Hagnodike

Hagnodike (, ) tai Agnodike (, ) oli mahdollisesti historiallinen, mahdollisesti myyttinen antiikin kreikkalainen kätilö ja lääkäri, joka esitetään usein ensimmäiseksi tunnetuksi naispuoliseksi kätilöksi. Hänen tarinansa mukaan hän naamioitui mieheksi voidakseen opiskella lääketiedettä ja myöhemmin harjoittaa ammattiaan Ateenassa. Hagnodike on toiminut esikuvana monille lääketieteen alalla työskenteleville naisille läpi historian, vaikka hänen todellisesta olemassaolostaan ei ole varmuutta.
Elämä legendan mukaan.
Hagnodike mainitaan ainoastaan Gaius Julius Hyginuksen (64 eaa.–17 jaa.) nimiin laitetussa teoksessa "Fabulae", joka on kokoelma myyttisten ja puolihistoriallisten henkilöiden elämäkertoja. Hänen tarinansa käsittää vain yhden kappaleen osiossa ”Keksijät ja heidän keksintönsä”.
Tarinan mukaan Hagnodike syntyi ateenalaiseen perheeseen. Hän halusi opiskella lääketiedettä, mutta koska naisilta oli kielletty minkäänlaisen lääketieteen harjoittaminen, erityisesti gynekologian, Hagnodike leikkasi hiuksensa ja pukeutui miesten vaatteisiin päästäkseen opiskelemaan ”erään Herofiloksen” johdolla – tämä esitetään yleensä kuuluisaksi lääkäri Herofilokseksi, joka toimi Aleksandriassa ja oli kaupungin kuuluisan lääketieteellisen koulun perustaja. Herofilos tunnetaan monista lääketieteellisistä edistysaskeleista gynekologiassa, ja häntä pidetään munasarjojen löytäjänä.
Ateenaan palattuaan Hagnodike jatkoi mieheksi naamioitumista harjoittaessaan ammattiaan. Kun hän saapui naisen luokse avustamaan synnytyksessä, hän paljasti todellisen sukupuolensa vetämällä vaatteitaan sivuun, jolloin hänet päästettiin sisään. Hänen maineensa kasvoi, mikä suututti mieslääkärit, jotka väittivät hänen viettelevän potilaita.
Hagnodike haastettiin oikeuteen areiopagiin, missä häntä syytettiin sopimattomasta käytöksestä potilaittensa kanssa. Puolustautuessaan hän riisuutui osoittaakseen olevansa nainen. Mieslääkärit vaativat silti kuolemantuomiota, mutta useat naiset, mukaan lukien monien Ateenan johtavien miesten vaimot, ryntäsivät oikeussaliin puolustamaan häntä. Tarina kertoo, että Hagnodike vapautettiin ja lakia muutettiin niin, että vapaasyntyiset naiset saivat opiskella lääketiedettä.
Hyginus ei anna Hagnodikelle minkäänlaista ajoitusta, mutta mahdollinen yhteys Herofilokseen ajoittaisi hänet 300-luvun eaa. lopulle tai 200-luvun eaa. alkuun. Toisaalta Hyginuksen ilmaisu ”eräs Herofilos” on erikoinen näin kuuluisan lääkärin tapauksessa. Yleensä Hagnodiken sanotaan opiskelleen Aleksandriassa, mutta tarkkaan ottaen Hyginus ei esitä tällaista, vaan ajatus tulee pelkästään siitä, että tunnettu Herofilos toimi siellä. Ei ole tietoa siitä, että Herofilos olisi opettanut Ateenassa.
Monet tutkijat uskovat, että Hagnodike on todennäköisesti myyttinen hahmo. Ateenan lait eivät nimenomaisesti kieltäneet naisia harjoittamasta lääketiedettä, ja kätilöt olivat pääasiassa naisia. Hyginuksen teos käsittelee pääasiassa myyttisiä tai osittain historiallisia hahmoja, mikä viittaa siihen, että Hagnodike on todennäköisesti mielikuvituksen tuotetta.
Hyginuksella Hagnodiken nimi on latinaksi käsikirjoituksesta riippuen "Agnodice" tai "Hagnodice". Tekstin arvellaan olleen alun perin kreikan kielellä, ja kreikaksi nimen oikea muoto on "Hagnodike". Nimi kääntyy ”siveäksi oikeuden edessä” ( + ). Tätä on pidetty eräänä todisteena siitä, että kyseessä on myyttinen henkilö – nimi viittaa syytteestä vapautumiseen, ja oli yleistä, että kreikkalaisissa myyteissä hahmoille annettiin heidän olosuhteisiinsa liittyviä nimiä.
Perintö.
Huolimatta epäilyksistä Hagnodiken todellisesta olemassaolosta, hän on ollut tärkeä esikuva naisille, jotka ovat kohdanneet esteitä gynekologian, kätilötyön ja muiden lääketieteen alojen opiskelussa. Erityisesti 1700-luvulla, naisten kamppaillessa päästäkseen lääketieteen alalle, Hagnodikeen viitattiin usein. 1800-luvulla kätilö Marie Boivinia pidettiin modernina Hagnodikena hänen tieteellisten ansioidensa vuoksi.