tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Traagista mut maagista

Traagista mut maagista on suomalaislaulaja Abreun kahdeksas studioalbumi, joka julkaistiin 31. lokakuuta 2025. Albumin on tuottanut Atso Soivio. 
Albumin ensimmäinen single ”Äiti Teresa” julkaistiin 30. toukokuuta 2025. Kappaleessa vierailee Bizi.
Megadeth (albumi)

Megadeth on yhdysvaltalaisen thrash metal -yhtyeen Megadethin tuleva seitsemästoista albumi, joka julkaistaan 23. tammikuuta 2026.
Imperialismi, kapitalismin korkein vaihe

Imperialismi, kapitalismin korkein vaihe (, alun perin ) on Vladimir Leninin vuonna 1916 kirjoittama ja vuonna 1917 julkaistu teos.
Kirjassa kuvataan, kuinka pankki- ja teollisuuspääoman kietoutuminen toisiinsa johtaa oligopolien ja taloudellisen oligarkian syntyyn. Lenin selittää teoksessaan rahoituspääoman merkitystä voittojen tuottamisessa sekä imperialismin luonnetta kapitalismin viimeisenä, kolonialistiseen hyväksikäyttöön, perustuvana vaiheena.
Käsikirjoitus on vuodelta 1916, jolloin tsaarin hallinto oli vielä vallassa Venäjällä. Kirja oli tarkoitettu julkiseen levitykseen ja siksi se piti kirjoittaa niin, että sensuuri sen hyväksyy.
Vindblæs

Vindblæs on taajama Vesthimmerlandin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 212 asukasta vuoden 2025 alussa.
Vognsild

Vognsild on taajama Vesthimmerlandin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 228 asukasta vuoden 2025 alussa.
Østrup (Vesthimmerland)

Østrup on taajama Vesthimmerlandin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 261 asukasta vuoden 2025 alussa.
Birgittelyst

Birgittelyst on taajama Viborgin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 612 asukasta vuoden 2025 alussa.
Bjerregrav

Bjerregrav on taajama Viborgin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 438 asukasta vuoden 2025 alussa.
Bjerringbro

Bjerringbro on taajama Viborgin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 7 433 asukasta vuoden 2025 alussa.
Bruunshåb

Bruunshåb on entinen taajama Viborgin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 776 asukasta vuoden 2024 alussa.
Finderup

Finderup on entinen taajama Viborgin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 201 asukasta vuoden 2015 alussa.
Eldkvarn

Eldkvarn on ruotsalainen vuonna 1971 perustettu rockyhtye Norrköpingistä. Sen keulahahmo on Plura Jonsson. Muita pysyviä jäseniä ovat olleet hänen veljensä Carla Jonsson ja basisti Tony Thorén, muu kokoonpano on vaihtunut useasti. Eldkvarnin kappaleet eivät ole nousseet valtaisaan menestykseen, mutta he ovat keikkailleet aktiivisesti ja heille on vuosikymmenten kuluessa muodostunut uskollinen kuulijakunta. Eldkvarn on saanut musiikillisia vaikutteita muun muassa Bob Dylanilta ja Bruce Springsteeniltä.
Amangeldı

Amangeldı () on kylä ja Amangeldın piirin hallinnollinen keskus Qostanain alueella Kazakstanissa. Se sijaitsee Torğaihin laskevan Jaldamajoen suussa 400 kilometriä Qostanaista etelään. Kylässä oli 6 444 asukasta vuonna 2025.
Paikkakunta on perustettu Batpaqqara-nimisenä 1870–1880-luvulla. Siitä tuli piirikeskus vuonna 1928. Vuonna 1936 se nimettiin seudulla syntyneen kazakkien vapaustaistelijan Amangeldı Imanovin mukaan.
Kylästä on maantieyhteydet Qostanaihin, Arqalyqiin ja Torğaihin. Palveluihin kuuluvat ammattioppilaitos, kulttuuritalo, elokuvateatteri, kotiseutumuseo, sairaala, poliklinikka ja moskeija. Piirissä harjoitetaan etupäässä karjanhoitoa (lampaita, nautoja ja hevosia).
Umskarin tunneli

Umskarin tunneli () tai Umskalin tunneli () on Norjassa Ranan kunnassa lähellä Ruotsin rajaa sijaitseva 3 670 metriä pitkä maantietunneli, jonka läpi kulkee Eurooppatie E12. Se maksoi noin 250 miljoonaa kruunua ja avattiin käyttöön 31. lokakuuta 2006. Tunnelin avulla E12 saadaan pidettyä auki pääsääntöisesti ympäri vuoden, kun se aiemmin jouduttiin talvella usein sulkemaan.
William B. Ross

William Bradford Ross (4.joulukuuta 1873 - 2.lokakuuta 1924) oli yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko, joka toimi Wyomingin kuvernöörinä vuosina 1923-1924. Ross on DeForest Richardsin jälkeen toinen virassa kuollut Wyomingin kuvernööri.
Tausta.
Ross syntyi Tenneseessä joulukuussa 1873 ja muutti Cheyenneen vuonna 1901
Puoliso.
Ross oli naimisissa Nellie Tayloe Rossin kanssa, josta tuli miehensä kuoleman jälkeen Wyomingin 14. kuvernööri ja samalla ensimmäinen naiskuvernööri Yhdysvalloissa.
Birger Lensander

Birger Alexander Lensander (31. lokakuuta 1908 Södertälje – 3. maaliskuuta 1971 Tukholma) oli ruotsalainen näyttelijä. Hän näytteli kymmenissä elokuvissa vuosina 1940–1970.
Wilhelm Flensburg

Wilhelm Flensburg (3. elokuuta 1819 Södra Rörum – 31. lokakuuta 1897 Lund) oli ruotsalainen pappi ja teologi, joka toimi Lundin hiippakunnan piispana vuosina 1865–1897. Hän toimi myös dogmatiikan ja moraaliteologian professorina Lundin yliopistossa.
Flensburg (täsmennyssivu)

