissa lehdissä. Profinternin pääsihteerinä toimi Solomon Lozovski. Vuonna 1935 järjestön toimintaa arvosteltiin voimakkaasti Kominternin kongressissa, ja Lozovski itse myönsi sen epäonnistuneen täydellisesti.
Archibald Geikie

Archibald Geikie (28. joulukuuta 1835 Edinburgh, Skotlanti – 10. marraskuuta 1924, Haslemere, Surrey, Englanti) oli skotlantilainen geologi. Hän oli vuodesta 1867 Skotlannin geologisen toimiston johtaja, vuodesta 1871 geologian professori Edinburghin yliopistossa ja vuodesta 1881 Ison-Britannian geologisen toimiston johtaja, josta virasta hän erosi 1901.
Geikie oli nuoresta asti aktualismin eli uniformitarianismin kannattaja, ja Charles Lyellin jälkeen hän edisti näkemyksen leviämistä eniten. Geikien johdolla on tehty suuri Englannin ja Walesin geologinen kartta (1897). Hänen tärkeimmät erikoistutkimuksensa koskevat vulkanismia, josta on ilmestynyt teos "The ancient volcanoes of Great Britain" (1897). Muita tutkimuksia sisältää "Geological sketches at home and abroad" (1882). Lisäksi Geikie on julkaissut oppikirjoja, esimerkiksi: "Outlines of field geology" (5 p. 1900), "Classbook of geology" (1886), "Textbook of geology" (3 p. 1893). Teos "Founders of geology" (1897) on esitys geologian historiasta.
Geikien veli oli geologi James Geikie.
James Geikie

James Geikie (23. elokuuta 1839 Edinburgh, Skotlanti – 1. maaliskuuta 1915 Edinburgh, Skotlanti) oli skotlantilainen geologi. Hän oli Edinburghin yliopiston geologian professori vuodesta 1882, jääkaudenmuodostumien erikoistutkija ja etenkin tunnettu sen näkemyksen kannattajana, että kvartääriajalla on ollut useita jääkausia, hänen mukaansa seitsemän. Pääteokset: "The great ice-age" (1874 ja 1877) ja "Pre-historic Europe" (1881). Hänen veljensä oli geologi Archibald Geikie.
Ismete

Ismete on täkykalastuslaji, jota harrastetaan talvella. Ismete on peräisin Ruotsista ja siellä ensimmäiset harrastajat alkoivat muokkaamaan vapoja 1980-luvulla. Suomeen laji rantautua 2000-luvulla ja vasta vuonna 2013 laji tuli suuren yleisön tietoisuuteen, kun Yle lähetti Erätulilla-ohjelman Kokkolasta talvella 2013. Mikko ”Peltsi” Peltolaa opasti Markus Sällinen ja yli 10 kiloinen suurhauki nostettiin ylös ja vapautettiin. Catch&amp;Release-kalastus sai myös paljon huomiota ja on yleistynyt vahvasti ohjelman ansiosta. Ismetessä käytetään lyhyitä 120cm pitkiä vapoja ja enimmäkseen hyrräkeloja. Tärpinilmaisu hoidetaan vipalla, siikakelloilla tai elektronisilla hälyttimillä tai näiden yhdistimillä. Siiman päähän tulee n. 50cm pitkä vaijeriperuke, jossa on kolmihaarakoukku. Syöttinä käytetään esimerkiksi särkiä. Myös muut lajit ovat edustettuna. Ismeten etuna on monivapamahdollisuus, joka vaatii vedenomistajan luvan. Useammalla vavalla saadaan katettua suurempi alue.
Teuvan helluntaiseurakunta

