tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Miodrag Nikolić

Miodrag Nikolić (, 22. elokuuta 1938 Belgrad, Jugoslavian kuningaskunta – 17. helmikuuta 2005) oli jugoslavialainen, myöhemmin serbialainen, koripalloilija ja koripallovalmentaja.
Nikolić pelasi Jugoslavian miesten maajoukkueessa 128 ottelua saavuttaen MM-hopeaa Brasiliassa 1963, EM-hopeaa Jugoslaviassa 1961 ja EM-pronssia Puolassa 1963. Hän kuului Jugoslavian kokoonpanoon myös Rooman kesäolympialaisissa 1960 (Jugoslavian sijoitus kuudes), Tokion kesäolympialaisissa 1964 (seitsemäs), Bulgarian EM-kilpailuissa 1957 (kuudes) ja Turkin EM-kilpailuissa 1959 (seitsemäs).
Seuratasolla Nikolić voitti OKK Belgradissa neljä Jugoslavian mestaruutta ja kaksi Jugoslavian cup-mestaruutta. Hän pelasi myös Turkissa voittaen maan mestaruuden ja cup-mestaruuden. Pelaajauransa jälkeen Nikolić työskenteli valmentajana muun muassa kotimaassaan ja Persianlahden valtioiden maajoukkueissa.
Puikkohuulikko

Puikkohuulikko ("Siphonognathus argyrophanes") tai putkisuuhuulikko on levähuulikkoihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Australian rannikolta. 
Koko ja ulkonäkö.
Puikkohuulikko voi suurimmillaan kasvaa 40–45 cm pitkäksi. Kala on ruumiinmuodoltaan erittäin pitkänomainen ja hoikka ja suuosat ovat huomiota herättävän pitkät. Laji muistuttaa ulkonäöltään enemmän kornettikaloja tai trumpettikaloja kuin muita heimonsa lajeja. Lajilla ei ole vatsaeviä, selkä- ja pyrstöevät ovat pitkät ja peräevä lyhyt. Väritykseltään puikkohuulikko on selästään vihreä ja vatsastaan vaalea tai punertava. Kyljen poikki kulkee tumma juova.
Levinneisyys ja elintavat.
Puikkohuulikon levinneisyysalue ulottuu Australian etelärannikolla Perthistä Bassinsalmelle. Se elää alle 40 metrin syvyydessä useimmiten "Posidonia"-suvun meriheinien joukossa. Puikkohuulikon ravintoa ovat selkärangattomia eläimet, joita se pyydystää kasveilta tai pohjasta.
Luettelo Alankomaiden puolueista

Tämä artikkeli on luettelo Alankomaiden puolueista. 
Parlamenttipuolueet.
GroenLinks-PvdA.
Vihreä vasemmisto ja työväenpuolue muodostavat yhteisen vaaliliiton ja parlamenttiryhmän, GroenLinks-PvdA, senaatissa ja edustajainhuoneessa 27. lokakuuta 2023 alkaen. Vaaliliitto osallistui valtakunnallisella tasolla ensimmäistä kertaa parlamenttivaaleihin 22. marraskuuta 2023. Vaaliliiton pääministeriehdokkaana oli Frans Timmermans.
Katalaanikomppania

Katalaanikomppania oli Roger de Florin perustama joukko palkkasotilaita 1300-luvulla. Bysantin valtakunnan keisari Andronikos II oli palkannut heidät omaan palvelukseensa vuonna 1303, mutta johtajansa murhan jälkeen he aloittivat ryöstöretket Bysantissa. Lopulta he valtasivat Ateenan burgundilaisherttuan maat ja johtivat Ateenaa vuoteen 1388 saakka.
Historia.
Katalaanikomppania oli Roger de Florin johtama espanjalainen palkkasotilasryhmä. Bysantin valtakunnan keisari Andronikos II palkkasi heidät armeijaansa vuonna 1303 sotimaan turkkilaisia ja muita vihollisiaan vastaan. Roger de Flor murhattiin vuonna 1305, minkä jälkeen Katalaanikomppania kääntyi entisiä palkkaajiaan vastaan. He asettuivat Kallipolikseen (nyk. Gallipoli) ja järjestivät sieltä ryöstöretkiä lähialueen maaseudulle. Vuonna 1307 he siirtyivät Kallipoliksesta kohti länttä hävittäen Traakiaa ja Makedoniaa. Hyökkäysten kohteeksi joutuivat myös esimerkiksi Athoksen kuuluisat luostarit.
Vuonna 1309 Katalaanikomppania siirtyi edelleen kohti etelää. Etelässä he ottivat vuonna 1311 voiton Ateenan burgundilaisherttuasta ja asettivat itsensä Ateenan johtoon vuoteen 1388 saakka. Tukea haettiin Aragonian kruunun kuningas Fredrik II:lta. Hänen poikiaan asetettiin myöhemmin Ateenan hallitsijoiksi. Ateenan alainen tärkeä kaupan keskus Thíva menetettiin Navarralaiskomppanialle vuonna 1379. Ateena itsessään menetettiin firenzeläiselle Nerio I Acciaiolille vuonna 1388, mikä päätti Katalaanikomppanian vaikutusvallan.
Lion Ferry

Lion Ferry oli ruotsalainen varustamo, joka harjoitti meriliikennettä Itämerellä ja Pohjois-Amerikassa.
Reitit.
Lion Ferry liikennöi kaikkiaan kuutta reittiä toimintansa ajan.
Laivasto.
Varustamo liikennöi monilla eri aluksilla toimintansa aikana.
Turun lääninlasaretti

