Paint (hevosrotu)

Paint on karjahevosrotu, jonka tärkein piirre on kirjava väritys. Se kehitettiin kirjavista quarter- ja englannintäysiverihevosista. Rodun rekisteriyhdistys American Paint Horse Association on Pohjois-Amerikan nopeimmin kasvavia. Rekisteriin hyväksytään tietyin ehdoin myös yksivärisiä hevosia erilliseen kantakirjaan. Yhdistys pitää rotua värirodun sijaan aitona hevosrotuna omine selkeine piirteineen.
Kantakirja.
Paint-hevosen värikkyys ja karjahevosen rakenne ovat suosittu yhdistelmä; American Paint Horse Association eli APHA on Yhdysvaltain toiseksi suurin hevosrekisteriyhdistys Väritys on olennainen osa rodun ulkonäköä, mutta paint-hevosilta vaaditaan myös selkeää karjahevostyyppiä ja tietynlaista polveutumista. Yhdistykseen kantakirjattavan paint-hevosen vanhemmista ainakin toisen on oltava APHA:n kantakirjaama paint; toinen vanhemmista voi olla kantakirjattu paint, quarterhevonen tai englannintäysiverinen. APHA:n kantakirjassa on kaksi luokkaa: pääluokka on kirjaville hevosille ja sivuluokka yksivärisille paint-sukuisille hevosille.
Kirjavien vaatimukset.
Tietyn polveutumisen lisäksi APHA:n pääkantakirjaan hyväksyttävältä hevoselta vaaditaan "luonnollista kirjavaa väriä"; mikäli hevonen on enemmän värillinen kuin valkoinen, sillä on oltava ollut syntymästään asti valkoinen, vaaleanpunaihoinen alue; pääosin valkoiselta hevoselta vaaditaan vähintään yksi värillinen, tummaihoinen alue. Täyttääkseen vaatimukset tällaisen kirjavuusalueen on oltava läpimitaltaan vähintään 5 cm ja sijaittava tiettyjen rajojen sisäpuolella.
Yksiväristen vaatimukset.
Kahden kantakirjatun paint-hevosen yksiväristä jälkeläistä kutsutaan "yksiväriseksi paint-sukuiseksi" ("Solid Paint-Bred") tai "jalostuskanta-paintiksi" ("Breeding Stock Paint"). Tällaiset hevoset kelpaavat APHA:n paint-hevoskantakirjaan tietyin edellytyksin. Ne voivat myös osallistua APHA:n tunnustamiin rotukilpailuihin. Yksivärinen hevonen voi tuottaa kirjavan kanssa kirjavan varsan. Joissain tapauksissa yksivärinenkin hevonen voi kantaa kirjavuustekijää: esimerkiksi splashed white -kirjavuudesta tunnetaan nykyisin useita eri mutaatioita, joista osa on epätäydellisesti dominoivia ja tuottavat homotsygoottina voimakasta kirjavuutta mutta heterotsygoottina vain pieniä valkoisia merkkejä.
Väri ja ominaisuudet.
Kantakirjattavalta paint-hevosen rakenteelta edellytetään quarter-hevosten "karjahevostyyppiä": hevosen tulisi olla raskas ja lihaksikas mutta ei liian korkea, sen painopisteen tulisi olla alhaalla ja sen takajalkojen tulisi olla voimakkaat ja soveltua nopeisiin kiihdytyksiin ja pikaisiin pyrähdyksiin.
Yleisimmät paint-hevosten värit ovat mustan-, ruunikon ja rautiaankirjavat. Harvinaisempia ovat diluutiogeenien haalistamat väritykset kuten voikon-, ruunivoikon-, cremellon-, perlinon-, pearlin- tai shamppanjankirjavatsekä päistärikön- tai hallakonkirjavat. Paint-hevonen voi kantaa myös kimogeeniä, jolloin sen värilliset alueet harmaantuvat ja muuttuvat lopulta valkoisiksi - alun perin värillisten alueiden iho jää kuitenkin pigmentoituneeksi.
