Lahti Aqua

Lahti Aqua Oy on Lahden kaupungin omistama vesihuoltoyhtiö, joka tuottaa vesihuoltopalvelut 145 000 asukkaalle ja elinkeinoelämälle Lahdessa ja Hollolassa. 
Lahti Aqua Oy toimii emoyhtiönä konsernissa, johon kuuluvat tytäryhtiöt Aqua Palvelu Oy, Aqua Verkko Oy ja Labio Oy (entinen Kujalan Komposti Oy). 
Emoyhtiö Lahti Aqua Oy vastaa vesihuoltotoiminnasta, sen kehittämisestä ja hoitaa konsernin hallinnon ja asiakaspalvelun sekä tuottaa suunnittelun ja investointien rakennuttamisen.
Aqua Palvelu Oy tuottaa vesihuollon operatiiviset käyttö- ja kunnossapitopalvelut ja vastaa veden jakelusta ja viemäröintipalveluiden toiminnasta asiakkailleen toiminta-alueella.
Aqua Verkko Oy omistaa Lahden vesihuoltotoiminnan omaisuuden, tuotantolaitokset ja verkostot, ja vastaa niihin liittyvistä investoinneista.
Labio Oy:n biokaasulaitoksen toiminta käynnistyi 2015 ja se on maan suurin kuivamädätystekniikalla toimiva yksikkö, vuositeholtaan 50 Gwh/v. Lopputuotteet toimitetaan kokonaisuudessaan hyötykäyttöön kasvualustoiksi, maanviljelykseen tai tekniseen erityiskäyttöön.
Järjestetty vesihuolto alkoi Lahdessa vuonna 1910, kun ensimmäinen vedenottamo, Launeen vedenottamo, ja vesijohtoverkosto otettiin käyttöön. Lahti Aquassa vietettiin 100-vuotisjuhlavuotta 2010.
Vedentuotanto.
Lahden seudulla sijaitsevien pohjavesialueiden määrä on valtakunnallisesti merkittävä. Lahti saa vetensä pääasiassa itä-länsisuuntaisen Salpausselän ja pohjois-eteläsuuntaisen pitkittäisharjun muodostamasta pohjavesialueesta, niin kutsutusta Vesijärvi-Laune -ruhjeesta. Vesijohtovesi Lahden alueella on hyvälaatuista pohjavettä. 
Käytössä olevia vedenottamoita on Lahdessa 12 ja Hollolassa kuusi. Näiden lisäksi vettä johdetaan Hollolan-Lahden vesilaitoskuntayhtymän kolmelta vedenottamolta. Vuonna 2016 tuotetun talousveden määrä oli noin 9,4 milj. m3.
Jätevedenpuhdistus.
Lahti Aquan toiminta-alueella on yhteensä neljä jätevedenpuhdistamoa. Vuonna 2016 Kariniemen ja Ali-Juhakkalan puhdistamoilla käsiteltiin yhteensä 10,8 milj. m3 jätevettä, josta 48 prosenttia Kariniemessä ja 43 prosenttia Ali-Juhakkalassa. Nastolan puhdistamolla käsiteltävä jätevesimäärä oli 1,1 milj. m3, mikä oli yhdeksän prosenttia kokonaisjätevesimäärästä. Lisäksi Hollolan Hämeenkoskella on puhdistamo, jossa käsiteltiin jätevettä 56 t m3.  Jätevedestä poistetaan mekaanisesti hiekka ja kiinteät jätteet, biologisesti orgaaninen aines ja typpi sekä kemiallisesti fosfori. Puhdistetut jätevedet johdetaan molemmilta puhdistamoilta Porvoonjokeen. Puhdistamoissa poistetaan orgaanista ainetta, fosforia, ammoniumtyppeä ja kiinteitä aineita yli 95-prosenttisesti.
Lahti Aqua seuraa Porvoonjoen sekä Teuronjoen veden laatua viranomaisten hyväksymän tarkkailuohjelman mukaisesti. Lahti Aquan puhdistamien jätevesien kuormitus Porvoonjokeen on pienentynyt puhdistamoiden korkean reduktioasteen ansiosta. Lahti Aquan puhdistamien jätevesien aiheuttama bakteerikuormitus Porvoonjoessa on laskenut sen jälkeen, kun veden hygienisointi aloitettiin. Hygienisointi tapahtuu UV-valolla ja sen teho ulosteperäisten bakteerien poistamisessa on lähes 100 prosenttia.
Jätevedenkäsittelyssä syntyvää lietettä mädätetään anaerobisissa olosuhteissa, jolloin suurin osa lietteen orgaanisesta aineksesta hajoaa pääasiassa biokaasuksi eli metaaniksi ja hiilidioksidiksi. Kariniemen ja Ali-Juhakkalan jätevedenpuhdistamoissa lietteenkäsittelyssä syntyvä biokaasu hyödynnetään lämmitysenergiana. Biokaasua muodostui vuonna 2016 yhteensä 2,6 milj. m3, josta tuotettiin lämmitysenergiaa 15 409 MWh. Tuotetusta energiasta 51 prosenttia käytettiin puhdistamoiden lämmitykseen ja loput johdettiin Lahti Energian kaukolämpöverkkoon.
Verkostot.
Lahti Aqualla on yhteensä yli 2 500 kilometriä kunnossapidettävää verkostoa. Vesijohtoverkoston toimivuutta ja vuotavuutta kuvaava indikaattori on mittaamaton kulutusprosentti. Lahdessa vesijohtoverkoston mittaamaton kulutus on pysynyt erinomaisella tasolla ollen vuonna 2016 6,8 prosenttia maan keskitason ollessa noin 20 prosenttia.