Turun lääninlasaretti () oli Suomen ensimmäinen sairaala, joka avattiin vuonna 1759 Turussa.
Koko Ruotsin valtakunnan ensimmäinen yleissairaala Tukholman lääninlasaretti avattiin 1752. Vuonna 1756 suomalaiset anoivat valtiopäivillä että Tukholman lääninlasarettia varten Suomessa kootut varat käytettäisiin lasaretin perustamiseen Suomeen. Säädyt suostuivat tähän ja kuningas Aadolf Fredrik hyväksyi sairaalahankkeen joulukuussa 1756. Lääninlasaretin rakentamiseen käytettiin Turun hiippakunnan seurakuntien keräämien varojen lisäksi pelikorttimaksuja ja yksityisiä lahjoituksia. Sairaalarakennuksena toiminut puutalo, jossa oli kuusi sairaansijaa valmistui keväällä 1759 Turkuun nykyisen Eskelinkadun ja Läntisen Rantakadun kulmaukseen. Sairaalan lääkärinä toimi oman toimensa ohella Turun piirilääkäri Johan Haartman, joka hoiti tehtävää vuoteen 1767 saakka. Ensimmäiset potilaat sairaalaan otettiin toukokuun alussa 1759 ja sairaalan viralliset avajaiset olivat 6. kesäkuuta 1759. Sairaalaan ei saanut tuoda potilaiksi yli 50-vuotiaita eikä alle 4-vuotiaita lapsia.
Haartmanin aikaan lääninlasarettiin tuoduista potilaista kuoli 5 prosenttia ja 60 prosenttia tervehtyi. Lääninlasaretti toimi myös Turun akatemian lääkärikoulutuksen opetussairaalana vuoteen 1828 saakka, jolloin akatemia siirtyi Helsinkiin. Haartmanin jälkeen sairaalan lääkärinä oli vuosina 1767–1793 Turun piirilääkäri Johan Gabriel Bergman (1732–1793). Bergmanin aikana sairaalassa hoidettiin vuosittain keskimäärin 126 potilasta, joista 25 prosenttia sairasti jotain sukupuolitautia, tavallisesti kuppaa, ja noin 13 prosenttia silmätauteja.
Vuonna 1784 lääninlasaretti siirrettiin Linnankadun ja Sairashuoneenkadun kulmauksessa sijainneeseen taitekattoiseen hirsirakennukseen, jonka oli suunnitellut Olof Tempelman. Tässä rakennuksessa Turun lääninlasaretti ja myöhemmin Turun lääninsairaala toimi vuoteen 1856 saakka, jolloin sairaala siirretiin Puistokadun varrelle. Täältä sairaala siirtyi 1881 Kiinamyllynkadun varrelle nykyiselle Turun sairaala-alueelle. Turun lääninlasaretti sai vuonna 1784 myös oman ohjesäännön ja kun Turun akatemiaan vuonna 1784 perustettua kirurgian professorin virkaa tuli 1789 hoitamaan Josef Pipping, aateloituna Pippingsköld (1760–1815) parani myös sairaalassa annettu kirurginen hoito.
1800-luvulla lääninlasaretin nimeksi muuttui ensin läänin yleinen sairaala ja myöhemmin Turun lääninsairaala. Turun lääninsairaalasta tuli Turun yliopistollinen keskussairaala vuonna 1958. Lääninlasaretin rakennuksista on nykyisin jäljellä vain sairaalan henkilökunnalle 1830-luvulla rakennettu puinen asuintalo.
Jóhannes úr Kötlum

Jóhannes úr Kötlum, oik. Jóhannes Bjarni Jónasson, käytti myös kirjailijanimeä Anonymus, (4. marraskuuta 1899 Dalir, Islanti – 27. huhtikuuta 1972 Reykjavík, Islanti) oli islantilainen runoilija.
Jóhannes úr Kötlum oli lyyrikko. Hän julkaisi 1926 esikoiskokoelmansa, uusromanttisen "Bí, bí og blaka". Myöhemmin runoissa alkoi näkyä sosialistinen maailmankatsomus, mutta hän kirjoitti myös tunteikasta luonnonrunoa. Hän pitäytyi perinteisissä muodoissa vuoteen 1945, jolloin hän alkoi julkaista kokeellisia runoja nimimerkillä Anonymus. Omalla nimellään hän julkaisi 1955 ensimmäisen modernistisen kokoelman "Sjödærga". Hän kirjoitti runoja myös lapsille sekä myös muutamia romaaneja. Hän oli myös kääntäjä ja käänsi islanniksi muun muassa Agnar Myklen teoksen "Lasso rundt fru Luna" (suom. "Silmukka kuun sirppiin"). Hän myös puolusti julkisesti Mykleä kiistassa teoksesta "Laulu punaisesta rubiinista".
Suomennettu tuotanto.
Jóhannes úr Kötlumin runoja on julkaistu suomeksi antologiassa "Ja tunturin takaa kuulet - Islannin sodanjälkeistä lyriikkaa", suom. ja toim. Maj-Lis Holmberg, Espoo: Weilin+Göös 1977
Antimasque

Antimasque eli antemasque on koomisen tai danse grotesque -tyyppisen teatteritaiteen muoto, jota esitettiin Englannin kuninkaan hovissa naamionäytelmien yhteydessä ennen näytelmien alkua tai näytösten välillä. Ben Jonson tuotti ensimmäisen antimasquen vuonna 1609. Lajityyppi vaikutti farssin ja pantomiimin syntyyn. 
Antimasquen hahmot ovat karkeampia ja ailahtelevampia kuin naamionäytelmien hahmot. Ne edustavat epäjärjestystä ja muodostavat vastakohdan naamionäytelmien hienostuneisuudelle. Hahmoja näyttelivät ammattinäyttelijät.
Björketorpin kivi

Björketorpin kivi on Ronnebyn kunnassa Ruotsin Blekingessä sijaitseva riimukivi. Kivi on yli neljä metriä korkea ja sen vieressä sijaitsee kolmion muodostaen kaksi muuta pystyyn nostettua kiveä, joissa ei kuitenkaan ole riimuja. Björketorpin kiven riimut on ajoitettu 600-luvun jälkipuoliskolle. Vanhin kirjallinen lähde kivistä on vuodelta 1493 Edestadin, Listerbyn ja Hjortsbergan pitäjien rajamerkkinä.
Riimut.
Kivessä on riimuja kahdella sivulla. Etupuolella on pidempi teksti:
HaidR runo runu, falh'k hedra ginnarunaR. Argiu hermalausR, ...
weladauþe, saR þat brytR ('Minä kätkin tänne mahtavien ja voimakkaiden riimujen salaisuuden. Joka tämän muistomerkin särkee, häntä tulee aina kiduttamaan viha. Kavala kuolema on hänet kohtaava.')
Takapuolella on lyhyempi teksti:
Uþarba spa ('Ennustan perikatoa.')
Maatullin ala-aste

Maatullin peruskoulu on koulu Pohjois-Helsingin Tapulikaupungissa. Sen rehtorina toimii Heli Siljama.
Koulun nimeksi tuli Maatullin peruskoulu aikaisemman Maatullin ala-asteen sijaan vuonna 2021 koulun siirtyessä väistötiloihin ja 7. vuosiluokan aloittaessa. Nykyään koulussa opiskelee oppilaita peruskoulun vuosiluokilta 1.-9.
Koulurakennukset.
Maatullin koulun rakennustyöt alkoivat vuonna 1978. Koulun suunnitteli arkkitehti Pekka Kuusisto ja rakennus valmistui vuonna 1981. Se purettiin vuosien 2021–2022 aikana ja uuden koulun rakennustyöt alkoivat huhtikuussa 2022. 
Uuden koulun arkkitehtikilpailun voittivat tanskalaiset Sofia Fors Adolfsson ja Rebecka Blomqvist Petersen. Koulun on tarkoitus olla valmiina käyttöön vuonna 2024. Kustannusarvio on yli 40 miljoonaa euroa.
Terrawise