Teuvan helluntaiseurakunta on vuonna 1971 perustettu helluntaiseurakunta Teuvalla. Seurakunnan tilat sijaitsevat Teuvalla osoitteessa Juusentie 1. Seurakunnan pastori on Tarvo Vallinneva.
Seurakunnan tilaisuuksia lähetetään muun muassa TV7:n televisio- ja verkkokanavilla.
Historia.
Helluntaiystävien toiminta alkoi Teuvalla 1920-luvulla Perälässä ja Horossa. Parikymmentä vuotta myöhemmin hengellistä liikedintää oli Kirkonkylässä, Kauppilassa, Norissa ja Äystöllä. Teuvalaiset toimivat ennen seurakunnan syntyä Kauhajoen helluntaiseurakunnan alaisena rukouspiirinä.
Teuvan Helluntaiseurakunta perustettiin 30. toukokuuta 1971. Seurakuntaan liittyi 18 uskovaa. Tunnettuja kokouspuhujia hankittiin Niilo Yli-Vainiosta alkaen. Ensimmäinen kokoaikainen saarnaaja palkattiin seurakuntaan vasta 1986 alkaen. Teuvan Helluntaiyhdistys perustettiin 22. huhtikuuta 1981 ja rekisteröitiin 2. marraskuuta 1982. Yhdistys vuokrasi tilat entisestä lakkitehtaasta Teuvan Säästöpankilta ja aloitti kirpputoritoiminnan siellä. Unelmana oli rakennuttaa oma rukoushuone, ja tontti ostettiin 10. syyskuuta 1992 Teuvan kunnalta ja Jukka Muotiolta. Rukoushuoneen rakennus aloitettiin kesällä 1993 ja sen kustannusarvio oli 1,3 miljoonaa markkaa. Talkoita järjestettiin varojen keräämiseksi. Jäsenmäärä oli tuolloin 58.
Kesällä 2018 Kauhajoen, Kurikan, Jalasjärven, Jurvan, Teuvan ja Kristiinankaupungin helluntaiseurakunnat järjestivät "Myötätuulta lakeudella" -kesäjuhlat Kauhajoella.
Seurakunnan johtajat.
Seurakunnan pastoreina ovat toimineet Hannu Mehtonen, Tarvo Vallineva, Heimo Hynynen, Pekka Saarinen, Veli-Matti Köykkä ja Arto Nironen, sekä vuodesta 2016 lähtien Tarvo Vallineva toistamiseen.
Muita julistustyöntekijöitä ovat olleet Kaisu Paajaste, Erkki Hietanen, Hellen Hynynen, Markus Mäenpää, Janne ja Sara Saarela sekä Helvi Palmroth.
Rattikelkkailu talviolympialaisissa 2022

Rattikelkkailussa kilpailtiin Pekingin 2022 talviolympialaisissa 13.–20. helmikuuta National Sliding Centressä, Yanqingissa.
 "Kaikki ajat paikallista aikaa (UTC+8)."
Aikataulu.
Seuraavassa listassa on kaikkien kolmen tapahtuman aikataulut.
Lihavoidut tapahtumat ovat loppukilpailuja.
Navajoiden reservaatin presidentinvaalit 2022

Navajoiden reservaatin vuoden 2022 presidentinvaalit järjestettiin 8. marraskuuta ja siinä valittiin Navajoiden reservaatin presidentti ja varapresidentti seuraavaksi nelivuotiskaudeksi.
Samaan aikaan pidettiin myös reservaatin parlamenttivaalit sekä paikaillisvaaleja.
Tausta ja äänioikeus.
Äänioikeutettuja ovat kaikki 18 vuotta täyttäneet, joilla on Navajoiden reservaatin myöntämä väestönlaskentanumero.
Äänioikeutettuja oli Uuden Meksikon, Arizonan ja Utahin alueella.
Huolimatta siitä, että ehdokkaat voivat kuulua johonkin puolueeseen, itse vaaleissa ehdokkaat ovat virallisesti sitoutumattomia. Vaalien teemoja olivat muun muassa liittovaltion miljardin dollarin korona-apupaketti ja se, että kymmenet tuhannet reservaatin asukkaat elävät ilman vesijohtovettä ja verkkovirtaa.
Ehdokasasettelu.
Yhteensä viisi ehdokasta ilmoittautui presidenttikisaan. Näistä kaksi suosituinta selviytyisi itse vaalipäivänä pidettäviin vaaleihin. Varapresidenttiehdokkaat valittaisiin esivaalien jälkeen jahka ehdokkaiden määrä on rajattu kahteen.
Elokuun alussa esivaaleissa virallisiksi ehdokkaiksi valittiin istuva presidentti Jonathan Nez ja Buu Nygren. Nez valitsi varapresidenttiehdokkaakseen Chad Abeytan. Nygrenin varapresidenttiehdokkaaksi valittiin Richelle Montoya.
Tulokset.
Nygrenin voiton myötä Montoyasta tuli ensimmäinen nainen, joka on valittu Navajoiden reservaatin varapresidentiksi.
Seututie 679

Seututie 679 on tie, joka kulkee Långåminnestä Maalahteen. Tien pituus on 11 kilometriä. 
Tie saa alkunsa Maalahden keskustasta, missä tie erkanee seututiestä 673. Tie kulkee Maalahden keskustan vierestä Övermalaxin kautta Långåminneen, missä tie päättyy valtatien 8 liittymään. Tien osoitenimi on koko matkalla Malaxvägen (Maalahdentie). 
Vuonna 2022 liikennemäärät tiellä olivat 890–2600 autoa vuorokaudessa. Tie on vilkkaimmillaan Maalahden puoleisella tieosuudella ja hiljenee Långåminneen päin kuljettaessa.
Navajoiden neuvosto

