Dachaun linna

Dachaun linna (saks. "Schloss Dachau") on keskiaikainen linna, joka oli Dachaun herttuoiden ja Baijerin hallitsijoiden asuinpaikka Dachaussa, Baijerissa, Etelä-Saksassa.
Historia.
Keskiaika ja renessanssi.
Linnan rakennutti 504 metriä korkealle Schlossberg-kukkulalle noin vuonna 1100 Wittelsbach-suvun nuorempi haara. Vuonna 1182 Dachaun viimeinen kreivi Konrad III kuoli ilman jälkeläisiä ja pian sen jälkeen Baijerin herttua Otto I otti linnan haltuunsa. Alkuperäinen linna purettiin vuosina 1398-1403. Vuonna 1467 Baijerin herttua Sigismund jätti Baijeri-Münchenin hallitsijan aseman ja piti hallussaan vain uuden Baijeri-Dachaun herttuakunnan kuolemaansa asti vuonna 1501.
Baijerin herttua Vilhelm IV:n ja hänen poikansa Albrekt V:n määräyksestä vanhan linnan paikalle rakennettiin renessanssityylinen nelisiipinen palatsi, jossa oli hovipuutarha. Uuden rakennuksen suunnittelivat hoviarkkitehdit Heinrich Schött ja Wilhelm Egkl.
Rakentaminen aloitettiin vuonna 1546 ja linna valmistui vuonna 1577. Siitä tuli myöhemmin Baijerin hallitsijoiden suosima asuinpaikka. Palatsin tärkein nähtävyys on müncheniläisen taiteilija Hans Wisreutterin vuosina 1564–1566 suunnittelema juhlasali, jossa on renessanssiaikainen puinen kasettikatto. Katto vietiin vuonna 1868 Baijerin kansallismuseoon ja palautettiin takaisin linnaan entistystöiden aikana vuonna 1977. Myös juhlasalin seinillä olevat Hans Thonauerin tekemät grisaille-maalaukset ovat säilyneet.
1700- ja 1800-luku.
Vuonna 1715 Baijerin vaaliruhtinas Maksimilian II Emanuel tilasi arkkitehti Joseph Effneriltä uuden barokkityylisen suunnitelman. Portaikko ja länsijulkisivu rakennettiin vuosina 1715-1717 barokkityylisiksi.
Julkisivujen 60 takorautaista säleikköä ovat aina olleet olennainen osa linnan ulkonäköä, joista kuudessa metallintyöstö antaa julkisivulle sen viimeisen silauksen. Ne tilasi vaaliruhtinas Maksimilian Emanuel ja ne valmisti metallikoristetaiteilija Antoine Motté vuosina 1724-1725. Suunnittelu on Joseph Effnerin ja muotit teki flaamilainen kuvanveistäjä Guillielmus de Grof. Linnasta vain juhlatilat sisältävä lounaissiipi on säilynyt. Baijerin kuningas Maksimilian I Joosef määräsi kolme siipeä purettaviksi 1800-luvun alussa. Ne olivat kärsineet laajoja vahinkoja Napoleonin sotajoukkojen käsissä.
Dachaun linnan lähistöllä sijaitsee Schleissheimin linna, jonka rakennushistoria alkoi Baijerin herttua Vilhelm V:n rakennuttamasta renessanssityylisestä maalaistalosta ja erakkomajasta vuonna 1598. Schlossbergin huipulta näkee sään salliessa Müncheniin ja aina Baijerin Alpeille saakka.
Nykyaika.
Dachaun linnaa hallinnoi Baijerin valtionpalatsien hallinto, Bayerische Verwaltung der staatlichen Schlösser, Gärten und Seen, joka on Baijerin osavaltion hallinnollinen osasto. Se on avoinna vierailijoille ja juhlasali on varattavissa tapahtumiin. Linnaa käytetään myös klassisen musiikin tasokkaana konserttipaikkana ja vuodesta 1908 Dachaun taiteilijayhdistyksen näyttelypaikkana. 
Puisto.
Linnan puutarha ("Hofgarten") perustettiin vuonna 1572 Schlossberg-kukkulalle ja sinne rakennettiin useita paviljonkeja, joista kolme on edelleen säilynyt. Terasseilla kasvatettiin hedelmäpuita sitomalla niiden oksastot seinäsäleikköihin (ransk. é"spalier"). "Parterrien" eli istutusalueiden ylimpään osaan luotiin edelleen olemassa oleva lehmus-pergola. Yhdessä veljensä puutarha-arkkitehti Johann Christoph Effnerin kanssa arkkitehti Joseph Effner suunnitteli barokkityylisen puutarhan vuonna 1717. Vaaliruhtinas Maksimilian III Joosef määräsi jo vuonna 1765 hovipuutarhuri Friedrich Ludwig von Sckellin perustamaan englantilaisen maisemapuutarhan. Nykyään puutarhan alaosa on hoitamaton ja odottaa uudelleenelvyttämistä.