Daspletosaurus

Daspletosaurus (nimen merkitys: "pelottava lisko") oli teropodeihin kuulunut, lihaa syönyt tyrannosaurisuku. Se eli 80–73 miljoonaa vuotta sitten myöhäisellä liitukaudella Campania-vaiheella. "Daspletosauruksen" fossiileja on löydetty Kanadan Albertasta ja Yhdysvaltain Montanasta.
Nimi.
"Daspletosaurus" tarkoittaa "pelottavaa liskoa". Nimi tulee kreikan kielen sanoista "daspleto" (pelottava) ja "sauros" (lisko). Lajiepiteetti "torosus" on latinaksi "lihaksikas".
Koko ja ulkonäkö.
"Daspletosauruksen" pituus oli 8–9 metriä, korkeus lonkan kohdalta kolme metriä ja paino 2,8 tonnia. Kallon pituus oli 1,3 metriä.
"Daspletosaurus" oli tanakka ja voimakas lihansyöjä. Sillä oli kaikista tyrannosaureista suurimmat hampaat, jopa suuremmat kuin "Tyrannosaurus rexillä". Jokainen hammas oli tikarimainen, kaareva ja sahalaitainen. Kuten muilla Tyrannosauridae-heimoon kuuluneilla tyrannosaureilla, myös "Daspletosauruksella" oli kaksi pientä, kaksisormista kättä.
"Daspletosaurus" on huomattavasti samankaltainen kuin "Tyrannosaurus rex". Sukujen välillä on tosin tärkeitä eroja: "Daspletosaurus" oli pienempi ja rakenteeltaan raskaampi kuin "Tyrannosaurus rex". Lisäksi "Daspletosauruksella" oli lyhyemmät jalat ja suhteellisesti suuremmat hampaat kuin "Tyrannosaurus rexillä". Tämä on johtanut jotkut päättämään, että "Daspletosaurus" oli "Tyrannosauruksen" esi-isä, samalla kun toiset pitävät "Daspletosaurusta" sen alalajina, vaikka näiden kahden dinosauruksen jäänteitä ei ole löydetty samalta ajalta.
"Daspletosauruksella" oli myös suhteellisen massiivinen ja raskasrakenteinen kallo, jonka yhteensulautuneet nenäluut takasivat dinosaurukselle valtavan puruvoiman. Hampaat olivat pitkät ja soveltuivat luiden murskaamiseen. Kuono oli karaistu, ja silmien suojana oli luisia harjoja. "Daspletosauruksen" jaloissa oli kolme varvasta. Vaikka "Daspletosauruksellakin" oli todella pienet käsivarret, ne olivat suhteellisesti suuremmat kuin millään muulla tyrannosaurisuvulla. "Daspletosauruksella" oli lyhyemmät ja tukevammat jalat kuin muilla tyrannosaureilla. "Daspletosauruksen" häntä oli pitkä ja lihaksikas.
"Daspletosaurus" oli yksi ensimmäisiä tyrannosaureja, jonka solisluut kuvattiin. Aiemmin luultiin, että tyrannosaureilta puuttui nämä luiset tuet hartiavyössä. "Daspletosaurus" tarjoaa hyvän esimerkin tutkijoiden käyttämistä tutkimusmenetelmistä, joiden avulla he rakentavat toistensa löytöjä muodostamaan johtopäätöksen siitä, mihin ryhmään löytö kuuluu.
Fossiililöydöt.
Ensimmäiset "Daspletosauruksen" fossiilit löydettiin Albertassa, Kanadassa vuonna 1921. Löydöt teki tuottoisa fossiilinmetsästäjä Charles Sternberg. Hän ajatteli kyseessä olevan uusi "Gorgosaurus"-laji, sillä "Gorgosauruksen" jäänteitä oli jo löydetty samalta alueelta. Sternberg antoikin dinosaurukselle nimeksi "Gorgosaurus torosus". Vuonna 1970 kanadalainen Dale Russell antoi dinosaurukselle sen nykyisen nimen "Daspletosaurus".
Holotyyppi on osittainen luuranko, johon kuuluu kallo, olkapää, eturaaja, lantio, reisiluu ja kaikki selkänikamat kaulasta, vartalosta ja lonkasta, sekä 11 ensimmäistä selkänikamaa hännästä. Helpottaakseen lajin määrittelyä, Dale Russell myös nimitti paratyypin dinosauruksesta, kun hän keksi sille nimen "Daspletosaurus torosus" vuonna 1970.