Navajoiden neuvosto (, ) on Navajoiden reservaatin lakiasäätävä elin. Se koostuu 24 vaaleilla valitusta edustajasta, jotka valitaan neljän vuoden välein. Samoissa vaaleissa valitaan myös reservaatin presidentti ja varapresidentti. Näissä vaaleissa saavat äänestää kaikki vähintään 18-vuotiaat henkilöt, jotka kuuluvat virallisesti navajoihin. Viimeisimmät vaalit pidettiin 8. marraskuuta 2022.
Ensimmäinen navajoiden neuvosto perustettiin vuonna 1923 ja ensimmäiset vaalit pidettiin 1938. Nykymuodossaan se perustettiin vuonna 1989 ja edustajien määrä laskettiin 88 nykyiseen 24 vuonna 2011. Neuvosto kokoontuu Arizonan Window Rockissa Yhdysvalloissa.
Nykyisenä puhemiehenä toimii Otto Tso. Hän aloitti virassa marraskuussa 2022.
IPhone 13 Pro

iPhone 13 Pro on Applen 14. syyskuuta 2021 julkistama ja 24. syyskuuta julkaisema älypuhelin. Puhelimen muut versiot ovat iPhone 13, iPhone 13 mini ja iPhone 13 Pro Max.
Puhelimessa on kuusiydinprosessori ja 6,1 tuuman näyttö. Tallennustilaa on valittavana 128, 256, 512 tai 1024 gigatavua. Keskusmuistia on kuusi gigatavua. Puhelin on pölyn- ja vedenkestävä, ja sen IP-luokitus on 68. Käyttöjärjestelmänä on iOS 15, joka on päivitettävissä iOS 26.0.1 -versioon.
Maltan parlamenttivaalit 2022

Maltan parlamenttivaalit 2022 käytiin 26. maaliskuuta 2022. Vaaleissa valittiin Maltan parlamentin edustajainhuoneen kaikki 79 edustajaa. Vaalit voitti työväenpuolue, joka on hallinnut Maltaa vuodesta 2013 lähtien.
Vaalitapa ja ehdokasasettelu.
Maltan parlamentin edustajat valitaan siirtoäänivaalitavalla 13:sta viiden edustajan vaalipiiristä. Vuonna 2018 äänestysikäraja laskettiin 16 ikävuoteen. Vuonna 2021 vaalilakia muutettiin siten, että jos jommankumman sukupuolen edustajia valitaan edustajainhuoneeseen alle 40 prosenttia, 12 lisäpaikkaa täytetään aliedustetun sukupuolen edustajilla. 
Kuusi puoluetta asetti ehdokkaita: työväenpuolue 122 ehdokasta, kansallispuolue 108 ehdokasta, ABBA 28 ehdokasta, AD+PD 20 ehdokasta, kansanpuolue 15 ehdokasta ja Volt Malta neljä ehdokasta, minkä lisäksi ehdolle asettui seitsemän riippumatonta ehdokasta.
Kampanja.
Vaalien kampanja-aika kesti 21. helmikuuta – 24. maaliskuuta. Vaalipäivää edeltävänä päivänä 25. maaliskuuta, niin sanottuna ”hiljaisena päivänä”, kampanjointi oli kielletty.
Työväenpuolueen vaaliohjelmassa luvattiin 700 miljoonan euron investointeja vihreisiin kaupunkialueisiin, varhaiskasvatuksen muuttamista maksuttomaksi kaikille, yritysverojen laskemista ja vähätuloisten sosiaalitukien nostamista. Puolueen vaalislogan oli "Malta Flimkien", ’Malta yhdessä’.
Kansallispuolue lupasi vaaliohjelmassaan muun muassa nelipäiväisen työviikon kokeilua, tuhannen euron maksua vuoden 2017 jälkeen syntyneiden lasten vanhemmille ja miljardin euron investointia uusien taloussektorien luomiseen. Puolueen vaalislogan oli "Miegħek. Għal Malta", ’Sinun kanssasi. Maltan puolesta’.
Tulokset.
Vaaleilla valittujen 65 edustajan lisäksi kansallispuolueelle annettiin kaksi lisäpaikkaa suhteelisuuden saavuttamiseksi. Koska varsinaisesti valituista edustajista vain kymmenen oli naisia, kummallekin puolueelle jaettiin vielä kuusi naisille varattua paikkaa. Edustajainhuoneen kooksi tuli näin ollen 79 edustajaa.
Työväenpuolue julistautui vaalien voittajaksi vaalipäivän jälkeisenä aamupäivänä. Pääministeri Robert Abela vannoi virkavalansa 28. maaliskuuta, ja uusi hallitus nimitettiin 30. maaliskuuta.
Indigénat