TerraWise Oy on vuonna 2015 perustettu, suomalainen infrarakentamiseen keskittyvä yritys. Sen omistaa suomalainen pääomasijoitusyhtiö CapMan, joka osti sen Sentica Partnersilta.
Yrityksellä on neljä osaamisalaa: infrarakentaminen, maarakentaminen, viherrakentaminen ja louhintatyöt.
Terrawise on kasvanut yritysostoin. TerraWise konserniin fuusioitiin vuoden 2018 alusta tytäryhtiöt Konevuori Oy, JJ Kaivin ja Kallio Oy, Kanta Kaivu Oy, Vihermali Oy, Ympäristörakennus Saarinen Oy, Kallionporaus Soininen Oy ja Cendigo Oy.
Jóhann Hjálmarsson

Jóhann Hjálmarsson (1939 Reykjavík, Islanti – 2020) oli islantilainen runoilija.
Tuotantonsa alkupuolella hän julkaisi surrealismista vaikutteita saanutta keskeislyriikkaa. Tunnustusta hän sai 1973 ilmestyneellä kokoelmalla "Athvarf í himingeimnum", jossa hän kuvaa Reykjavíkia. 1985 ilmestynyttä kokoelmaa "Ákvörðunarstaður myrkrið" leimaa kuolema ja ahdistus.
Suomennettuja runoja.
Jóhann Hjálmarssonin runoja on julkaistu suomeksi antologiassa "Ja tunturin takaa kuulet -: Islannin sodanjälkeistä lyriikkaa", suom. ja toim. Maj-Lis Holmberg, Espoo: Weilin + Göös 1977
Kura (Parainen)

Kura on saari Paraisilla, entisen Korppoon kunnan alueella. Se sijaitsee Saaristomerellä Varsinais-Suomen maakunnassa noin 41 kilometriä Turusta länteen. Saaren pinta-ala on 24,3 hehtaaria ja sen suurin pituus on 0,9 kilometriä itä–länsi-suunnassa. Se nousee noin 20 metriä merenpinnan yläpuolelle. 
Saari on tunnettu aikaisemmin myös nimellä "Karhere". Nimi saattaa viitata toiseen saareen, joka on sulautunut tähän saareen. Nimivariantteina tunnetaan myös muiden muassa "Kulha" ja "Kurha" ja niiden kirjoituasuja "Kurho, Kurdhå, Kulhå ja Kålhå".
Kura on ollut ulkoveromaa (ruots. "utbyskatt") eli kylästä erillään sijaitseva, usein merkitykseltään vähäpätöinen alue. Kura kuului omaan Karheren rekisterikylään ympäröivien alueiden kuuluessa Åfvensårin (Ahvensaaren) rekisterikylään. 
Ilmasto.
Alueella vallitsee mannerilmasto. Alueen vuotuinen keskilämpötila on 5° C. Lämpimin kuukausi on elokuu, jolloin keskilämpötila on 16° C, ja kylmin on tammikuu, -4° C.
Suomen joukkue jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuissa 2021

Suomen jääkiekkomaajoukkue Latviassa järjestetyissä vuoden 2021 maailmanmestaruuskilpailuissa. 
Suomen joukkue sijoittui toiseksi B-lohkossa.
Suomen joukkue pääsi finaaliin voittaen Saksan semifinaalissa maalein 2-1. 
Suomen joukkue hävisi finaalissa Kanadaa vastaan maalein 2-3. Suomen joukkue sai hopeaa Kanadaa vastaan käydyssä finaalissa.
Georg Johannesen

Georg Johannesen (22. helmikuuta 1931 Bergen, Norja – 24. joulukuuta 2005 Egypti) oli norjalainen kirjailija ja kirjallisuudentutkija.
Johannesen oli vuodesta 1996 Bergenin yliopiston retoriikan professori. Hänen esikoisromaaninsa "Høst i mars" ilmestyi 1957. Hän oli runoilijana yhteiskunnallisesti tiedostava ja osallistui poliittiseen debattiin. Hän sai jumalanpilkkasyytteen komediansa "Kassandra" (1967) vuoksi.
Milana Misicin diskografia

Tämä on Milana Misicin diskografia.
CDS – Kansanpuolue

CDS – Kansanpuolue () on portugalilainen oikeistolainen puolue. Puolue on ideologialtaan konservatiivinen ja kristillinen. Puolue perustettiin 19. heinäkuuta 1974 Neilikkavallankumouksen aikana.
Sarv

Sarv voi viitata seuraaviin henkilöihin tai asioihin:
Henkilöitä
Asioita
Finska Månadsposten

Finska Månadsposten oli vuosina 1892–1908 ilmestynyt Suomen baptistien lehti. Lehti perustettiin yhdysvaltalaisten baptistien tukemana. Lehden julkaiseminen päättyi vuonna 1908, kun "Finska Missionsbladet" korvasi lehden baptistiliikkeen yhteisenä ruotsinkielisenä lehtenä.
Historia.
Tausta.
Baptismi sai 1850-luvulta lähtien kannattajia Ahvenanmaalla ja 1860-luvun lopulla alkoi liikkeen leviäminen ruotsinkieliselle Pohjanmaalle. Alueesta muodostui pysyvästi liikkein tärkein alue Suomessa. Liikkeen kannatus laajeni Etelä- ja Itä-Suomeen myös suomenkielisen väestön keskuuteen. Ruotsin baptistisaarnaajat ja -lehdet antoivat tarpeellista tukea ja ohjausta. Alkuvaiheessa Suomen baptistit kuuluivat Ruotsin Sundsvallin yhteisön lähetys- ja vastuualueeseen. Tämän lisäksi 1880-luvun siirtolaisten yhteydet Yhdysvaltojen baptisteihin antoivat säännöllistä taloudellista tukea.
Lehden perustaminen.
Liikkeen oma äänenkannattaja koettiin tarpeelliseksi baptistiseurakuntien opetuksen yhtenäistämiseksi. Lehti pyrittiin perustamaan organisoitumisen alusta lähtien, mutta taloudelliset syyt estivät hanketta toteutumasta. Yhdysvalloista saadun tuen avulla "Finska Månadsposten" perustettiin syksyllä 1892. Lehden nimi muistuttaa Ruotsin baptistien päälehteä "Vecko-postenia" ja yhdysvaltalaisten siirtolaisbaptistien "Nya Vecko-postenia". Vuonna 1893 lehden painos oli 2 000 kappaletta. Lehden baptistiyhteisöä suurempi levikki selittyi Ruotsista ja Yhdysvalloista saaduilla tukitilauksilla. Vuonna 1899 levikki oli 1 600. Lehti painettiin Vaasassa.
Baptistiliikkeen kielellinen jakautuminen.
1900-luvun alussa Suomen baptistit jakautuivat kahdeksi konferenssiksi. Puhtaasti ruotsinkielinen konferenssi käsitti 2 000 jäsentä ja kaksikielinen Kansalliskonferenssi vajaa tuhat. "Finska Månadsposten" ja suomenkielinen "Totuuden Kaiku" jäivät kaksikielisen Kansalliskonferenssin haltuun. Ruotsinkielinen konferenssi perusti vuonna 1903 "Finska Missionsbladet" -lehden, jolle jatkossa ohjautuivat myös tukitilaukset. "Finska Månadsposten" jatkoi vuoteen 1908 saakka, jolloin tehtiin konferenssien välillä sovinto, jolla "Finska Missionsbladet" otettiin yhteiseksi lehdeksi.
Totuuden Kaiku