Kaikenkokoiset ja -muotoiset laikut hyväksytään tiikerinkirjavuuteen viittaavia kuvioita lukuun ottamatta, ja ne voivat sijaita melkeinpä missä tahansa hevosessa. Vaikka paint-hevosilla esiintyy laaja joukko erilaisia kuvioita, American Paint Horse Association luokittelee väritykset vain neljään eri kuvioon: overo, tobiano, tovero ja yksivärinen.
Erityisesti sabinogeeniä kantavilla yksivärisiksi kantakirjatuilla paint-hevosilla saattaa olla pieniä kirjavuusmerkkejä. Tällaisia merkkejä voivat olla esimerkiksi herasilmät, vaaleanpunainen iho huulissa tai sieraimissa, sekakarvaiset läikät ja vähäinen laajempi sekakarvaisuus.
Paint vai pinto?
Englannin kielessä sekä sanaa "paint" että "pinto" käytetään tarkoittamaan kirjavaa hevosta, mutta nykyään näiden kahden termin välillä on selkeä ero. Pinto () on kantakirjattu johonkin pintorekisteriin ja eroaa paint-hevosesta () sukutaustaltaan. Pinto pienellä alkukirjaimella () taas voi tarkoittaa mitä tahansa kirjavaa hevosta. Joissakin pintorekistereissä sallitaan hevosille minkälaiset sukujuuret tahansa, joissakin taas ei hyväksytä esimerkiksi kylmäverisiä tai muuleja. Paint-hevosten taas edellytetään polveutuvan tietynrotuisista eläimistä. Näin ollen vain osa pinto-rekisterien hevosista hyväksyttäisiin paint-kantakirjaan, kun taas kaikki kirjavat paint-hevoset hyväksyttäisiin pintokantakirjaan.
Historia.
Kun American Quarter Horse Association (AQHA) perustettiin vuonna 1940 säilyttämään "karjahevostyyppi", se sulki ulkopuolelleen kirjavat hevoset sekä sellaiset hevoset, joilla oli valkoisia laikkuja rungossa tai valkoista etupolven tai kintereen yläpuolella. Kirjavista karjatyypin hevosista pitävät muodostivat erinäisiä yhdistyksiä säilyttämään ja tukemaan AQHA:n hylkäämää kirjavaa karjahevostyyppiä. Vuonna 1965 osa näistä yhdistyksistä yhdistyivät American Paint Horse Associationiksi.
Geneettiset ongelmat.
Eräs paint-rotuun liittyvä lääketieteellinen ongelma on geneettinen lethal white -oireyhtymä (LWS). Sitä kutsutaan joskus myös Overo Lethal White -oireyhtymäksi (OLWS) tai harvemmin White Foal -oireyhtymäksi (WFS). Se liittyy resessiiviseen, frame overo -kuvioon liittyvään geeniin. Geenin heterotsygootit kantajat ovat oireettomia. Geenin homotsygoottina kantava varsa syntyy valkoisena, ja mikäli sitä ei lopeteta, se kuolee muutaman päivän sisällä alikehittyneen ruoansulatuskanavan aiheuttamiin komplikaatioihin. Frame overo -geenille on kehitetty DNA-testi. Myös yksivärisiltä vaikuttavat hevoset voivat kantaa geeniä; joissain tapauksissa esimerkiksi tobianojen tai yksiväristen hevosten jälkeläinen on syntynyt lethal whitena, vaikkakin kaikissa tällaisissa tapauksissa hevosten suvuissa on esiintynyt overokuviota. Lethal white -oireyhtymää esiintyy paint-rodun lisäksi myös kaikissa muissa hevosroduissa, joissa esiintyy frame overo -geeniä.
Quarter-hevostaustaisten hevosten runsaan vaikutuksen vuoksi joillakin paint-hevosilla esiintyy myös HYPP- ja HERDA-sairauksia aiheuttavia geenejä. Englannintäysiverisistä polveutuvissa linjoissa on wobbler-oireyhtymän riski.