Indigénat oli laki, jolla määriteltiin Ranskan imperiumissa elävien ihmisten asema. Lakia sovellettiin alkuperäisasukkaisiin (ransk. "indigènes)." Se virallistettiin vuonna 1924, joskin se oli tosiasiallisesti voimassa vuodesta 1887 alkaen. Indigénat rajoitti alkuperäiskansojen väestön kansalaisoikeuksia niiden osalta, joilla ei ollut évoluén tai assimilén asemaa. Indigénatin kansalais- ja poliittisten vapauksien rajoituksiin kuului muun muassa velvollisuus corvée-työn tekemiseen, kuten kuljetus- ja kantajatyö, ja kuuluminen perinteiseen lainkäyttöalueeseen Ranskan hallintovirkamiehen läsnäollessa. Indigenaattilaki mahdollisti karkeita väärinkäytöksiä ja jatkuvia mielivaltaisia soveltamisia. Siirtomaa-ajan Afrikassa se aiheutti eniten vastakkainasetteluja, kunnes se kiellettiin toisen maailmansodan lopulla.
Hannu Sinnemäki

Hannu Tapani Sinnemäki (s. 16. marraskuuta 1945 Helsinki) on suomalainen tenori, kuoronjohtaja, säveltäjä ja sovittaja. Hannu Sinnemäen isä oli lapualainen rovasti Jussi Sinnemäki.
Sinnemäki suoritti humanististen tieteiden kandidaatin tutkinnon vuonna 1967 opiskeltuaan muun muassa psykologiaa ja musiikkitiedettä. Laulua hän opiskeli Sibelius-Akatemiassa opettajinaan Matti Tuloisela ja Pekka Salomaa. Hän suoritti yksinlaulussa diplomin vuonna 1977. Sinnemäki opetti Pop &amp; Jazz Konservatoriossa yksinlaulua ja säveltapailua vuosina 1975–1976. Vuonna 1976 hän aloitti tenorina laulamisen Suomen kansallisoopperan kuorossa. Sinnemäki toimi vuosina 1973–1982 Pohjalaisten Osakuntien Laulajien johdossa. Vuonna 1969 hän perusti Ellipsi-yhtyeen, jossa hän esitti itse säveltämiään laulelmia ja jota hän johti 1980-luvulle asti. Sinnemäki aloitti myös viihde- ja kansanlaulukuoro Torpparien johtamisen 1970-luvulla. Hän on lisäksi johtanut Suomen kansallisoopperan kuoron jäsenten Mieskuoro Operamentoa.
Työ säveltäjänä ja sovittajana.
Sinnemäki on säveltäjänä itseoppinut. Hän sävelsi musiikin Rauni Mollbergin elokuvaan "Maa on syntinen laulu" (1973). Sinnemäen säveltämä on myös 28. marraskuuta 1997 Kansallisoopperan Alminsalissa Suomalaisen kamarioopperan toteuttamana kantaesitetty musikaalinomainen kansanooppera "Silmänkääntäjä", joka perustuu Pietari Hannikaisen näytelmään. Oopperan ohjasi Timo Paavola. Käytetty orkesteri oli 11-henkinen ja Jyri Nissilän johtama. Roolien esittäjiin kuuluivat Jaakko Hietikko, Ilkka Hämäläinen, Katriina Kerppola ja Ulla Raisio.
Sinnemäki teki 1990-luvun alussa John Gayn "Kerjäläisoopperasta" sovituksen laulajille, kamarikokoonpanolle ja kansanmusiikin instrumenteille. Hän on tehnyt monia muitakin sovituksia kuoroille ja erilaisille kokoonpanoille. Hänen omiin sävellyksiinsä kuuluu suurimuotoisten teosten lisäksi runsaasti laulumusiikkia, jota edustavat laulelmat, modernisoidut kansanmusiikkiteokset ja viihdekuorolaulut. Sinnemäki sävelsi altolle ja kahdelle kitaralle laulusarjan "Rakastetulleni etäisiltä vuorilta" (1978) Oili Mäki-Tirkkosen sanoihin.
Brian Glencross

Brian Alan Glencross (1. toukokuuta 1941 Narrogin – 30. joulukuuta 2022) oli australialainen maahockeypelaaja, -valmentaja ja olympiamitalisti.
Glencross kuului Australian maajoukkueryhmiin, jotka saivat olympiahopeaa Méxicossa 1968 ja olympiapronssia Tokiossa 1964. Münchenissä 1972 Glencrossin edustama Australia sijoittui viidenneksi.
Valmentajana Glencross valmensi Australian naisten maahockeymaajoukkueen olympiavoittoon Soulissa 1988. Lisäksi hän toimi päävalmentajana Los Angelesissa 1984, jolloin joukkue sijoittui neljänneksi, sekä Barcelonassa 1992, jolloin he olivat viidensiä.
Glencross valittiin Länsi-Australian vuoden urheilijaksi vuonna 1968, jolloin hän toimi myös olympiajoukkueen kapteenina. Vuonna 1983 Glencross ja toinen valmentaja Richard Aggiss perustivat Australian Institute of Sportiin maahockeyohjelman. Glencross valittiin Australian urheilun kunniagalleriaan ja Australian maahockeyn kunniagalleriaan. Hän sai myös Australian ritarikunnan mitalin sekä Australian Sports Medalin.
Glencross kuoli sairastettuaan pitkään dementiaa ja Parkinsonin tautia. Lisäksi hän sairastui COVID-19:ään ennen kuolemaansa.
Évolué

