Suomen presidentin virka-auto

Suomen presidentin virka-auto on panssaroitu Audi A8 L Security Quattro. 
Lisäksi entisten presidenttien käytössä on Audi A8 L vuodelta 2012.
Presidentin autot ovat väriltään tummia autoja, jotka on merkitty rekisterikilven sijaan vaakunalla. Presidentti käyttää autoaan juhlavissa tilanteissa, kuten valtiovierailujen yhteydessä ja valtiopäivien avajaisissa. 
Suomen presidenttien autoja.
Stubb.
Alexander Stubbin virka-auto on panssaroitu Audi A8 L security. Auto otettiin käyttöön 11.4.2024, reilun kuukauden kuluttua siitä, kun Alexander Stubb astui presidentin toimeen. Auto korvasi edellisen, 12 vuotta vanhan auton. Auton hankinnan kokonaiskustannukset ovat veroineen 1,1 miljoonaa euroa. Summa sisältää muun muassa määräaikaishuollot, turvallisuustarkastukset ja koulutuskustannuksia. 
Niinistö.
Sauli Niinistön virka-auto oli panssaroitu Mercedes-Benz Guard S600 L korimallia W221. Se otettiin käyttöön 1.3.2012 – samana päivänä, kun Sauli Niinistö astui presidentin virkaan. Niinistön kauden jälkeen Tasavallan presidentin kanslia luovutti auton Poliisihallitukselle, joka osoitti ajoneuvon Helsingin poliisilaitokselle, joka käyttää sitä valtiovierailuissa ja valtioneuvoston jäsenten suojaustehtävissä. 
Ahtisaari.
Martti Ahtisaaren auto oli vuosimallin 1994 Mercedes-Benz 600 SEL Sonderschutz korimalliltaan W140. Presidentin kanslialla oli 1990-luvulla tiettävästi useampikin tämäntyyppinen auto. 
Ahtisaaren autolle sattui onnettomuus, kun presidenttiä rouvineen oltiin viemässä Turun lentokentältä Kultarantaan. Vaaleanruskea Toyota ajoi sivutieltä kovaa vauhtia päin presidentillistä Mersua. Korjausarvio nousi yli 300 000 Suomen markkaan. Vakuutusyhtiö vastasi: "Myykää romu vaikka itärajan taakse, vakuutusyhtiö ei tällaista korvaa." Silloin tasavallan presidentin linnanvouti puuttui asiaan sillä seurauksella, että auto korjattiin tehtaalla ja laskun maksoi vastapuolen vakuutusyhtiö.
Sitä ennen Ahtisaari liikkui Cadillac Fleetwood 75 Limousinella, joka oli alun perin hankittu Kekkoselle vuonna 1979 ja periytynyt sitten Koivistolle vuonna 1982. Cadillac korvattiin Mercedeksellä vuonna 1996.
Koivisto.
Mauno Koiviston virka-auto oli tehdaspanssaroitu Cadillac Fleetwood Limousine vuosimallia 1984. Se korvasi vuoden 1972 Chryslerin. Se palveli Koiviston toisen kauden loppuun eli vuoteen 1994. Nykyisin se on Espoon automuseon kokoelmissa.
Sitä ennen Koivisto liikkui samalla Cadillac Fleetwood 75 Limousinella, joka oli hankittu Kekkoselle vuonna 1979.
Edeltäjistään poiketen Koivistolla oli ajokortti ja presidenttivuosiensa aikana hänellä oli omana autonaan Saab.
Kekkonen.
Kekkonen palveli sotaväkiaikansa autokomppaniassa ja oli ilmeisen kiinnostunut autoista. Hänen aikanaan presidentille hankittiin viisi autoa ja lisäksi hän vastaanotti useita autolahjoituksia. Kekkosella itsellään ei ollut ajokorttia. 
Paasikivi.
Paasikiven kerrotaan olleen tietämätön autotekniikasta. Kun autoon tuli vika, Paasikivi syytti kuljettajaa auton huonosta hoidosta. Paasikivi vaati ajamaan rauhallisesti, mutta ärtyi kuitenkin, jos matka kesti liian kauan. 
Paasikiven aikana presidentin autot uusittiin. Hänelle hankittiin yksi Cadillac vuonna 1950 ja toinen Cadillac vuonna 1952.
