Euroopan unionin avaruusohjelma

Euroopan unionin avaruusohjelma () on vuonna 2021 luotu Euroopan unionin (EU) rahoitusohjelma, jonka toimeenpanoa tukee Euroopan unionin avaruusohjelmavirasto (EUSPA). Se perustuu EU:n avaruusohjelma-asetukseen (EU) 2021/696, ja sen tärkeimpiä osia ovat Galileo-, EGNOS- ja Copernicus-ohjelmat.
Nykyinen avaruusohjelma pohjautuu EU:n ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) ministerineuvostojen yhteiskokouksen vuonna 2007 antamaan julkilausumaan Euroopan avaruuspolitiikasta (), joka oli EU:n ensimmäinen avaruustoimintaa käsittelevä poliittinen ohjelma.
Vuodesta 2011 alkaen EU:n yrityspääosasto (DG ENT) on kokoontunut kilpailukykyneuvoston ohessa myös avaruustoiminnasta vastaavien ministerien neuvostona. Vuonna 2010 EU on ehdottanut muille suurvalloille, muun muassa Yhdysvalloille, Avaruuden toimintasääntöjä (Code of Conduct). 
Taustaa.
Vuoden 2007 julkilausuma.
Toukokuussa 2007 EU:n ja ESA:n yhteinen "Euroopan avaruusneuvosto" () päätti julkilausumasta, jolla linjattiin "Euroopan avaruuspolitiikasta" (). Sen pääkohtia olivat olivat:
Avaruusohjelman tavoitteet.
Yleiset tavoitteet.
Euroopan parlamentin ja neuvoston avaruusohjelma-asetuksessa (EU) 2021/696 määritellään EU:n avaruusohjelman tavoitteet. Yleisiä tavoitteita ovat:
Erityistavoiteet.
Galileo.
Galileo on maailmanlaajuinen, EU:n rakentama ja ainoa siviilihallinnassa oleva satelliittinavigointijärjestelmä (GNSS). Hankkeen tarkoituksena on ollut päästä eroon riippuvuudesta Yhdysvaltain GPS-järjestelmästä satelliittipaikannuksessa.
EGNOS.
EGNOS eli Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä () täydentää satelliittipaikannusta korjaus- ja luotettavuustiedoilla Euroopan alueella. Nykyisin EGNOS kattaa vain GPS-järjestelmän, mutta suunnitelmien mukaan vuodesta 2025 alkaen se tukee myös Galileo-järjestelmää.
Copernicus.
Copernicus-ohjelma tarjoaa avointa kaukokartoitustietoa maapallosta muun muassa Sentinel-satelliittien avulla. Avaruusohjelma-asetuksen mukaan Copernicuksen tavoitteena on myös tukea EU:n ja sen jäsenvaltioiden politiikan "laatimista, toteuttamista ja seurantaa".
Avaruustilannetietoisuus.
EU:n avaruusohjelman tavoitteena on tehostaa avaruusesineiden valvonta- ja seurantajärjestelmän (, SST) valmiuksia avaruusesineiden ja -romun tarkkailuun, seurantaan ja tunnistamiseen. Näin voidaan myös tarjota avaruussääpalveluita sekä verkostoida jäsenvaltioiden valmiuksia maapallon lähelle tulevilla kohteiden (, NEO) tunnistamiseen. 
GOVSATCOM.
GOVSATCOM on satelliittiviestintäpalvelu, jonka tavoitteena on tarjota "luotettavia, turvallisia ja kustannustehokkaita" tietoliikenneyhteyksiä muun muassa EU:n ja sen jäsenvaltioiden viranomaisten ja julkisen vallan käyttöön turvallisuuskriittisissä tehtävissä.
EU:n ja ESA:n avaruusneuvostot.
Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan avaruusjärjestö ESA:n ministerineuvostot muodostivat yhdessä "Euroopan avaruusneuvoston." Sen ensimmäinen kokous pidettiin vuonna 2003, ja sen jälkeen kokouksia järjestettiin likimain vuosittain.
ESA:n edeltäjän ESRO:n aikana järjestöä rahoittaneiden maiden vastaavat ministerit kokoontuivat 1960- ja 1970-luvuilla likimain vuosittain tekemään päätöksiä "European Space Conference" -nimiseen konferenssiin.
Aiheesta muualla.
Avaruusneuvostot
Avaruuspolitiikka