Évolué (ransk. "kehittynyt") oli osa Ranskan siirtomaapolitiikan teoriaa, johon siirtokuntien alkuperäisasukkaiden oletettiin hitaasti sopeutuvan. Évoluén asema saatettiin myöntää siirtokuntien asukkaille, jotka olivat nousseet Ranskan kulttuurin tasolle, kuten omaksuneet kielen, pukeutumisen, tavat, koulutuksen, uskonnon jne. tai jotka olivat palvelleet erinomaisesti joko Ranskan siirtomaa-armeijoissa tai siirtokunnan virkailijana. Aseman saanut sai oikeuden anoa Ranskan kansalaisuutta. Hakemusprosessi tosin osoittautui niin monimutkaiseksi, että se myönnettiin koko Ranskan Afrikassa AOF:ssa vain 2 000 afrikkalaiselle. Évoluén luokitteluun ja kansalaisuuteen päässyt sai oikeuden äänestää, olla Ranskan siviili- ja rangaistuslakien alainen toisin kuin perinteisen lain alainen. Évoluén aseman saavuttanut vapautettiin myös indigénat-laista tai corvée-työstä. 
Ranskan assimilaatiopolitiikassa oletettiin, että Ranskan kulttuuri oli ylivoimainen ja se sopi kaikille kansoille. Kun tämä dogmi osoittautui idealistiseksi ja tulokset mahdottomiksi toteuttaa, siirtomaapolitiikassa siirryttiin "assosiaation" käsitteeseen, jossa kehitettiin läheistä kulttuurista, taloudellista ja poliittista yhteistyötä Ranskan ja sen valtamerentakaisten siirtokuntien välillä.
Mauna Loan tulivuorenpurkaus 2022

Havaijin saarella sijaitseva Mauna Loan tulivuori alkoi purkautua 27. marraskuuta 2022. Tulivuori purkautui viimeksi vuonna 1984.
Purkaus alkoi 27. marraskuuta Mokuʻāweoweon kalderasta kello 11.30 paikallista aikaa. Purkautuminen lakkasi 13. joulukuuta. Yhdysvaltain geologisen tutkimuslaitoksen mukaan laavavirtaus ei levinnyt kovinkaan laajalle ja se pysähtyi hieman reilun 3 kilometrin päähän Daniel K. Inouyen moottoritiestä. Laavavirtaus katkaisi kuitenkin tien ja sähköt Mauna Loan observatoriosta. Havaijin kuvernööri David Ige määräsi Havaijin kansalliskaartin avustamaan liikenteenohjauksessa 5. joulukuuta samana päivänä, jolloin hänen virkakautensa päättyi. Joulukuun alussa Ige sanoi, että Havaijin saarelle matkustaminen ei ole erityisen vaarallista, vaikkakin purkauksia seuraavat autoilijat saattavatkin haitata liikennettä.
Viranomaiset arvioivat purkauksen aiheuttamiksi vahingoiksi noin 1,5 miljoonaa dollaria, johon kuului lähinnä vain kaksi yksityistietä. Purkausta seuraamaan saapuneille turisteille rakennettiin 600 000 dollarilla erillinen paikka, josta tapahtumia saattoi seurata. Arviolta 100 000 ihmistä kävi seuraamassa tulivuorenpurkausta. Näihin kuuluivat muun muassa Havaijin vastikään virkaan astunut kuvernööri Josh Green.
Heinrich von Geymüller

Heinrich (Henry, Henri) von Geymüller, s. Falkner, (12. toukokuuta 1839 Wien, Itävalta – 19. joulukuuta 1909 Baden-Baden, Saksa) oli sveitsiläinen arkkitehti ja taidehistorioitsija, arkkitehtuurihistorioitsija ja arkkitehtuurimuistomerkkien entistämisen asiantuntija. Hän valmistui ensin insinööriksi Lausannessa mutta opiskeli sittemmin arkkitehtuuria Berliinissä ja Italiassa. Hän asui ensin Pariisissa, mistä hän siirtyi Baden-Badeniin 1894.
Sukunimi Geymüller on peräisin adoptioperheeltä.
This Place Rules