Totuuden Kaiku on vuodesta 1896 ilmestynyt Suomen baptistien lehti. Lehti perustettiin yhdysvaltalaisten baptistien tukemana. 
Historia.
Tausta.
Baptismi sai 1850-luvulta lähtien kannattajia Ahvenanmaalla ja 1860-luvun lopulla alkoi liikkeen leviäminen ruotsinkieliselle Pohjanmaalle. Alueesta muodostui pysyvästi liikkeen tärkein alue Suomessa. Liikkeen kannatus laajeni Etelä- ja Itä-Suomeen myös suomenkielisen väestön keskuuteen. Ruotsin baptistisaarnaajat ja -lehdet antoivat tarpeellista tukea ja ohjausta. Alkuvaiheessa Suomen baptistit kuuluivat Ruotsin Sundsvallin yhteisön lähetys- ja vastuualueeseen. Tämän lisäksi 1880-luvun siirtolaisten yhteydet Yhdysvaltojen baptisteihin antoivat säännöllistä taloudellista tukea.
Lehden perustaminen.
Suomenkieliset baptistit saivat tukea lehden perustamiseen suoraan Yhdysvalloista 1890-luvulla. Oma lehti perustettiin vuonna 1896. Lehden nimi oli ranskalaisen baptistilehden "L'Echo de la Véritén" inspiroima. Lehti painettiin "Finska Månadspostenin" tavoin Vaasassa. Lehden painos oli 500 kappaletta ja näytenumeron avulla saatiin 200 tilaajaa. Lehden jatkuvaa julkaisemista pidettiin kuitenkin välttämättömänä suomenkielisten baptistien opetuksen ja ohjauksen takia.
Baptistiliikkeen kielellinen jakautuminen.
Johtajien väliset ristiriidat ja kielikysymys aiheuttivat kymmenvuotisen kriisin baptistiyhteisössä. "Totuuden Kaiun" perustaja Veikko Palomaa erotettiin 1898. Suomenkielinen lehti oli hänen toimitusaikanaan viljellyt suoria yhteyksiä Manner-Euroopan baptisteihin sekä harjoittanut jyrkkää polemiikkia erityisesti valtionkirkkoa vastaan. Lehti menetti nämä erityispiirteensä, kun baptistiyhteisö otti lehden haltuunsa.
1900-luvun alussa Suomen baptistit jakautuivat kahdeksi konferenssiksi. Puhtaasti ruotsinkielinen konferenssi käsitti 2 000 jäsentä ja kaksikielinen Kansalliskonferenssi vajaa tuhat. Ruotsinkielinen "Finska Månadsposten" ja "Totuuden Kaiku" jäivät kaksikielisen konferenssin haltuun. "Totuuden Kaiku" pysyi Kansalliskonferenssin äänenkannattajana.
Ryan Joyce

Ryan Joyce (s. 20. syyskuuta 1985 Newcastle), lempinimeltään ”Relentless”, on englantilainen dartsinpelaaja. Hän on PDC-urallaan edennyt kahdesti major-turnauksen puolivälieriin ja voittanut kaksi Players Championship -turnausta. Joyce on lokakuussa 2023 PDC:n maailmanlistalla sijalla 36.
Ura.
BDO-ura.
Joyce eteni vuoden 2013 Turkish Openissa loppuotteluun, mutta hävisi Martin Phillipsille. Vuonna 2016 hän pääsi finaaliin Isle of Man Openissa, mutta hävisi tällä kertaa Tony O’Shealle. Saman vuoden toukokuussa Joyce sijoittui Denmark Mastersissa toiseksi ja kilpaili BDO:n World Trophy -turnauksessa, jossa hävisi ensimmäisellä kierroksella Jamie Hughesille.
BDO:n MM-kilpailuissa 2017 Joyce voitti ensimmäisellä kierroksella Dennis Nilssonin, kunnes putosi Martin Adamsille. Vuonna 2017 Joyce myös voitti BDO Gold Cupin.
PDC-ura.
Joyce voitti tammikuussa 2018 PDC:n kiertuekortin ja sai siten paikan ammattilaiskiertueella. Helmikuussa hän eteni ensimmäisessä Players Championship -turnauksessaan välieriin, joissa hävisi James Wadelle.
Joyce debytoi PDC:n MM-kilpailuissa vuodenvaihteessa 2018–2019, jolloin hän eteni kahdeksan parhaan joukkoon voittaen muun muassa kahdeksanneksi sijoitetun Simon Whitlockin erin 3–0 ja yhdeksänneksi sijoitetun James Waden erin 4–3. Puolivälierissä hän hävisi 1–5 Michael van Gerwenille, joka voitti lopulta maailmanmestaruuden.
Heinäkuussa 2020 Joyce saavutti ensimmäisen PDC-turnausvoittonsa vuoden kymmenennen Players Championship -kilpailun loppuottelussa Dave Chisnallia vastaan. Saman vuoden World Grand Prixissä Joyce pudotti ensimmäisellä kierroksella toiseksi sijoitetun, silloisen hallitsevan maailmanmestarin Peter Wrightin erin 2–0.
Joyce voitti vuoden 2021 Grand Slam -kilpailuissa oman alkulohkonsa, mutta hävisi ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Rob Crossille 4–10.
Joyce eteni karsintojen kautta vuoden 2022 World Series of Darts Finals -turnaukseen, jossa hän voitti Danny Baggishin sekä ykköseksi sijoitetun Dimitri Van den Berghin kunnes hävisi puolivälierissä Dirk van Duijvenbodelle lukemin 9–10. Vuoden 2023 lokakuussa Joyce saavutti uransa toisen Players Championship -turnausvoiton voittamalla loppuottelussa Gerwyn Pricen. Hän oli aiemmin samana vuonna edennyt kahteen PC-finaaliin, mutta hävinnyt niissä Damon Hetalle ja Gary Andersonille.
Hersin tauti