Flensburg voi tarkoittaa seuraavia:
Hennebique-järjestelmä

Hennebique-järjestelmä on ranskalaisen insinöörin François Hennebiquen käyttämä ja vuonna 1892 patentoima tapa jäykistää raudalla betonirakenteita (rautabetonirakenteet). Tämän tavan selvimmät tuntomerkit ovat seuraavat: Pyöreät, tavallisesti parittaiset, jäykisteraudat, joista toinen kantavissa palkkirakenteissa kulkee suorana pitkin pituuttaan ja lähellä palkin alareunaa ja toinen on alareunassa ainoastaan keskellä ja kääntyy jo lähellä keskustaa (lähempänä kuin muissa tavallisissa rakennustavoissa) vinosti ylös ja päätyy lähellä tukikohtia palkin yläreunaan. Rautojen päihin muodostetaan koukku halkaisemalla pää ja taivuttamalla osat irti toisistaan. Ohuesta vanneraudasta tehdyt hakaraudat taivutetaan alempien rautajäykisteiden ympäri, ja ne ulottuvat lähelle yläpintaa.
Hennebiquen sanotaan ensimmäisenä käyttäneen lattioiksi niin sanottua laattapalkkia, jossa lattialaatta ja sen alla oleva palkki muodostavat yhteen valetun ja yhdessä kantavana toimivan rakenteen. Rakenteiden laskemiseen Hennebique käytti osaksi kokeellisesti muodostettua teoriaa, jota alkuun pidettiin salassa. Laajalla ja tehokkaalla liiketoiminnalla toiminimi Hennebique raivasi tietä rautabetonirakennustavalle laajalti eri puolilla maailmaa, niin että rautabetonirakenteita usein sanotaan Hennebique-rakenteiksi.
Borohoro

Borohoro (; ) on Tienšaniin kuuluva vuoristo Kiinassa ja läntisimmältä osaltaan Kazakstanissa. Sen pituus on 250 kilometriä ja korkeus 4 500 metriä.
Jyrkkäharjainen ja rikkonainen vuorijono erottaa toisistaan Ilin ja Ebin vesistöalueet. Rinteillä on 1 800 metriin saakka aroa, 2 800 metriin niittyjä ja kuusimetsiä ja ylinnä alppiniittyjä, ikilunta ja itäosassa jäätiköitä. Länsiosassa sijaitsee Sairamjärvi.
Esko Aarre-Ahtio

Esko Kullervo Aarre-Ahtio (s. 28. toukokuuta 1952 Helsinki) on suomalainen näyttelijä. Hän työskenteli Turun kaupunginteatterissa 1979–2010.
Elämä ja ura.
Esko Aarre-Ahtio syntyi näyttelijä Ilmari Aarre-Ahtion ja Kirsti Aarre-Ahtion (o.s. Ahtio) perheeseen. Aarre-Ahtio opiskeli Tampereen yliopiston näyttelijäkurssilla 1973–1977 ja suoritti erinäisiä kursseja, kuten pantomiimi. Hänen kiinnityksiään ovat Porin Teatteri 1977–1979 ja Turun kaupunginteatteri 1979–2010.
Aarre-Ahtio on toiminut erityisesti "Viiru"-näytelmissä. Hän on dramatisoinut, ohjannut ja näytellyt rooleja näytelmissä "Viiru ja Pesonen telttailevat", "Viirun ja Pesosen joulupuuhat", "Viiru puijaa Pesosta", "Viirun ja Pesosen synttärit", "Kun Viiru katosi" ja "Viirun ja Pesosen kylvöpuuhat". Sitä ennen hän oli näytellyt Mikko Vilkastuksen ("Nummisuutarit"), Aapon ("Seitsemän veljestä"), Arkenholzin ("Aavesonaatti"), Pessin ("Pessi ja Illusia") ja Pierrot’n ("Pierrot ja yön salaisuudet") sekä erinäisiä muita rooleja.
Aarre-Ahtio on kirjoittanut esitelmiä, pakinoita ja antanut valokuvanäyttelyitä.
Alankomaiden pyhäinpäivän tulva

Alankomaiden pyhäinpäivän tulva () tapahtui 1. marraskuuta 1570. Tulva peitti alleen jopa viisi seitsemäsosaa maasta, ja vaikka viranomaiset olivat ensimmäistä kertaa antaneet ennakkovaroituksen, siinä kuoli arvioiden mukaan 10 000–25 000 ihmistä. Lisäksi kymmenettuhannet jäivät kodittomiksi, suuri määrä karjaa hukkui ja viljavarastot tuhoutuivat. Suolainen merivesi jäi paikoitellen peittämään maata jopa viikoiksi ja turmeli sen. Paikalliset pitivät tulvaa Jumalan rangaistuksena ja kehotuksena taistella ponnekkaammin katolisuutta vastaan. Tulvan aiheuttama aavikoituminen auttoikin protestantteja valtaamaan Hollannin ja Zeelandin rannikkoprovinssit vuonna 1572.
Armi Sillanpää

Armi Hannele Sillanpää (s. 24. toukokuuta 1956 Vaasa) on suomalainen näyttelijä. Hänen elokuvaroolejaan on muun muassa siskon rooli elokuvassa "Tie" (1981).
Elämä ja ura.
Armi Sillanpää syntyi Tapani ja Raili Sillanpään perheeseen. Hän suoritti Teatterikorkeakoulun 1976–1980. Hänellä oli kiinnitys Teatteri Hevosenkenkään 1984–1986, Teatteriryhmään Mannola, Kolehmainen ja Rinne 1986–1987, Savonlinnan kaupunginteatteriin 1988–1989 ja Pyynikin kesäteatteriin 1989. Muulloin Sillanpää on toiminut vapaana taiteilijana. Teatteri Hevosenkengässä hän näytteli muun muassa kappaleessa "Tosisatu" (1985).
Sillanpää on näytellyt useissa elokuvissa. Niihin lukeutuu esimerkiksi Risto Jarvan ohjaama "Loma" (1976), Antti Peipon ohjaama "Ihmemies" (1979), Timo Linnasalon ohjaama "Aurinkotuuli" (1980), Veikko Kerttulan ohjaama "Tie" (1981) ja Pentti Riutun ohjaama "Wille Weijari Wirtanen". Sillanpää näytteli leikkitätiä suomalaisessa komediasarjassa "Suomalainen lemmenlaiva" (1987).
Dansk Melodi Grand Prix 2025

Dansk Melodi Grand Prix 2025 oli Tanskassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Tanskan edustaja Eurovision laulukilpailuun 2025. Kilpailu pidettiin kahdeksan kappaleen välillä. Kilpailijat ja kilpailukappaleet julkaistiin 6. helmikuuta.
Kilpailun finaali pidettiin 1. maaliskuuta Jyske Bank Boxenissa Herningissä. Kilpailussa tuloksen ratkaisivat yhdessä yleisöäänestys ja raati. Kilpailu pidettiin kaksikierroksisena. Ensimmäisellä kierroksella äänestettiin kolme kappaletta superfinaaliin, jossa voittaja äänestettiin. Kilpailun voitti Sissal kappaleella "Hallucination".
Turun pormestari