This Place Rules on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen dokumenttielokuva, jonka on ohjannut Andrew Callaghan ensimmäisenä elokuvaohjauksenaan. Elokuvassa seurataan Callaghania hänen matkustaessaan Yhdysvaltojen halki Yhdysvaltain kongressitalon valtausta 6. tammikuuta 2021 edeltävinä kuukausina. Elokuva sai ensi-iltansa HBO:lla 30. joulukuuta 2022, ja se julkaistiin HBO Maxissa seuraavana päivänä.
Tuotanto.
Andrew Callaghan on mediayhtiö- ja web-kanava Channel 5:n juontaja ja perustaja. Kanava tunnetaan gonzo-journalismista ja katuhaastatteluista. Hän mainitsi tuolloin vielä nimeämättömän elokuvan ensimmäistä kertaa Hasan Pikerin ja Wil Neffin "Fear &amp; Malding" -podcastissa heinäkuussa 2021. Syyskuussa 2022 HBO hankki jakeluoikeudet Callaghanin ohjaamaan dokumenttielokuvaan, joka keskittyy Yhdysvaltain kongressitalon valtaukseen. A24:n, Strong Baby Productionsin ja Abso Lutely Productionsin kerrottiin myös toimivan tuotantoyhtiöinä. Osia elokuvasta näytettiin ihmisille, jotka osallistuivat Channel 5 Live -kiertueelle vuoden 2022 lopulla. Kiertueella Callaghan paljasti myös, että elokuvan nimi olisi "This Place Rules" ja että se tultaisiin julkaisemaan HBO Maxissa 30. joulukuuta 2022. Elokuvan ensimmäinen traileri julkaistiin 8. joulukuuta 2022, ja siinä kerrottiin elokuvan nimi ja ensi-illan ajankohta. "InfoWarsin" juontaja ja salaliittoteoreetikko Alex Jones esiintyy elokuvassa.
Julkaisu.
"This Place Rules" sai ensi-iltansa HBO:lla 30. joulukuuta 2022, ja tuli saataville HBO Maxiin seuraavana päivänä.
Naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1971

Naiset kilpailivat Helsingissä, Suomessa yleisluistelun maailmanmestaruudesta 6.-7. helmikuuta 1971 Kallion kentällä. Kisoihin otti osaa 30 luistelijaa 11 maasta. Kisojen järjestelytoimikunnan puheenjohtajana oli Luisteluliiton puheenjohtaja Aarno Pajunen. 
Suurimmat edustukset eli neljä luistelijaa oli Alankomailla, Neuvostoliitolla ja Norjalla. Suomella oli mukana kolme luistelijaa.
Beatrice Mintz

Beatrice Mintz (24. tammikuuta 1921 New York, Yhdysvallat – 3. tammikuuta 2022 Elkins Park, Pennsylvania, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen embryologi, jonka tutkimukset helpottivat kehittämään syöpähoitoja, jotka ovat turvallisempia kuin kemoterapia ja säteily. Hän oli myös ensimmäisiä tutkijoita, jotka tekivät tutkimuksia siirtogeeneillä ja hiirten kimeereillä.
Elämä ja ura.
Beatrice Mintz syntyi 1921 Bronxissa. Hänen vanhempansa olivat maahanmuuttajia, jotka olivat lähtöisin Itävallan Galitsiasta, nykyisen Ukrainan alueelta. Beatrice oli nuorin perheen neljästä lapsesta.
Mintz rakasti koko ikänsä taidetta ja oli aikeissa opiskellakin sitä. Hän muutti kuitenkin mielensä käytyään biologian kurssin. Hän valmistui vuonna 1944 Hunter Collegesta maisteriksi ja kaksi vuotta myöhemmin tohtoriksi Iowan yliopistosta. Mintz aloitti Iowan siellä myös tutkijanuransa saatuaan paikan kehitysbiologian tutkimusapulaisena. Hän tutki lisääntymiselimistön kehittymistä sammakkoeläimillä.
Mintz toimi 1946–1960 Chicagon yliopistossa opettajana, mutta halusi sitten päätoimiseksi tutkijaksi. Hän sai paikan Lankenaun syöpätutkimuksen instituutista, missä hän työskenteli vuoteen 1974. Silloin instituutti itsenäistyi Fox Chase Cancer Centeriksi, jossa Mintz jatkoi uransa loppuun.
Mintz kuoli satavuotiaana kotonaan Elkins Parkissa vuonna 2022. Hän sairasti dementiaa ja kuoli sydämen vajaatoimintaan.
Tutkimus.
Mintz teki syöpätutkimuksen parissa yli 60 vuotta kestäneen uran, jonka aikana hän teki monia huomattavia löydöksiä. Hän onnistui osoittamaan, että hiiret kehittyivät normaalisti, vaikka niiden alkioihin oli istutettu syöpäsoluja. Se todisti sen, että ympäröivä kudos pystyy pitämään syöpäsolut aisoissa. Havainto on johtanut kemoterapiaa ja säteilyä turvallisempiin syövän hoitomuotoihin.
Mintz oli myös ensimmäisiä, jotka käyttivät siirtogeenitekniikoita ja siirsi hiirialkoihin muiden lajien DNA:ta. Hän sai aikaan myös hiiriä, jotka olivat kehittyneet kahden alkion yhdistämisestä.
Maija Larmola