Hersin tauti on tyypin VI glykogeenin varastoitumissairaus. Se johtuu maksan glykogeenifosforylaasin puutoksesta, joka on seuraus "PYGL"-geenin mutaatiosta. Yleensä taudinkuva on suhteellisen lievä. Ilman hoitoa Hersin tauti aiheuttaa muun muassa hepatomegaliaa, hidastuneen pituuskasvun, ketoottisen hypoglykemian, kohonneita maksan transaminaasiarvoja ja matalia prealbumiiniarvoja.
Hersin taudille erityisen tyypillinen piirre on yön yli paastoamisen jälkeen ilmenevä lievä ketoottinen hypoglykemiatila. Varhaislapsuuden ja lapsuuden aikana tauti saattaa tulla esiin hepatomegaliana, vatsan turvotuksena ja kasvun hitautena. Ilman hyvää hoitoa voivat kehittyä myös osteopenia ja osteoporoosi. Lisäksi murrosikä voi tällöin viivästyä. Fibroosi maksassa on yleinen, mutta kirroosi harvinainen. Myös maksan adenoomat ja maksasolusyöpä ovat Hersin taudissa harvinaisia. Hypotonia ja viivästynyt motoristen taitojen omaksuminen ovat mahdollisia. Lihaskramppeja voi esiintyä etenkin alaraajoissa. Hypertrofinen kardiomyopatia on ollut harvinainen. Sairastuneilla on yleensä normaali älyllinen kehitys. Harvinaisina on kuvattu haastavampia tapauksia, joihin liittyvät vakavat toistuvat hypoglykemiatilat, vaikea hepatomegalia ja aterian jälkeinen hyperlaktatemia.
Hersin taudissa maissitärkkelys ja proteiini parantavat kasvua ja kestävyyttä. Lisäksi ne lievittävät biokemiallisia poikkeavuuksia, kuten hypoglykemiaa ja ketoosia. Pituuskasvu ja luuston mineraalitiheys voivat hoidon myötä normalisoitua. Seurantaa toteutetaan muun muassa maksan ultraäänitutkimuksin. Oireet ja biokemialliset poikkeavuudet voivat vähentyä iän myötä, ja monet aikuiset ovatkin oireettomia. Hersin taudilla on autosomaalinen, peittyvä periytymistapa. Hersin taudin kuvasi ensimmäisenä Henri G. Hers vuonna 1959. Sen esiintyvyydeksi vastasyntyneillä on arvioitu 1/65 000 – 1/85 000, mutta monet jäävät diagnosoimatta. Suurempaa esiintyvyyttä on havaittu Skotlannissa ja Pohjois-Afrikassa. Mennoniittojen keskuudessa on todettu perustajavaikutuksen johdosta niinnkin korkea esiintyvyys kuin 1/1 000.
Monte Rite

Monte Rite on Bellunon maakunnassa Venetossa Italiassa sijaitseva 2 183 metriä korkea vuori.
Historia.
1900-luvun sodissa Monte Rite nähtiin hyvänä puolustuspaikkana Itävalta-Unkarin keisaria Frans Joosefia vastaan. Lopulta huipulle rakennettiin linnoitus 1912–1914. Ensimmäisen maailmansodan aikana linnoitus kesti hyvin ja kesti molempien armeijoiden yrityksiä kaataa se. Myöhemmin se tarjosi suojaa partisaaneille ja toimi toisen maailmansodan jälkeen kylän asukkaiden varastona. Vuonna 1998 Reinhold Messner löysi Monte Riten. Linnoituksesta muokattiin museo vuonna 2002 YK:n kansainvälisenä vuoristovuotena.
Vyšehradin hautausmaa

Vyšehradin hautausmaa (tšek. "Vyšehradský hřbitov") on Vyšehradin alueelle Prahassa Tšekissä vuonna 1869 perustettu hautausmaa, johon on haudattu monia kuuluisia säveltäjiä, taiteilijoita, kuvanveistäjiä, kirjailijoita, kemistejä ja poliitikkoja. Hautausmaan itäpäässä sijaitsee Slavínin-hauta, jonne haudataan Tšekin kuuluisimpia henkilöitä. Hautausmaan pinta-ala on 0,81 hehtaaria.
Einar Løchen

Einar Løchen (2. marraskuuta 1850 Vang – 27. marraskuuta 1908) oli norjalainen juristi ja Venstren poliitikko. Hän toimi Norjan oikeusministerinä vuosina 1899–1900 ja johti Norjan korkeinta oikeutta 1900–1908.
Ewo

Ewo on Kongon tasavallassa sijaitseva kylä, joka toimii Cuvette Ouestin maakunnan hallinnollisena keskuksena. Siellä asui 9062 asukasta vuonna 2012. Kaupungissa sijaitsee myös Ewon lentoasema.
Historia.
Lähihistoria.
Vuonna 2012 Ewo valittiin Kongon tasavallan 51. itsenäisyyspäivän juhlapaikaksi. Hallinto hyödynsi tapahtumaa alueen kehittämiseen. Juhlan yhteydessä alueella otettiin käyttöön uusi lentokenttä, rakennettiin uusia teitä ja asuinrakennuksia ja sähköistettiin osa kaupungista. 
Joulukuussa 2017 Ewoon iski pyörremyrsky, joka aiheutti mittavia tuhoja ja jonka takia monet perheet menettivät kotinsa. 
Nähtävyydet.
Ewo on tunnettu Stade d'Ewon stadionista.
Christiansonin oireyhtymä