Turun pormestari johtaa Turun kaupungin hallintoa, toimintoja ja taloudenhoitoa kaupunginhallituksen alaisuudessa. Hän toimii myös kaupunginhallituksen ja konsernijaoston puheenjohtajana sekä edistää kaupunkilaisten osallisuutta ja vuorovaikutusta.
Armenianjirdi

Armenianjirdi ("Meriones dahli") on uhanalainen jyrsijä.
Ulkonäkö ja koko.
Armenianjirdi painaa tyypillisesti 50–60 grammaa. Vartalon ja pään yhteispituus on noin 12 cm, ja häntä on saman pituinen. Armenianjirdin selässä turkki on harmaasävyinen, jaloissa karva on kellertävänpunertavaa. Häntä on kauttaaltaan karvainen, ja sen päässä on yleensä musta tupsu. Eläin käyttää karvaisia käpäliään irtonaisella hiekalla liikkumisen lisäksi myös kaivamiseen.
Levinneisyys ja elinympäristö.
Armenianjirdeja on tavattu vain hiekkaerämaasta Armenian ja Turkin rajaseudulla 600–1 000 metrin korkeudessa merenpinnasta. Niitä voi mahdollisesti esiintyä myös Azerbaidžanissa, koska niitä on löydetty läheltä rajaa. 1960-luvulla lajin koko levinneisyysalue oli alle 300 hehtaaria. Vuosina 1970–1980 sen elinalue pieneni entisestään, kun maataloudelle otettiin lisää alueita käyttöön.
Armenianjirdi viihtyy kumpuilevilla, tiiviin hiekan peittämillä alueilla 600–1 000 metrin korkeudessa.
Elintavat.
Armenianjirdi syö erilaisten kasvien vihreitä osia ja siemeniä, ja se kerää talvivarastoihinsa pääasiassa siemeniä. Koloja on kahdenlaisia: pysyviä pesiä ja tilapäissuojia. Suojakolot ovat yksinkertaisia ja matalia käytävänptkiä. Pysyvät pesäkolot ovat monimutkaisempia, niissä on 4–5 uloskäyntiä, käytävän pituus voi olla jopa 7 m. Pesä on 0,5–2 m maanpinnan alapuolella. Talvehtimiskoloissa jopa viisi yksilöä voi talvehtia yhdessä. Lisääntyminen alkaa maaliskuun lopussa tai huhtikuun alussa. Tiineys kestää 20–22 päivää. Lisääntymishuippuja on kaksi, huhtikuussa ja heinäkuussa, mutta aikuiset naaraat voivat saada kolmekin poikuetta vuodessa. Poikueessa on yleensä 4–6 poikasta.
Uhanalaisuus.
Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut armenianjirdin ääärimmäisen uhanalaiseksi. Se elää vain Araratin tasangolla hiekkaisilla elinympäristöillä, joissa on harvaa pensaskasvillisuutta. Se on altis kasvillisuuden hakkaamiselle polttopuuksi ja sitä uhkaa vakavasti maankäytön muutokset, joiden takia levinneisyysalue on pienentynyt ja pirstaloitunut. Armeniassa myös hallitsematon hiekanotto voi uhata sen elinympäristöjä. Goravanin hietikolla ihmiset muuttivat pensaikkoa laitumiksi, ja hakkasivat lähes kaikki puumaiset Calligonum-pensaat polttopuuksi 1990-luvun alussa. Calligonuin siemenet muodostavat 70–80 % armenianjirdin keräämistä talvivarastoista, ja populaation selviytyminen talvella on tuskin mahdollista ilman näitä pensaita.
Norsunluurannikon kansalliskokous

Norsunluurannikon kansalliskokous () on Norsunluurannikon kaksikamarisen parlamentin alahuone. Se koostuu 255 jäsenestä, jotka valitaan vaaleilla viiden vuoden välein.
Vaalitapa.
Käytössä on enemmistövaalitapa. Äänioikeusikäraja on 18 vuotta ja ehdolleasettumisikäraja 25 vuotta. Äänestyspakkoa ei ole.
Työskentely.
Kansalliskokous kokoontuu säännöllisesti lokakuusta kesäkuuhun. Pysyviä valiokuntia on kuusi.
Kansalliskokouksen säätämät lait vaativat presidentin vahvistuksen. Jos tämä kieltäytyy, kansalliskokous voi pyytää perustuslakituomioistuinta vahvistamaan lain.
Parlamentilla on rajallinen valta muokata valtion budjettia. Se voi tehdä vain sellaisia muutoksia, jotka eivät muuta kokonaisyli- tai alijäämää.
Qaraqia

Qaraqia () on painanne Mañğystaun niemimaalla Kazakstanissa. Sen pituus on noin 85 kilometriä ja leveys 10–25 kilometriä. Painanteen tasainen pohja on 132 metriä merenpinnan alapuolella.
Painanteen itäreunan muodostaa eroosion kuluttama jyrkkä kalliorinne, jonka reunaa myöten virtaa kesällä lammikoiksi muuttuva Aşşyağarjoki. Nimitys Qaraqia (”musta kallio”) tulee auringon tummentamasta kalkkikivestä.
Qaraqian pohjaa peittävillä suolamailla ja suolatasangoilla kasvaa lähinnä marunoita. Vuotuinen sademäärä on 75–100 millimetriä. Hyötykaivannaisiin kuuluvat öljy, kuorisora ja uraani. Painanteen kautta kulkevat Aqtaun ja Jañaözenin välinen maantie sekä öljy-, kaasu- ja vesijohdot.
Alueen eläinlajeja ovat argaali, kuhertajagaselli, hietakissa, korvasiili, intianpiikkisika, flamingo, pikkutrappi ja hietakyyhky. Niiden suojelemiseksi on perustettu Qaraqian-Qarakölin suojelualue.
A. V. Lautsia