Tällä hetkellä "Daspletosauruksesta" tunnetaan ainakin seitsemän yksilöä, jotka kuuluvat lajiin "D. torosus", sekä mahdollisia muita sukuun kuuluvia jäänteitä.
Daspletosaurus horneri.
Vuoden 2017 alkupuolella Montanasta, Yhdysvalloista löydettiin uusi tyrannosaurilaji, jolle annettiin nimeksi "Daspletosaurus horneri". Se nimettiin kuuluisan paleontologin John "Jack" Hornerin mukaan. Kyseinen laji eli noin 75–74 miljoonaa vuotta sitten. "D. horneri" eli "D. torosuksen" jälkeen.
Löydetyllä "D. hornerilla" on pituutta yhdeksän metriä ja korkeutta 2,2 metriä. Sillä oli leveä kuono ja pieniä sarvia. "D. hornerin" saaliita olivat sarvekkaat dinosaurukset (ceratopsianit), harjakkaat ankannokkaiset dinosaurukset (hadrosaurit), kupolipäiset dinosaurukset (pachycephalosaurit) ja pienemmät lihansyöjädinosaurukset.
Löydetyt fossiilit olivat säilyneet hyvin. "D. hornerista" löydettiin esiaikuisen yksilön kallo ja luuranko, aikuisen yksilön kallo ja luuranko, esiaikuisen yksilön osittainen alaleuka ja yksittäisiä luita esiaikuisista ja nuorista yksilöistä. "D. hornerin" löytämisen ansiosta tutkijat saivat lisää tietoa tyrannosaurien kallon ulkomuodosta.
Elinympäristö.
"Daspletosaurus" eli lähellä rannikkotasankoa, jossa oli mutkittelevia jokia. Alankoalueet olivat soisia ja ylänköalueet olivat metsien peitossa. Ilmasto oli kausittainen ja kuuma. Muita alueen eläimiä oli kalat, krokotiilit, sammakkoeläimet, kilpikonnat, lihansyöjädinosaurukset kuten dromaeosaurit ja valesirppikynnet, sekä kasveja syöneet ceratopsianit, hadrosaurit ja ankylosaurit.
Ravinto.
Valtavilla hampaillaan ja leuoillaan, kynnellisillä jaloillaan ja silkalla koollaan "Daspletosaurus" kykeni tappamaan jopa alueensa suurimpia kasvinsyöjiä. Sen on harkittu olleen aikansa kuningaspeto. "Daspletosaurus" oli ensimmäinen tyrannosauri, jonka suoliston sisältö saatiin tunnistettua: mahaan oli joutunut ankannokkainen hadrosauri.
"Daspletosauruksen" tiedetään eläneen yhdessä toisen tyrannosaurin, "Gorgosauruksen" kanssa. Tutkijat uskovat, että niillä oli luultavasti erilaiset saalistustavat, tai erilaiset saaliseläimet, resurssien "jakamiseksi".
Muuta.
On fossiilitodisteita siitä, että "Daspletosaurus" oli saalista suvun eri lajien keskuudessa, tai muille suurille pedoille. Yhden "Daspletosaurus"-yksilön oikeasta lonkasta löytyi hammas, ja näyttää siltä, että lonkasta oli puraistu pois osa. Hampaanjälkiä löydettiin myös pitkin häntää ja jalasta: tämä ehdottaa, että saalistaja yritti vetää "Daspletosaurus"-yksilöä ympäriinsä tai irrottaa siltä jalan.
Joillakin "Daspletosaurus torosus"-yksilöillä on myös kasvojen vammoja tappeluista muiden tyrannosaurien kanssa. Vammat ovat parantuneet, joten puremasta on selvitty. Puremat ovat saattaneet tulla toiselta "Daspletosaurus"-lajilta, mutta tappeleminen ruuan tai paritteluoikeuksien takia on yleistä petolajeilla.
Kasvu.
"Daspletosauruksen" paino nousi noin 180 kilogrammaa vuodessa, 10 prosenttia sen lopullisesta aikuispainosta.