Maija-Riitta Larmola (o.s. Turunen; 1. maaliskuuta 1942 Riihimäki – 21. syyskuuta 2022 Helsinki) oli suomalainen kirjailija. Hän oli oppiarvoltaan filosofian tohtori.
Larmola muutti vuonna 1953 perheineen Helsinkiin. Hänellä oli kaksi nuorempaa sisarusta. Häneltä julkaistiin runoja kokoelmissa "Pyykkipäivä" (1961) ja "Huvila" (1964). Larmola harrasti läpi elämän maalaamista ja taideaskartelua, mutta päätti suuntautua ammatillisesti suomen kieleen ja kotimaiseen kirjallisuuteen. Opiskellessaan Bloomingtonissa Indianassa hän toimi suomen kielen assistenttina. Helsingin yliopistossa Larmola oli aktiivinen opiskelijajärjestössään. Opiskelijapiireissä hän myös tutustui päätoimittaja, kulttuurijohtaja Yrjö Larmolaan, jonka kanssa oli naimisissa tämän kuolemaan (2021) saakka. Pariskunnalle syntyi kolme poikaa.
Larmola aloitti työskentelyn äidinkielen opettajana vuonna 1965 Arkadian yhteislyseossa, mutta siirtyi sitten opettajakorkeakouluun. Vuonna 1974 hänestä tuli Helsingin yliopiston kasvatustieteellisen tiedekunnan äidinkielen didaktiikan lehtori. Lisäksi hän hoiti viransijaisuuksia kotimaisen kirjallisuuden laitoksella. Vuonna 1984 Larmola aloitti toimimisen ylioppilastutkintolautakunnan jäsenenä ja sensorina.
Larmolan väitöskirjan aiheena oli P. Mustapään runokuvien kehitys. Larmolan tuotantoon kirjailijana kuuluu kuunnelmia, lastenkirjoja, runokokoelmia, näytelmiä sekä lukuisia äidinkielen ja kirjallisuuden oppikirjoja. Hänen äidinkielen oppikirjansa nousivat Suomen suosituimmiksi. Larmolalle ja kuvittaja Leena Lumpeelle myönnettiin vuonna 1999 Suomen tietokirjailijat ry:n ensimmäinen Tietopöllö-palkinto neliosaisesta kirjasarjasta "Kukkulan kortteli". Palkinto myönnetään lapsille ja nuorille suunnatusta tietokirjallisuudesta, ja sen perusteluina "Kukkulan korttelin" tapauksessa käytettiin kirjasarjan antamaa "monipuolista kuvaa helsinkiläisen asumisen ja elämisen historiasta". Tietopöllö-palkinnon lisäksi Larmolalle myönnettiin Arvid Lydecken -palkinto (1988) ja Valtion nuorisokirjallisuuspalkinto (1991).
Käsipallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 2022

Käsipallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 2022 olivat järjestyksessä 15. Euroopan-mestaruuskilpailut. Ne järjestettiin 4. – 20. marraskuuta 2022 Sloveniassa, Pohjois-Makedoniassa ja Montenegrossa. Turnaukseen osallistui kuusitoista maata. Turnauksen voitti Norja, jolle mestaruus oli sen historian yhdeksäs. Se voitti loppuottelussa Tanskan. Pronssia saavutti Montenegro.
Turnaus pelattiin kolmessa eri valtiossa ja neljässä eri kaupungissa. Sloveniassa ottelut pelattiin Ljubljanassa ja Celjessä, Montenegrossa Podgorica ja Pohjois-Makedoniassa Skopjessa. Jokaisessa kaupungissa pelattiin yhden alkulohkon kaikki ottelut. Kaikki pudotuspeliottelut pelattiin Ljubljanassa.
Turnaus toimi samalla karsintaturnauksena Pariisin olympialaisiin 2024: turnauksen voittaja sai paikan olympiaturnauksessa.
Lopulliset sijoitukset.
Lähde:
Kirkkonummen Masalan työväentalo