Aage Vilhelm Lautsia, sukunimi aik. "Carlsén" (2. marraskuuta 1885 Oulu – 27. kesäkuuta 1936 Mänttä) oli suomalainen eläinlääkäri .
Lautsia pääsi ylioppilaaksi 1906 Kotkan ruotsalaisesta yhteiskoulusta ja hän valmistui eläinlääkäriksi Dresdenissä 1910.
Lautsia oli eläinlääkärinä muun muassa Rantasalmella, Uudellakirkolla, Vieremässä, Jämsässä ja lisalmella sekä hoiti sen lisäksi väliaikaisesti piirieläinlääkärin virkaa muun muassa Helsingissä, Kuopiossa, Viipurissa, Savonlinnassa ja Vaasassa. Vuodesta 1931 hän oli Vilppulan piirin piirieläinlääkärinä.
Lautsia oli naimisissa Agda Emilia Molanderin kanssa. Heidän tyttärensä Kirsti Karin Anita Lautsia oli naimisissa toimitusjohtaja Carl-Johan Nikanderin kanssa ja toinen tytär Tela Miriam Lautsia oli naimisissa merenkulkuneuvos Alf Korhosen kanssa.
Henrik Karlsson (arkkipiispa)

Henrik Karlsson eli Henricus Caroli (k. 1408) oli Uppsalan arkkipiispa 1383–1408. Hän oli syntyisin Turun hiippakunnasta, jossa hänen isänsä Kaarle Botvidinpoika oli antanut Nuoliman Liedossa tämän pitäjän kirkolle. Hän saattaa olla se sen niminen henkilö, joka 1381 opiskeli Pariisin yliopistossa. Hänen kerrotaan neuvoillaan vaikuttaneen Albrekt Mecklenburgilaiseen ja kuningatar Margareetaan Ruotsin hyväksi. Äiti, Kristiina Vapperska, eli leskenä Turussa ja antoi 1402 poikansa suostumuksella Salvialan Piikkiössä sekä kaupungintalonsa Pärttylin alttarille Turun tuomiokirkossa. Itse arkkipiispa aikoi perustaa Turkuun erityisen Pyhän Eerikin prebendan, mutta koska Suomessa ei ollut myytävänä niin paljon rälssimaata kuin tahdottiin ostaa, ei aikomus toteutunut.
Personaaliunionilaki (1918)

Personaaliunionilaki (, ) oli Tanskan ja sen entisen siirtomaan Islannin välinen sopimus personaaliunionin muodostamisessa, jonka seurauksena Islannista tuli kuningaskunta.
Tausta.
1900-luvulle tultaessa Islanti alkoi kehittyä nopeasti ja sai autonomian vuonna 1904, mutta islantilaisten keskuudessa vaadittiin entistä laajempaa autonomiaa. Islantilaisten osoitettua kykynsä hallita itse itseään ja kansainvälinen paine suoda kansoille itsemääräämisoikeus ensimmäisen maailmansodan jälkeisessä maailmassa saivat tanskalaiset harkitsemaan personaaliunionin perustamista. Tanskan hallitus lähetti delegaation Reykjavíkiin neuvottelemaan personaaliunionin ehdoista kesäkuussa 1918. Jotkin keskeiset islantilaiset vaikuttajat, kuten Benedikt Sveinsson nuorempi, eivät halunneet personaaliunionia, mutta suurin osa islantilaisista ei kannattanut suoraa itsenäisyyttä.
Allting hyväksyi ehdotuksen personaaliunionista 38 äänen enemmistöllä 9. syyskuuta 1918. Islannissa järjestettiin 19. lokakuuta myös kansanäänestys personaaliunioniin liittymisestä, jossa 92,6 % islantilaisista kannatti personaaliunionia. 
Voimaantulo ja keskeinen sisältö.
Personaaliunionilaki astui voimaan 1. joulukuuta 1918. Islannissa personaaliunionin alkamispäivä muovautui pikkuhiljaa kansalliseksi juhlapäiväksi, mutta tasavallan perustamisen jälkeen sitä ei ole juurikaan juhlittu. Oman perustuslain Islanti sai vuonna 1920.
Lain mukaan Islannista tuli Tanskasta erillinen valtio, jonka kuninkaana toimi automaattisesti Tanskan kuningas. Molempien personaaliunionin jäsenmaiden valtionpäämieheksi nousi Tanskan kuningas. Personaaliunionilaki sääteli muun muassa kuninkaan uskontokunnan ja kruununperimystä. Lisäksi se määräsi, ettei kuningas saanut ottaa vastaan minkään muun maan kruunua ilman sekä kansankäräjien että alltingin lupaa.
Osapuolet perustivat yhteisen tanskalais-islantilaisen neuvoston, jonka jäsenet koostuivat osapuolten parlamentin valitsemista edustajista. Neuvoston vastuulla oli personaaliunionilain toteuttaminen käytännössä ja yhteisten asioiden käsitteleminen.
Muita keskeisiä personaaliunionilain kohtia:
Kumpikin osapuoli sai pyytää personaaliunionin ehtojen uudelleenarvioimista. Ehdoista neuvoteltaisiin viimeistään vuonna 1940. Mikäli neuvotteluissa ei päästäisi minkäänlaiseen tulokseen, personaaliunioni raukeaisi 25 vuoden päästä alkuperäisen voimaantulon jälkeen. Personaaliunioni oli mahdollista purkaa joko kansankäräjien tai alltingin ilmoituksella, mutta tähän vaadittiin myös kansanäänestys, jossa vähintään 75 % äänestäneistä tuki unionin purkamista.
Kumoaminen.
Islannissa järjestettiin vuonna 1944 kansanäänestys perustuslaista, jonka nojalla käytännössä koko väestö (99,47 %) kannatti personaaliunionin purkamista. Islanti julistautui myöhemmin samana vuonna tasavallaksi.
Itse personaaliunionilaki kumottiin virallisesti vasta 1946.
Movsar Jevlojev

Movsar Magomedovitš Jevlojev (, s. 11. helmikuuta 1994) on venäläinen vapaaottelija, joka ottelee UFC:ssä. Jevlojevin painoluokka on höyhensarja. Hän ei ole hävinnyt yhtäkään ottelua ammattilaisurallaan.
Absorboituneen yhteyttämisessä aktiivisen säteilyn osuus