Christiansonin oireyhtymä on X-kromosomin SLC9A6-geenin mutaatiosta johtuva harvinainen oireyhtymä, joka aiheuttaa muun muassa kehitysvammaisuutta. X-kromosomaalisen periytymistavan takia oireyhtymä ilmenee lähinnä miespuolisilla. Naispuoliset voivat olla oireettomia tai vähäoireisia aiheuttajamutaation kantajia. Naispuolilla on harvinaisissa tapauksissa todettu lievä kehitysvamma, mutta miespuolisilla kehitysvammaisuuden aste on vaihdellut keskivaikeasta syvään.
Christiansonin oireyhtymälle tyypillisiä ulkonäköpiirteitä ovat mikrokefalia, korostunut nenä ja usein avoimena oleva suu, josta kuolaneritys on runsasta. Pää on paitsi pieni, myös tyypillisesti pitkä ja kapeanomainen. Pään ja aivojen koko jääkin jälkeen normaalijakaumasta myös lapsen kasvaessa. Epilepsiakohtauksia ilmenee usein 1–3 ikävuodesta alkaen. Myös hypotonia ja vaikeat kehitysviiveet kuuluvat oirekuvaan. Kävelytaidon saavuttaminen on mahdollista, mutta puhumaan oppiminen harvinaista. Christiansonin oireyhtymään liittyy opittujen taitojen taantuminen, joten mahdolliset opitut sanat ja kävelytaito usein häviävät oireiston edetessä. Ataksia ja dystonia ovat tyypillisiä. Käsien ja jalkojen liikkeet ovat poikkeavia sekä koordinaatio- ja tasapainopulmat tyypillisiä. Myös imemis- ja nielemisvaikeudet ovat yleisiä. Epilepsia usein pahenee ennen kuin yleensä viidentoista kuukauden ja 16 ikävuoden väliin ajoittuva kehityksen taantuminen ilmenee. Christiansonin oireyhtymään liittyy usein autistisia piirteitä ja yliaktiivisuutta. Hypotonian, nielemisvaikeuksien ja motorisen yliaktiivisuuden seurauksena kehittyy usein kakeksia. Christiansonin oireyhtymää sairastavat usein hymyilevät ja naurahtelevat ilman selkeää aihetta. Tässä mielessä Christiansonin oireyhtymä muistuttaa Angelmanin oireyhtymää. Muita Christiansonin oireyhtymän yhteydessä kuvattuja piirteitä ovat olleet korottunut kipukynnys, ummetus, refluksitauti ja poikkeavat silmänliikkeet.
Christiansonin oireyhtymän esiintyvyydestä ei ole tarkkaa tietoa, mutta sen on vaihtelevasti arvioitu sijoittuvan 1/16 000:n – 1/100 000:n väliin. Oireisto saattaa siis kuulua yleisimpiin X-kytkeytyneisiin kehitysvammoihin. Christiansonin oireyhtymän diagnoosi varmistetaan perimän tutkimuksella. Tutkimuksissa on todettavissa poikkeava aivosähkökäyrä. Muita tyypillisiä löydöksiä ovat neljännen aivokammion laajentuma, aivosiltakulman ("angulus pontocerebellaris") laajentuma, suurentunut aivo-selkäydinnesteontelo pikkuaivojen yläpuolella, pikkuaivojen ja aivosillan vajaakasvu sekä ohentunut aivokurkiainen. Tyvitumakkeissa voidaan todeta kasvaneet glutamaatti-/glutamiinipitoisuudet. Christiansonin oireyhtymän mahdollisia erotusdiagnooseja ovat Angelmanin oireyhtymä ja spinoserebellaarinen ataksia (tyyppi 29). Christiansonin oireyhtymän hoito on oireenmukainen. A. L. Christianson kuvasi oireiston ensimmäisenä vuonna 1999, ja oireyhtymä yhdistettiin aiheuttajamutaatioonsa vuonna 2008.
Norjan korkein oikeus

Norjan korkein oikeus (kirjanorjaksi "Høyesterett", uusnorjaksi "Høgsterett", pohjoissaameksi "Alimusriekti") on Norjan ylin oikeusaste, joka on toiminut vuodesta 1814. Siihen kuuluu 19 tuomaria sekä johtajana toimiva justitiaari. Yleensä yhtä asiaa käsittelemässä on viisi tuomaria, poikkeustapauksissa enemmistö eli yksitoista. Myös täysistunto on mahdollinen. Korkeinta oikeutta alemmat oikeustasot Norjassa ovat käräjäoikeudet ja laamanninoikeudet. Korkein oikeus antaa vuosittain noin sata tuomiota.
Barbenheimer

Barbenheimer on internet-ilmiö, joka alkoi levitä sosiaalisessa mediassa ennen kuin kaksi menestyselokuvaa, "Barbie" ja "Oppenheimer", julkaistiin samanaikaisesti Yhdysvalloissa ja useissa muissa maissa 21. heinäkuuta 2023. Sana ”Barbenheimer” on kontaminaatio elokuvien nimistä. 
Elokuvat ovat kuin toistensa ”äärimmäiset vastakohdat”, sillä Greta Gerwigin Barbie-muotinukesta kertova satiirinen fantasia- ja komediaelokuva "Barbie" ja Christopher Nolanin Manhattan-projektia johtaneen fyysikko Robert Oppenheimerin elämästä kertova elämäkerrallinen trilleri "Oppenheimer" ovat teemoiltaan hyvin erilaisia.
Vastaanotto.
Lipputulot.
Molemmat elokuvat saivat laajaa suosiota ja ylittivät lipputulojen odotukset. Esimerkiksi Finnkinolle elokuvien yhtäaikainen julkaisu oli suuri menestys. Useat näytökset oli myyty loppuun huolimatta siitä, että elokuville oli varattu paljon elokuvasaleja. Variety kutsuikin ilmiötä ”vuoden elokuvatapahtumaksi”.
Owando

Owando on kaupunki Kongon tasavallassa Kouyou-joen varrella. Se on Cuvetten maakunnan pääkaupunki ja hallinnollinen keskus. Kaupungissa asui 23952 ihmistä vuonna 2011.
Owandon päätoimialat ovat maatalous, kalastus ja metsätalous.
Petra Müller