Vuoden 1952 olympialaisia varten Juho Kusti Paasikivelle päätettiin hankkia mahdollisimman loistokas virka-auto. Valituksi tuli vuoden 1952 Golden Anniversary -mallinen Cadillac, jonka kromiosista monet olivat kullattuja. Vuonna 2012 Helsingin automuseon omistanut säätiö meni konkurssiin ja huutokaupassa auto päätyi italialaisen autokauppiaan yksityiseen kokoelmaan. Auto vietiin Suomesta Italiaan ilman maastavientilupaa ja tulli aloitti rikostutkinnan. Keräilijä säikähti viranomaisilta tullutta kirjettä ja laittoi autot uudestaan myyntiin, ja huutokaupassa se ostettiin takaisin Suomeen. 
Vuoden 1946 mallisen 12-sylinterisen Lincolnin lahjoitti J.K. Paasikivelle Yhdysvaltain presidentti Franklin D. Roosevelt kiitokseksi siitä, että Suomi karkotti maasta sotivat saksalaiset. Helsingin automuseon säätiön konkurssin jälkeen Lincoln myytiin Italiaan, josta se ostettiin takaisin Suomeen ja on nyt porilaisen autoharrastajan kokoelmissa. 
Vuonna 1955, sopiessaan Porkkalan palauttamisesta Paasikivi ja Kekkonen saivat molemmat Neuvostoliitosta lahjoituksena ZIS-110 -auton vuosimallia 1948. Paasikiven auton myöhemmistä vaiheista ei ole tarkkaa tietoa, mutta nykyään se on nähtävänä Vehoniemen automuseossa Kangasalla.
Mannerheim.
Mannerheimillä oli käytössään lukuisia autoja. Kaikissa Mannerheimin autoissa oli sama rekisterinumero SA-1 .
Ryti.
Risto Rytin käytössä oli Cadillac vm. 1930. Polttoainepulan aikaan Ryti halusi näyttää esimerkkiä ja hänen aloitteestaan Cadillaciin asennettiin häkäpönttö vuonna 1943. Häkäpöntön käyttö oli kuitenkin liian hidasta, minkä vuoksi autoon asennettiin kaksi kaasupoljinta: toinen häkäpöntölle ja toinen bensiinikaasuttimelle. Ryti käytti virka-autoaan lähinnä Helsingin ympäristössä sekä Tamminiemen ja presidentin kanslian välillä. Matkat sodanaikaiseen päämajakaupunkiin Mikkeliin hän teki junalla. 
Kallio.
Kyösti Kalliolla oli käytössään Cadillac, ja sen lisäksi Buick Special Eight vm 1938 ja todennäköisesti vielä kolmaskin auto. Talvisodan aikana Kallio asui Kuusisaaressa, ja teki virkamatkat Helsinkiin pimennyslyhdyin varustetulla autolla.
Svinhufvud.
Presidenttikautensa alussa 4.6.1931 Pehr Evind Svinhufvud vastaanotti hänelle lahjoitetun Chevrolet Coupé de Villen vuosimallia 1931. Auton lahjoittivat General Motors Nordiska ja Suomen General Motors. Auto oli todennäköisesti Euroopassa muokattu versio Chevrolet Independence Special Sedanista. Auto sai lempinimen "Coupé de Pekka". 
Vuonna 1936 presidentin käyttöön hankittiin uusi Cadillac, joka korvasi vuonna 1928 hankitun Packardin.
Autoliike Korpivaara &amp; Halla lahjoitti "Ukko-Pekalle" auton hänen 75-vuotispäivänään vuonna 1936. Kyseessä oli musta Studebaker Dictator Cruising Sedan rekisterinumeroltaan V-6000. 75-vuotiaana Svinhufvud ilmoittautui autokouluun ja sai kortin kesällä 1937.
Svinhufvudin Studebaker odottaa entisöintiä. 
Relander.
Presidentin auton rekisteritunnukseksi vakiintui leijonavaakuna.
Mannerheim.
Ylintä toimeenpanovaltaa Suomessa käytti ensimmäisenä valtionhoitaja Carl Gustav Emil Mannerheim. Hänen autonsa oli Rolls Royce Silver Ghost vm. 1915, joka luovutettiin hänen käyttöönsä syksyllä 1918. Auto oli kulkeutunut tuntemattomalla tavalla Venäjältä. Suomessa sen ensimmäinen käyttäjä oli saksalaisten joukkojen päällikkö Rüdiger von der Goltz.