Kirkkonummen Masalan työväentalo oli Kirkkonummen kunnassa Masalan kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa.
Masalan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Yhdistyksen jäsenet olivat pääasiassa rautatietä rakentamassa ollutta työväestöä. Työväenyhdistyksen kokousten järjestäminen oli vaikeaa, kun sopivia tiloja ei ollut käytössä. Maanomistajat eivät antaneet työväestön kokoontua edes maillaan. Kerran jopa nimismies tuli kieltämään kokouksen pidon ulkosalla. Vuosia myöhemmin yhdistys onnistui hankkimaan tontin, välikätenä kaupassa käytettiin työväenyhdistykseen kuulunutta Ulrik Rönnkvistiä. Hän osti tontin Masalan kartanon omistajalta ja myi sen eteenpäin työväenyhdistykselle vuonna 1915. Kauppahinta oli 1 600 markkaa. Tontin nimi oli Suomela, joka tuli myös työväentalon nimeksi. Työväentaloa rakennettiin talkoilla, ja se valmistui joulukuussa vuonna 1917. Tammikuussa 1918 syttyneen kansalaissodan vuoksi työväentalo joutiu takavarikkoon, josta se vapautui vuonna 1919.
Masala kuului Neuvostoliitolle vuonna 1944 luovutettuihin Porkkalan alueisiin. Samalla myös työväentalo jäi rajan taakse. Työväentalon irtaimisto sijoitettiin Rannikon työväentaloon. Kun Porkkala luovutettiin takaisin Suomelle vuonna 1956, havaittiin, että työväentalo oli hävitetty eikä siitä ollut jäljellä kuin maapohja. Masalan työväenyhdistys sai Suomen valtiolta korvauksen menetetystä työväentalosta. Rahat sijoitettiin Kirkkonummen Nuorisoseuran kanssa Nya Ljuslada -nimiseen nuorisoseurantaloon, jossa toimintaa jatkettiin. Vuonna 1984 Masalan työväenyhdistys myi entisen työväentalon tontin Rakennuskunta Hakalle. Tontille rakennetut talot sijaitsevat Suomelanpolulla. Näistä taloista työväenyhdistys osti itselleen kerhohuoneen.
Toimintaa työväentalolla.
Toiminta työväentalolla oli alusta alkaen vilkasta. Siellä oli kokouksia, teatteria, juhlia, politiikkaa ja kunnallispolitiikkaa. Työväentalolla oli oma torvisoittokunta ja puhekuoro. Siellä toimivat myös Sos.dem. nuoriso-osasto ja sittemmin Työväen Urheiluliiton jäsenseura Masalan Masa. Monipuolisesta toiminnasta huolimatta kaikki eivät halunneet osallistua työväentalon toimintaan. 1930-luvun puolivälissä tanssiyhtye Dallapé soitti tansseissa ja veti salin täyteen tanssiväkeä. Työväentalon tanssilattiasta tuli tuolloin kuuluisa. Talvisodan aikana työväentalo oli Helsingistä evakuoitujen majapaikkana. Sodan jälkeen työväentalo talolle majoitettiin Hangon seudulta muuttaneita.
Vitunleija

Vitunleija Oy (tyyliteltynä vitunleija tai vitunleija®) on suomalainen vuonna 2020 perustettu vaatealan yritys, joka toimii Helsingissä. Se myy tuotteitaan erilaisten pop-up-tapahtumien yhteyksissä sekä omien nettisivujensa kautta.
Vitunleija tunnetaan vaatteiden lisäksi yhteyksistään musiikkiin. Se solmi vuonna 2022 levytyssopimuksen Warnerin alaisen levytysyhtiön Babyfacen kanssa. Pian levytyssopimuksen julkistamisen jälkeen vitunleija julkaisi ensimmäisen singlensä "Make-up""", jossa mukana ovat rap-artistit DAVI, Cledos ja william.
Vitunleija on järjestänyt myös Vitunleija-festivaalin, joka 2023 järjestettiin kaksipäiväisenä huhtikuussa Helsingin Suvilahdessa. Esiintyjät olivat lähinnä suomalaisia räppäreitä ruotsalaisen 1.Cuz:n lisäksi. Tähän kuului myös ennakkokiertue, joka järjesti konsertteja Turussa, Jyväskylässä, Tampereella, Oulussa ja Joensuussa.
Vuonna 2021 yrityksen liikevaihto oli 56 000 euroa. Tilikaudelta 7/2021–8/2022 liikevaihtoa oli 26 600 euroa ja liiketulos jäi 9 500 euroa tappiolle. Heinäkuussa 2023 Iltalehti kertoi Vitunleija Oy:llä olevan lähes sadantuhannen euron verovelat. Lisäksi yhtiöllä oli 22 maksuhäiriömerkintää. Tilinpäätöstietojen mukaan yhtiö on varaton. Lehden haastattelema Alma Talentin analyytikko ihmetteli miksi verottaja ei hae yritystä konkurssiin. Julkaisun jälkeen Iltalehti korjasi uutistaan ja ilmoitti, että se on tulkinnut tietoja väärin eikä yrityksellä olisikaan verovelkaa.
Historia.
Bakari Diarra aloitti brändinsä Instagram-kirppiksenä myyden käytettyjä vaatteita. Vuonna 2018 hän alkoi suunnittelemaan myös omia vaatteita ja myi niitä Instagramin kautta. Vuonna 2020 Diarra perusti osakeyhtiön ja nykyään tuotteiden myynti keskittyy pop-up-tapahtumiin ja nettikauppaan. 
Diarra on maahanmuuttajataustaiseksi moniosaajaksi luonnehdittu julkisuuden henkilö ja kansanedustaja Fatim Diarran veli. Diarra on myös osallistunut Amazing Race Suomen ensimmäiselle kaudelle, sekä Selviytyjät suomen yhdeksännelle kaudelle.