Petra Schersing (o.s. Müller, s. 18. heinäkuuta 1965 Quedlinburg, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen pikajuoksija, joka aktiiviurallaan edusti DDR:ää. Hän on 400 metrin juoksun ja 4 × 400 metrin viestin olympia-, MM- ja EM-mitalisti. Hän edusti SV Halle -seuraa.
Müller voitti alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 400 metrillä ajalla 51,79 ja 4 × 400 metrin viestissä Schwechatissa 1983. Hän saavutti Madridin sisäratojen EM-kilpailuissa 1986 pronssia 400 metrillä ajalla 51,59. Saman vuoden Stuttgartin EM-kilpailuissa hän sai pronssia 400 metrillä ajalla 49,88 ja juoksi kolmannen osuuden kultaa voittaneessa DDR:n 4 × 400 metrin viestijoukkueessa.
Müller karsiutui 400 metrin välierissä Indianapolisin sisäratojen MM-kilpailuissa 1987. Hän voitti samana vuonna 400 metriä Euroopan cupin A-finaalissa. Rooman MM-kilpailuissa hän saavutti 400 metrillä hopeaa ajalla 49,94 ja juoksi kolmannen osuuden DDR:n kultajoukkueessa 4 × 400 metrin viestissä.
Müller voitti 400 metrin sisäratojen Euroopan-mestaruuden Budapestissa 1988 halliennätyksellään 50,28. Ulkorataennätyksensä 49,30 hän juoksi Jenassa saman vuoden kesäkuussa. Soulin olympialaisissa hän saavutti 400 metrillä hopeaa ajalla 49,45 ja juoksi ankkuriosuuden Itä-Saksan saavuttaessa pronssia 4 × 400 metrin viestissä. Splitin EM-kilpailuissa 1990 hän saavutti 400 metrillä hopeaa ajalla 50,51 ja juoksi kolmannnen osuuden DDR:n kultajoukkueessa 4 × 400 metrin viestissä.
Müller voitti DDR:n mestaruuden neljä kertaa ulkoradoilla ja kaksi kertaa hallissa.
Petra Müller opiskeli kasvinjalostusta ja työskenteli Saksojen yhdistymisen jälkeen fysioterapeuttina. Hän avioitui aktiiviuransa aikana pikajuoksija Mathias Schersingin kanssa.
Snyder–Robinsonin oireyhtymä

Snyder–Robinsonin oireyhtymä on X-kytkeytynyt kehitysvammaoireisto, jonka piirteisiin kuuluvat kehitysvamman lisäksi muiden muassa lihas- ja luustomuutokset. Oireyhtymän taustalla on spermiinisyntaasia tuottavan "SMS"-geenin mutaatio, jonka seurauksena spermiinisyntaasin toiminta heikkenee. Koska Snyder–Robinsonin oireyhtymällä on peittyvä X-kromosomaalinen periytymistapa, sitä ilmenee lähinnä miespuolisilla. Oirekuvassa on yksilöllistä vaihtelua.
Snyder–Robinsonin oireyhtymästä kärsivillä on havaittavissa alentunut lihasmassa ja astenia jo ensimmäisen elinvuoden aikana. Pituus jää perheenjäseniin nähden lyhyeksi. Potilailla on poikkeavia kasvonpiirteitä, kuten kasvojen pitkänomaisuus ja epäsymmetrisyys sekä ylähuuleen verrattuna suuri alahuuli. Suulakihalkio todetaan useimmilla sairastuneilla. Lisäksi on kuvattu pitkäsormisuutta ja -varpaisuutta. Snyder–Robinsonin oireyhtymästä kärsivien psykomotorinen kehitys on viivästynyttä, mutta kehitysviiveen vaikeusaste vaihtelee. Jos kävely opitaan, kävelytyyli voi jäädä epävakaaksi. Jotkut potilaista eivät opi lainkaan puhumaan, toiset oppivat sen myöhään. Tuotetussa puheessa esiintyy usein dysartriaa. Oireyhtymään kuuluva kehitysvammaisuus on yleensä vaikeusasteeltaan keskivaikeaa tai vaikeaa.
Snyder–Robinsonin oireyhtymän tuki- ja liikuntaelimistön ongelmiin kuuluvat usein kyfoskolioosi, niveljäykkyys, lihaskontraktuurat ja varhain kehittyvä osteoporoosi. On kuvattu tapauksia, joissa Snyder–Robinsonin oireyhtymän yhteydessä esiintyy epilepsia tai munuaisten ja sukupuolielinten poikkeavuuksia. Oireyhtymän esiintyvyydestä ei ole tietoa, mutta sitä pidetään erittäin harvinaisena. Useimmat tapauskuvaukset ovat Pohjois- ja Etelä-Amerikasta. Oireyhtymää kuitenkin esiintyy myös Euroopassa. Hoito on oireenmukainen. Snyder–Robinsonin oireyhtymän kuvasivat ensimmäisinä Snyder ja Robinson vuonna 1969.
Särki-kämä

Särki-kämä tai Särkikämä on Rovaniemen kunnassa sijaitseva järvi, jonka päävesistö on Simojoki. Särki-kämän pinta-ala on 283,11 hehtaaria.
Historia.
Vuonna 1846 rivisotilas Thomas Olofinpoika Ruonakoski (e. Niemelä) muutti Simojokivarresta Särki-kämäjärven rannalle, nykyiseen Autioniemeen, uudistilalle perheensä kanssa. Seutu oli sitä ennen ollut täysin asuttamatonta. Tila Särki-kämällä periytyi 1850-luvun alkupuolella Ruonakosken vanhemmalle pojalle, Anders Jakob Kämälle (e. Ruonakoski), ja nuorempi poika, Johan Henrik Ruonakoski, asui tilalla perheineen mäkitupalaisena 1880-luvulle. Tilan perineiden Ruonakoski-sukunimi sekä itse tilan nimi muuttuu Kämäksi 1800-luvun loppupuolella Särki-kämän mukaan.
Suonna Kononen

Suonna Kononen (s. 1971 Trollhättan, Ruotsi) on suomalainen toimittaja, muusikko ja kirjailija.
Toimittajana Kononen on kirjoittanut muun muassa "Karjalaiseen" vuodesta 1998. Pohjois-Karjalan journalistiyhdistys palkitsi hänet vuonna 2013, hän sai myös Pohjois-Karjalan taidepalkinnon 2022. Vuonna 2020 hän toimi Finlandia-palkinnon esiraadissa.
Hän on toiminut muusikkona yhtyeissä Tuhatkauno, Folkswagen ja Huojuva lato.
Karl Lärka

Karl Johan Lärka (24. heinäkuuta 1892 Sollerö – 2. kesäkuuta 1981 Mora) oli ruotsalainen maanviljelijä ja valokuvaaja, joka ikuisti luontoa ja ihmisiä 1910– ja 1920–luvun Taalainmaalla. Hän tallensi paikallista kulttuuria myös muun muassa haastattelemalla vanhuksia ja keräämällä esineitä.
Claes–Jensenin oireyhtymä