Absorboituneen yhteyttämisessä aktiivisen säteilyn osuus eli FAPAR tai fPAR (sanoista Fraction of absorbed photosynthetically active radiation) on se osa tulevasta auringonsäteilystä yhteyttämisessä aktiivisen säteilyn spektrialueella (0.4–0.7 μm), jonka yhteyttävä organismi absorboi. Tämä kuvaa tyypillisesti auringonvalon absorptiota kasvillisuuden latvustossa.
FAPAR soveltuu hyvin maa-alueiden kasvillisuuden yhteyttämisaktiivisuuden vuodenaikaisvaihtelun ja vuosittaisen vaihtelun seurantaan. Sitä käytetään ekosysteemien energiataseen ja hiilitaseen arvioinnissa. Niillä puolestaan on suuri merkitys ilmastonmuutoksen mallintamisessa.
FAPAR on yksi viidestäkymmenestä "keskeisestä ilmastomuuttujasta" (Essential Cilmate Variables, ECV), jotka maailmanlaajuinen ilmastonhavaintojärjestelmä (GCOS) on määritellyt sekä käyttökelpoisiksi globaalissa ilmastotutkimuksessa että tärkeiksi (UNFCCC) ja hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) työn tukemisessa.
FAPAR voidaan määrittää, kun mitataan yhteyttämisessä aktiivisen säteilyn (PAR) määrä kasvuston ylä- ja alapuolella ja lasketaan niiden erotus. Satelliiteista arvioidaan FAPARia käyttäen fysikaalisia inversiolaskentamenetelmiä. Suurin osa näistä arvioista edustaa vain lehtien vihreän osan absorboimaa osuutta. 
Algoritmit, joilla arvioidaan FAPAR-arvoja satelliittidatasta, voidaan jakaa kahteen ryhmään: tilastollisiin malleihin perustuvat ja säteilynkuljetusmalleihin perustuvat algoritmit. Tilastollisissa menetelmissä on yhdistetty esimerkiksi kasvillisuusindeksin ja maanpinnalta tehtyjen FAPAR-mittausten välinen suhde käyttämällä yksinkertaisia tilastollisia menetelmiä tai koneoppimista. Säteilynkuljetusmalleja tarvitaan puolestaan kuvaamaan säteilyn kulkemista kasvillisuuskerroksen sisällä.
Espoon kaupunginjohtaja

Espoon kaupunginjohtaja johtaa Espoon kaupunkia kaupunginhallituksen alaisena. Kaupunginjohtaja johtaa kaupungin hallintoa, taloutta ja muuta toimintaa. Kaupunginjohtaja johtaa konsernihallintoa ja sen tehtävänä on johtaa, ohjata, valvoa ja kehittää koko kaupunkikonsernia sekä vastata kaupungin tukipalveluista ja niiden kehittämisestä.
Hemming Nilsson

Hemming Nilsson (k. 1351) oli vuodesta 1341 Uppsalan arkkipiispa. Hän kuului 1344 kuninkaan Norjan-matkan takia asetettuun tilapäiseen hallitukseen. Hänen toimestaan syntyi "Registrum ecclesiæ upsaliensis".
Jyväskylän kaupunginjohtaja

Jyväskylän kaupunginjohtaja johtaa Jyväskylän kaupunkia kaupunginhallituksen alaisena. Kaupunginjohtaja johtaa kaupungin hallintoa, taloudenhoitoa ja muuta toimintaa. Kaupunginjohtaja vastaa asioiden valmistelusta kaupunginhallituksen käsiteltäväksi.
Kuopion kaupunginjohtaja

Kuopion kaupunginjohtaja johtaa Kuopion kaupunkia kaupunginhallituksen alaisena. Kaupunginjohtaja johtaa kaupungin hallintoa, taloudenhoitoa ja muuta toimintaa. Kaupunginjohtaja vastaa asioiden valmistelusta kaupunginhallituksen käsiteltäväksi.
Porin kaupunginjohtaja

Porin kaupunginjohtaja johtaa Porin kaupunkia kaupunginhallituksen alaisena. Kaupunginjohtaja johtaa kaupungin hallintoa, taloudenhoitoa ja muuta toimintaa. Kaupunginjohtaja vastaa asioiden valmistelusta kaupunginhallituksen käsiteltäväksi.
Bugonia (elokuva)

Bugonia on vuonna 2025 ensi-iltansa saanut absurdistinen musta komedia- ja tieteiselokuva, jonka on ohjannut Giórgos Lánthimos ja käsikirjoittanut Will Tracy. Se perustuu vuoden 2003 eteläkorealaiseen elokuvaan "Save the Green Planet!". Pääosia esittävät Emma Stone, Jesse Plemons, Aidan Delbis, Stavros Halkias ja Alicia Silverstone.
Elokuvan keskiössä on kaksi nuorta salaliittoteoreetikkoa (Plemons ja Delbis), jotka kidnappaavat yrityksen vaikutusvaltaisen toimitusjohtajan (Stone) jonka he epäilevät olevan avaruusolento, jonka on tarkoitus tuhota Maa.
"Bugonia" sai maailmanensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla 28. elokuuta 2025, missä se kilpaili Kultaisesta leijonasta. Suomen-ensi-iltansa se sai 31. lokakuuta 2025. Elokuva on saanut erittäin positiivisen vastaanoton, erityisesti Stonen ja Plemonsin roolisuorituksia ollaan kehuttu.
Arvosteluja.
 Jetro Suni, "Elitisti"
 Justus Elo, "Episodi"
 Mikko-Pekka Heikkinen, "Helsingin Sanomat"
 Henri Waltter Rehnström, "Turun Sanomat"
 Sanna Saarinen, "Kulttuuritoimitus"
 Aki Lehti, "Muropaketti"
Curt O. Schaller

