Karl Boström

Karl Julius Boström (1845 Tammisaari – 3. syyskuuta 1886 Hankoniemi) oli suomalainen liikemies ja muun muassa Hangossa ja Kotkassa toimineen Karl Boströmin huolintaliikkeen perustaja.
Karl Boströmin vanhemmat olivat hatuntekijä Gustaf Boström ja Eva Ulrika Ekström. Karl Boströmin vanhemmat kuolivat hänen ollessaan vielä lapsi ja hän kasvoi sitten Klara Sofia Lindbergin hoivissa. Boström kävi Tammisaaressa kaksi luokkaa alkeiskoulua ja pääsi sitten opiskelemaan Turun kauppakouluun. Koulusta päästyään Boström oli kolmen vuoden ajan kirjanpitäjänä parooni Eduard Hisingerin ja kreivi Armfeltin palveluksessa. Hän pääsi sitten kirjanpitäjäksi rakenteilla olleelle Hyvinkää-Hanko-rautatielle ja asettui asumaan Hankoon. Boström valittiin sitten rautatieyhtiön varastonhoitajaksi ja kun rautatie siirtyi valtion haltuun hän jatkoi työtään valtion virkamiehenä.
Hanko-Hyvinkää-rautatie avattiin vuoden 1873 lopulla ja seuraavana vuonna 1874 Boström perusti Hankoon Karl Boströmin huolintaliikkeen. Liike oli aluksi vaatimaton ja Boström saattoi hoitaa sen toimia työpaikaltaan rautatien konttorista käsin. Muutamassa vuodessa huolintaliikkeen toiminta laajeni kuitenkin niin että Boströmin täytyi hankkia sitä varten oma toimisto ja palkata apulaisia. Lopulta hän irtisanoutui rautatien palveluksesta 1881 ja keskittyi hoitamaan uutta liikettään. Hangon sataman kasvanut matkustaja- ja tavaraliikenne sai hänet aloittamaan myös valuutanvaihdon.
Boström oli jo 1874 Hangon järjestysoikeuden apujäsenenä ja samana vuonna hänet valittiin kaupungin kassanhoitajaksi. Hän oli Hangon rahatoimikamarin varapuheenjohtajana 1876–1877 ja raatimiehenä vuodesta 1885.
Boström oli jo nuoruudestaan saakka sairastanut keuhkotautia ja hän haki hoitoa tautiinsa myös ulkomailta. Havaittuaan voimiensa heikkenevän hän myi sitten huolintaliikkeensä vuonna 1884 ja kuoli 41.vuotiaana syyskuussa 1886.
Karl Boström oli naimisissa Ruotsin Karlskronasta kotoisin olleen Ellen Amina Octavia Meisnerin kanssa.
Karl Boströmin huolintaliikkeen myöhempiä vaiheita.
Boströmin huolintaliikkeen osti 1884 konsuli K. W. Korsman, joka oli yhdessä Carl Johan Korsmanin kanssa aloittamassa talviliikennettä Hangon satamasta. Hangon sataman liikenne alkoi kasvaa nopeasti tämän ansiosta. Tärkeimmäksi vientiartikkeliksi nousi tässä vaiheessa voi. Boströmin huolintaliike alkoi harjoittaa myös höyrylaivaliikenenttä ja liike laajensi toimintaansa Rauman ja Kotkan satamiin. 1900-luvun alussa liikkeen palveluksessa oli jo 40 konttorivirkailijaa.
Korsmanin kuoltua 1906 liikkeen osti kapteeni, myöhemmin kenraalimajuri Gösta Theslöf. Theslöfin aikana liike perusti laivoja varten hiilivarastot Lappohjaan ja Koivistolle ja liike perusti myös konttorin Viipuriin. Liikkeen toiminta laajeni suuresti ensimmäisen maailmansodan aikana. Gösta Theslöf oli itse estynyt hoitamasta liikettä ja hän siirsi liikkeen johdon veljelleen Einar Theslöfille (1878-1945). Liike osallistui sotatarvikkeiden kuljetukseen Venäjälle ja avasi uudet toimipisteet Pohjois-Suomeen Karunkiin, Tornioon ja Kemiin. Boströmin liike rakensi varastoja ja käynnisti sotatarvikkeiden kuljetuksen hevosilla Norjan Skibotnin satamasta Muonion ja Karungin kautta Suomeen ja edelleen Venäjälle.
Suomen sisällissodan jälkeen Gösta Theslöf myi Karl Boströmin liikkeen veljelleen Einarille. Pohjois-Suomen toimipisteet lopetettiin, samoin Viipurin konttori ja Lappohjan ja Koiviston hiilivarastot suljettiin. Vuonna 1925 liikkeen pääkonttori siirrettiin Kotkaan ja liikkeen toimitusjohtajaksi tuli eversti Torsten Kurtén. Einar Theslöf pysyi kuitenkin liikkeen omistajana kuolemaansa saakka 1945. Vuonna 1946 Torsten Kurténin seuraajaksi toimitusjohtajana tuli Ivar Stenberg. Vuonna 1949 75 vuotta täyttäneen liikkeen hallituksen puheenjohtajana oli tällöin konsuli Ernst Krogius ja varapuheenjohtajana eversti Torsten Kurtén.