Curt Oswald Schaller (s. 22. kesäkuuta 1964 Münchenissä) on saksalainen kuvaaja, Steadicam-operaattori ja valokuvaaja. Hän on myös ARRI:n kameranvakautusjärjestelmien kehittäjä ja suunnittelija. Vuonna 2025 hän sai Oscar-palkinnon TRINITY 2 -järjestelmän konseptista, suunnittelusta ja kehityksestä.
Ura.
Vuonna 1984 Schaller aloitti koulutuksensa kamera-assistenttina ja sitten kuvaajana Baijerin elokuva- ja televisiostudioissa.
Koulutuksensa jälkeen hän työskenteli aluksi studiokuvaajana, kunnes erikoistui kansainvälisiin dokumenttielokuviin 1990-luvun alussa. 1990-luvun puolivälistä eteenpäin Curt O. Schaller työskenteli kuvaajana sarjatuotannoissa ja Steadicam-operaattorina tv-sarjoissa, elokuvissa, esityksissä ja dokumenteissa.
1990-luvun lopulla Schaller hyödynsi kokemustaan ​​kuvaajana ja Steadicam-operaattorina kehittääkseen omia kameravakautusjärjestelmiään, jotka vuonna 2001 johtivat Sachtler/Vitec Videocomin artemis-sarjaan. Hänen kehittämänsä artemis-sarja oli lanseerauksessaan vuoden 2001 NAB-näyttelyssä Las Vegasissa maailman ensimmäinen modulaarinen kameravakautusjärjestelmä. Lisäksi artemis HD -järjestelmät olivat tuolloin maailman ensimmäiset full HD -kameravakautusjärjestelmät.
Vuonna 2015 Curt O. Schaller kehitti yhdessä insinööri Dr. Roman Foltynin kanssa (artemis) Trinity -järjestelmän. Se oli maailman ensimmäinen kameravakautusjärjestelmä, joka yhdisti mekaanisen ja elektronisen vakautusjärjestelmän.
Huhtikuussa 2016 hän siirtyi koko Artemis-tuotevalikoimansa kanssa Sachtler / Vitec Videocomilta ARRIlle, jossa hän työskenteli kameranvakautusjärjestelmien tuotepäällikkönä edistääkseen (artemis) Trinity -järjestelmien jatkokehitystä.
Vuonna 2025 Curt O. Schallerille myönnettiin Academy Scientific and Engineering Award -palkinto TRINITY 2 -järjestelmän konseptista, suunnittelusta ja kehittämisestä.
Lisäksi hän on vuodesta 1998 lähtien toiminut aktiivisesti luennoitsijana maailmanlaajuisesti Steadicam-käyttäjien koulutuksessa.
Lappeenrannan kaupunginjohtaja

Lappeenrannan kaupunginjohtaja johtaa Lappeenrannan kaupunkia kaupunginhallituksen alaisena. Kaupunginjohtaja johtaa kaupungin hallintoa, taloudenhoitoa ja muuta toimintaa. Kaupunginjohtaja vastaa asioiden valmistelusta kaupunginhallituksen käsiteltäväksi.
Topias Liljamo

Topias Liljamo (s. 24. elokuuta 2001 Lapua) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue JYPissä lainalla Mestis-joukkue KeuPa HT:stä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä, mutta Liljamo on pelannut myös keskellä.
Ura.
Liljamo on Lapuan Virkiän kasvatti. Hän siirtyi 15-vuotiaana Vaasan Sportiin kaudeksi 2016–2017. Liljamo oli C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 7+15=22. C-nuorten SM-sarjassa hän oli Sportin paras syöttäjä 17 syöttöpisteellään. Kaudella 2017–2018 Liljamo nousi seuran B-nuorten varakapteeniksi. Hän oli Sportin paras syöttäjä 23 syöttöpisteellään. Kaudella 2018–2019 Liljamo voitti joukkueen sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin tehoilla 22+27=49. Hän pelasi osan kaudestaan myös Sportin A-nuorissa, jossa Liljamo voitti SM-pronssia. Kaudella 2019–2020 hän jakoi tehoilla 11+20=31 joukkueen sisäisen pistepörssin toisen sijan Tuomas Välirinteen kanssa edellään Lari Heikkinen. Kaudeksi 2020–2021 Liljamo siirtyi Oulun Kärppien U20-joukkueeseen. Hän voitti siellä kauden päätteeksi U20 SM-hopeaa.
Kaudeksi 2021–2022 Liljamo siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella Mestis-joukkue Kokkolan Hermekseen. Hän pelasi siellä tulokaskaudellaan 35 runkosarjaottelua tehopistein 3+10=13 ja kaksi pudotuspeliottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Toukokuussa 2022 Hermes tiedotti käyttäneensä Liljamon sopimuksessa olleen option ja tehneen vuoden mittaisen jatkosopimuksen hänen kanssaan. Kaudeksi 2022–2023 Liljamo nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Hän teki runkosarjassa 50 ottelussa 39 tehopistettä. Pudotuspeleissä Liljamo oli Hermeksen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 5+1=6. Huhtikuussa 2023 hän teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2023–2024 Liljamo jakoi tehoilla 12+31=43 Hermeksen sisäisen pistepörssin voiton Kalle Matikaisen kanssa ja sisäisen syöttöpörssin voiton Aapo Aholan kanssa. Pudotuspeleissä hän voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +11.
Liljamo siirtyi kaudeksi 2024–2025 jatkamaan Mestis-pelejään vuoden mittaisella sopimuksella Tuton riveihin. Syyskuussa 2025 hän teki loppukauden 2025–2026 kattavan sopimuksen KeuPa HT:n kanssa. Seura lainasi Liljamon SM-liigajoukkue JYPiin 1. marraskuuta 2025 pelattuun vierasotteluun KooKoota vastaan. Hänet merkittiin liigadebyytissään joukkueen kolmosketjun vasempaan laitaan Alexander Truen ja Valtteri Ojantakasen viereen. Liljamo sai ottelussa jääaikaa 8.21 minuuttia. Liigauransa avausmaalin hän teki viidennessä ottelussaan 28. marraskuuta 2025 SaiPaa vastaan.
Yksityiselämä.
Liljamon isoveli Lassi on pelannut jääkiekkoa kaksi kautta Mestiksessä. Veljekset pelasivat joukkuetovereina Sportin U20- ja U18-joukkueissa.
Topias Liljamo valmistui ylioppilaaksi Vaasan lyseon lukiosta keväällä 2020.
Norsunluurannikon senaatti

Norsunluurannikon senaatti () on Norsunluurannikon kaksikamarisen parlamentin ylähuone. Se koostuu 99 jäsenestä, joista 66 valitsevat aluevaltuustot, kaksi kultakin alueelta, ja loput 33 nimittää presidentti. Senaatti perustettiin vuoden 2016 perustuslainmuutoksessa ja se aloitti toimintansa vuonna 2018.
Senaattiin voidaan valita 35 vuotta täyttänyt henkilö.
Norsunluurannikon parlamentti

Norsunluurannikon parlamentti on kaksikamarinen. Se koostuu 255-paikkaisesta alahuoneesta (kansalliskokous) ja 99-paikkaisesta ylähuoneesta (senaatti).
Carpenterianrotta

Carpenterianrotta ("Zyzomys palatilis") on Muridae-heimoon kuuluva jyrsijälaji. Lajia tavataan uhanalaisena Australiassa.
Carpenterianrotta on selvästi pienempi kuin neljä muuta saman suvun lajia. Se painaa noin 120 grammaa. 
Sillä on kompakti, karheaturkkinen ruumis, voimakas roomalainen kuono, pyöreät korvat ja ulkonevat silmät. Häntä on porkkananmuotoinen, ja siihen kertyy rasvaa varaavinnoksi. Carpenterianrotilla on huomattavan pitkät viikset. Turkki on päältä harmaanruskea ja alta valkoinen. Häntä on suhteellisen karvainen, ja hännänpäässä on erityisen pitkiä karvoja.
Carpenterianrottaon kotoperäinen Australiassa, missä sitä tunnetaan viidestä rotkosta ja niihin liittyvistä kallioisista alueista Pohjoisterritorion hiekkakivivuoristoissa lähellä Queenslandin rajaa. Viimeaikaisista kohdennetuista etsinnöistä huolimatta sitä ei ole löydetty vastaavasta elinympäristöstä Queenslandin lähialueilta.
Se tunnetaan monsuuniköynnöstiheiköistä, jotka kasvavat kivikkoisilla rinteillä ja niitä reunustavilla jyrkänteillä, tyypillisesti hiekkakivirotkoissa. Sitä esiintyy myös sademetsälaikkuja ympäröivissä metsissä.
Tämän lajin uhanalaisuuden syitä ei ole vielä selvitetty riittävästi. Sen elinympäristö on hyvin rajallinen ja yleiset metsäpalot todennäköisesti vaikuttavat siihen. Villiintyneiden kissojen saalistus voi olla uhka. Kaivostoimintaa harjoitetaan niiden levinneisyysalueen osilla tai niiden vieressä. Koko levinneisyysalue sijaitsee karjan laidunmaan alueella, ja karja voi vaikuttaa elinympäristön laatuun, vaikka suurin osa carpenteriarottien suosimasta kallioisesta elinympäristöstä on karjan vähemmän suosimaa aluetta.
(88267) 2001 KE76

(88267) 2001 KE76 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohde luokitellaan cubewanoihin.
(88268) 2001 KK76

(88268) 2001 KK76 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohde luokitellaan cubewanoihin.
(123509) 2000 WK183

(123509) 2000 WK183 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohde luokitellaan cubewanoihin.
Kohteella on vuonna 2005 havaittu kiertolainen, josta ilmoitettiin helmikuussa 2007. Kiertolainen havaittiin Hubble-teleskoopilla ja sen läpimitta on noin .
(162000) 1990 OS

(162000) 1990 OS on pieni Maan lähelle tuleva asteroidi, joka luokitellaan Apollo-asteroideihin. Asteroidi on mahdollisesti vaarallinen koska sen kiertorata leikkaa Maan kiertoradan. Asteroidi on lähimmillään Maasta astronomisen yksikön päässä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ), jolloin se on lähimmillään Auringosta astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidilla on vuonna 2003 löydetty kuu, joka havaittiin tutkalla. Pääkohde on läpimitaltaan noin ja kiertolainen on noin .
162001 Vulpius

162001 Vulpius (1990 TH9) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
Asteroidi on nimetty säveltäjä ja opettaja Melchior Vulpiuksen (1570–1615) mukaan.
162002 Spalatin

162002 Spalatin (1990 TC10) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
Asteroidi on nimetty Georg Spalatinin (1484-1545) mukaan.
162035 Jirotakahashi

162035 Jirotakahashi (1995 YW1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
Asteroidi on nimetty professori Jiro Takahashin (s. 1949) mukaan.
(126719) 2002 CC249

(126719) 2002 CC249 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohteen pyörähdysaika akselin ympäri on . Kohde luokitellaan cubewanoihin.
(134860) 2000 OJ67

(134860) 2000 OJ67 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohde luokitellaan cubewanoihin.
Kohteella on vuonna 2003 havaittu kiertolainen, joka havaittiin Hubble-teleskoopilla. Pääkappaleen läpimitta on noin ja sitä kiertävän kappaleen läpimitta on noin . Toinen kappale kiertää noin etäisyydellä pääkappaleesta.
(137294) 1999 RE215

(137294) 1999 RE215 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohde luokitellaan cubewanoihin.
(138537) 2000 OK67

(138537) 2000 OK67 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohteen pyörähdysaika akselin ympäri on . Kohde luokitellaan cubewanoihin.
(143991) 2003 YO179

(143991) 2003 YO179 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohde luokitellaan cubewanoihin.
(119069) 2001 KN77

(119069) 2001 KN77 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohde luokitellaan plutinoihin.
(119473) 2001 UO18

(119473) 2001 UO18 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohde luokitellaan plutinoihin.
(120216) 2004 EW95

(120216) 2004 EW95 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohde luokitellaan plutinoihin.
(126155) 2001 YJ140

(126155) 2001 YJ140 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohde luokitellaan plutinoihin.
(118379) 1999 HC12

(118379) 1999 HC12 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohde luokitellaan cubewanoihin.
(133067) 2003 FB128

(133067) 2003 FB128 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohde luokitellaan plutinoihin.
(129746) 1999 CE119

(129746) 1999 CE119 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohde luokitellaan plutinoihin.
(131696) 2001 XT254

(131696) 2001 XT254 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – .
(131697) 2001 XH255

(131697) 2001 XH255 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – .
(135024) 2001 KO76

(135024) 2001 KO76 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – .
(135571) 2002 GG32

(135571) 2002 GG32 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – .
(135742) 2002 PB171

(135742) 2002 PB171 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – .
(136120) 2003 LG7

(136120) 2003 LG7 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – .
Kohde on 1:3 rataresonanssissa Neptunuksen kanssa.
(91554) 1999 RZ215

(91554) 1999 RZ215 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – .
Kohde kuuluu hajanaisen kiekon alueelle.
(118702) 2000 OM67

(118702) 2000 OM67 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – .
Kohde kuuluu hajanaisen kiekon alueelle.
(120132) 2003 FY128

(120132) 2003 FY128 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohteen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Kohde kuuluu hajanaisen kiekon alueelle.
Kohdetta pidetään mahdollisena kääpiöplaneettana.
(126619) 2002 CX154

(126619) 2002 CX154 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – .
Kohde kuuluu hajanaisen kiekon alueelle.
(131318) 2001 FL194

(131318) 2001 FL194 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohde luokitellaan plutinoihin.
(134210) 2005 PQ21

(134210) 2005 PQ21 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – .
Kohde kuuluu hajanaisen kiekon alueelle.
Riitta Kyrki-Rajamäki

Riitta Kerttu Tellervo Kyrki-Rajamäki (o.s. "Kyrki", ent. "Raiko"; s. 1. elokuuta 1951 Turku) on suomalainen ydinenergiatekniikan emeritaprofessori.
Kyrki-Rajamäki syntyi Kaarlo Rafael Kyrkin ja Aila Tellervo Lounasalon perheeseen. Riitta Kyrki-Rajamäen puoliso vuodesta 1981 on Markku Rajamäki. Kyrki-Rajamäki tuli ylioppilaaksi Turun Suomalaisesta Yhteiskoulusta 1970 ja valmistui Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi 1976 ja väitteli siellä tekniikan tohtoriksi 1995. 
Kyrki-Rajamäki oli VTT:llä tutkija 1976–1990, erikoistutkija 1990–2000 ja johtava tutkija 2000–2004 ja sitten ydinenergiatekniikan professori Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa. Hänellä on ollut myös alansa kotimaisia ja kansainvälisiä asiantuntija- ja luottamustehtäviä.
Kyrki

Kyrki on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Vilatsodoni

Vilatsodoni, jota myydään Yhdysvalloissa muun muassa tuotenimellä Viibryd, on osittain epätyypillinen masennuslääke (serotoniinimodulaattori ja -stimulantti).
Para-fluorifenyylipiperatsiini

"para"-fluorifenyylipiperatsiini (pFPP, 4-FPP, 4-fluorifenyylipiperatsiini; fluoperatsiini, flipiperatsiini) on fenyylipiperatsiinijohdannainen, jolla on mietoja hallusinogeenisiä, euforisoivia ja piristäviä vaikutuksia. Sitä on myyty ainesosana "party pills" -valmisteissa, aluksi Uudessa-Seelannissa ja myöhemmin muissa maissa ympäri maailmaa.
Aine on aktiivinen annoksina 20–150 mg. Suuremmat annokset aiheuttavat erilaisia ​​epätoivottuja haittavaikutuksia, kuten migreenipäänsärkyä, lihaskipuja, ahdistusta, pahoinvointia ja oksentelua.
Farmakologia.
Farmakokinetiikka.
Aineenvaihduntatutkimukset ovat osoittaneet pFPP:n olevan useiden sytokromi P450 -entsyymien estäjä maksassa, mikä voi vaikuttaa sen sivuvaikutusprofiiliin.
Laki.
Suomi.
"para"-fluorifenyylipiperatsiini on luokiteltu valtioneuvoston asetuksessa kuluttajamarkkinoilta kielletyistä psykoaktiivisista aineista.
Uusi-Seelanti.
Bentsyylipiperatsiinin, fenyylipiperatsiinin ja vastaavien aineiden hallussapito, käyttö, myynti, toimittaminen, tuonti, vienti tai valmistus on kielletty. Aine kuuluu huumausainelain luokkaan C.
Guliston (Tadžikistanin kaupunki)

Guliston (, vuoteen 2016 saakka Қайроққум, "Qairoqqum") on kaupunki Suğdin maakunnassa Tadžikistanissa. Se sijaitsee Syrdarjan muodostaman Bahri todžik -tekojärven rannalla 15 kilometriä alueen pääkaupungista Xudžandista itään. Kaupunkialueella oli vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan 49 649 ja varsinaisessa kaupungissa 16 671 asukasta.
Gulistonin kaupunkialueen pinta-ala on 135,26 neliökilometriä. Siihen kuuluvat myös Adrasmonin, Konsoin, Navgarzanin, Sirdarjon, Tšoruqdarronin ja Zarnisorin taajamat, joista osa sijaitsee kaukana Gulistonista (Navgarzaniin on matkaa 230 kilometriä). Asukkaista yli kaksi kolmasosaa on tadžikkeja ja yli neljäsosa uzbekkeja.
Paikkakunta on perustettu Qairoqqumin vesivoimalaitoksen ja tekojärven rakentamisen yhteydessä 1950-luvun alussa. Siitä tuli Qairoqqumin kaupunki vuonna 1963. Vuonna 1985 siellä sattui voimakas maanjäristys, joka vahingoitti valtaosaa asuinrakennuksista.
Gulistanissa toimii ”Kansojen ystävyyden” vesivoimalaitos ja mattotehdas. Adrasmonissa, Konsoissa ja Zarnisorissa on lyijyä, hopeaa, kuparia ja kultaa tuottavat kaivosyritykset, Tšoruqdarronissa metallitehdas ja Sirdarjossa malminetsintälaitos. Lisäksi on muun muassa rakennustarvike- ja elintarviketeollisuutta.
Kaupungissa toimii lääketieteellinen oppilaitos, kulttuurikeskus ja museo. Tekojärven rannalla on parantoloita, hotelleja ja lomakyliä.
Berglind Rós Ágústsdóttir

Berglind Rós Ágústsdóttir (s. 28. heinäkuuta 1995) on islantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän oli pelannut Islannin naisten maajoukkueessa kesäkuuhun 2025 mennessä 19 ottelua ja tehnyt niissä yhden maalin.
Berglind Rós kuului Islannin joukkueeseen EM-kilpailuissa 2025 ja pääsi vaihdosta kentälle viimeisessä alkulohko-ottelussa Norjaa vastaan.
Berglind Rós edustaa seuratasolla kotimaassaan Valuria. Hänen aiempia seurojaan ovat olleet Islannissa UMF Afturelding ja Fylkir, Ruotsissa KIF Örebro vuosina 2021–2022 sekä Espanjassa Sporting de Huelva vuoden 2023 alkupuoliskolla.
Amanda Andradóttir

Amanda Jacobsen Andradóttir (s. 18. joulukuuta 2003 Molde, Norja) on islantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän oli pelannut Islannin naisten maajoukkueessa kesäkuuhun 2025 mennessä 23 ottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia.
Amanda kuului Islannin joukkueeseen EM-kilpailuissa 2022 ja EM-kilpailuissa 2025. Hän pääsi vaihdosta kentälle vuoden 2022 EM-turnauksessa viimeisessä alkulohko-ottelussa Ranskaa vastaan ja vuonna 2025 viimeisessä alkulohko-ottelussa Norjaa vastaan.
Amanda edustaa seuratasolla alankomaalaista FC Twenteä. Hän on aiemmin edustanut Islannissa Valuria, Tanskassa Nordsjællandia, Norjassa Vålerengaa ja Ruotsissa Kristianstadia.