Claes–Jensenin oireyhtymä eli KDM5C-kytkeytynyt kehitysvammaoireyhtymä on X-kytkeytynyt kehitysvammaoireisto, joka johtuu KDM5C-geenin mutaatiosta. X-kromosomaalisen periytymistavan johdosta oireyhtymä aiheuttaa kehitysvammaisuutta lähinnä miespuolisilla. Oirekuva on myös heillä tyypillisesti vaikeampi kuin naispuolisilla. Naispuolisilla geenivirheen kantajilla saattaa olla normaalit kognitiiviset kyvyt tai jonkinasteisia oppimisvaikeuksia.
Vastasyntyneillä esiintyy Claes–Jensenin oireyhtymässä hypotoniaa. He myös ovat kooltaan tavallista pienempiä, ja pituuskasvu pysyy heikentyneenä. Hypotonia heikentää motorista kehitystä ja syömistä, mutta syömisvaikeudet usein helpottuvat lapsen varttuessa. Hypotonia alkaa vähitellen muuttua spastisuudeksi; vaikka lihasjänteyden kasvu aluksi voi helpottaa motoristen taitojen omaksumista, sen kohoaminen voi sittemmin alkaa estää kävelemistä. Spastisuus on selkeintä juuri jaloissa. Claes–Jensenin oireyhtymästä kärsivillä esiintyy myös hienomotoriikan heikkoutta ja puheen kehitysviiveitä. Osa potilaista omaksuu vain joitain sanoja. Puheen ymmärrys kehittyy monissa tapauksissa paremmaksi kuin puheentuotto. Lähes kaikilla miespuolisilla potilailla on todettu oppimisvaikeuksia tai kehitysvammaisuus, jonka vaikeusaste vaihtelee. Claes–Jensenin oireyhtymälle tyypillisiin ulkonäköpiirteisiin ovat kuuluneet kapea otsa, lyhyet kulmakarvat, suuret korvat ja ohut ylähuuli. Yläleukaluussa esiintyy vajaakehittyneisyyttä. Ylä- ja alaleuka voivatkin olla pienet. Lisäksi ovat esiintyneet pälvikalju ja korkea suulaki. Purentavirheitä saattaa liittyä oireyhtymään usein. Oireyhtymän yhteydessä on kuvattu myös kampurajalkaisuutta.
Claes–Jensenin oireyhtymään on joskus liittynyt epilepsiaa. Keskushermoston toimintahäiriö saattaa heikentää näköaistia. Silmät saattavat sijaita poikkeuksellisen syvällä päässä ja karsastaa. Pojilla sukupuolielimet voivat olla tavallista pienemmät ja kivekset laskeutumattomat. Käytöksen erityispiirteistä on kuvattu autismin kirjon häiriölle tyypillistä oireilua, tunnesäätelyn ongelmia, aggressiivisuustaipumusta, levottomuutta, ahdistuneisuutta ja ADHD. Erilaisia univaikeuksia voi myös kuulua oirekuvaan. Muihin Claes–Jensenin oireyhtymän piirteisiin ovat kuuluneet ummetus ja infektioalttius.
Claes–Jensenin oireyhtymän on arvioitu kattavan 2,8–3,3 % kaikista X-kytkeytyneistä kehitysvammaoireyhtymistä. Osalla potilaista oireyhtymä johtuu sporadisesta uudesta mutaatiosta. Diagnoosi voidaan asettaa kliinisen kuvan ja geenitestin pohjalta. Parannuskeinoa ei ole vaan hoito on oireenmukainen. Elinajanodote on monilla normaali, mutta jos epilepsia on vaikeahoitoinen, elinajanodote voi lyhentyä. Ensimmäisinä Claes–Jensenin oireyhtymän kuvasivat Stephan Claes vuonna 2000 ja Lars Riff Jensen 2005.
Sally Bauer

Sally Viola Bauer (29. heinäkuuta 1908 Halmstad – 15. kesäkuuta 2001 Lund) oli ruotsalainen uimari ja uimaopettaja. Hänestä tuli vuonna 1939 ensimmäinen Englannin kanaalin yli uinut pohjoismaalainen. Bauer ui myös Juutinrauman, Kattegatin ja Ahvenanmeren yli. Bauer teki 17 henkilökohtaista Ruotsin ennätystä ja saavutti kolme Ruotsin mestaruutta.
Toril Marie Øie

Toril Marie Øie (s. 17. heinäkuuta 1960 Oslo) on norjalainen juristi ja tuomari, joka on vuodesta 2016 toiminut Norjan korkeimman oikeuden justitiaarina eli puheenjohtajana. Hän on ollut korkeimman oikeuden tuomari vuodesta 2004.
Solli plass

Solli plass on Oslon keskustassa Frognerin kaupunginosassa sijaitseva aukio. Sillä yhdistyvät Drammensveien, Observatoriegata, Bygdøy allé, Frognerveien, Henrik Ibsens gate ja Sommerrogata. Paikalla on aiemmin ollut Solli-niminen kartano. Kansan suussa aukiota kutsutaan myös nimellä "Lapsetorvet", joka oli myös sen virallinen nimi vuosina 1985–2004.
Kirsten Emmelmann

Kirsten Emmelmann (o.s. Siemon, s. 19. huhtikuuta 1961 Warnemünde, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen pikajuoksija, joka aktiiviurallaan edusti DDR:ää. Hän saavutti arvokilpailumitaleja 200 ja 400 metrin juoksuissa sekä 4 × 400 metrin viestissä. Hänen edustamiaan seuroja olivat SC Empor Rostock ja SC Magdeburg. Hän on pituudeltaan 173 cm..
Emmelmann saavutti Bydgoszczin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1979 kultaa 4 × 100 metrin viestissä ja hopeaa 100 metrillä ajalla 11,57 sekä sijoittui viidenneksi 200 metrillä. Hän juoksi avausosuuden Itä-Saksan 4 × 400 metrin viestijoukkueessa, joka voitti Euroopan-mestaruuden Ateenassa 1982 maailmanennätysajalla 3.19,05. Hän saavutti sisäratojen EM-kilpailuissa hopeaa 400 metrillä Budapestissa 1983 ajalla 51,70 ja 200 metrillä Pireuksessa 1985 ajalla 23,06 sekä pronssia 200 metrillä Madridissa 1986 ajalla 23,28.
Emmelmann juoksi avausosuuden DDR:n joukkueessa, joka voitti 4 × 400 metrin viestin Euroopan-mestaruuden Stuttgartissa 1986 kisaennätyksellä 3.16,87. 400 metrillä hän sijoittui neljänneksi. Hän voitti 200 metrin sisäratojen Euroopan-mestaruuden Liévinissä 1987 ajalla 23,10. Saman vuoden Rooman MM-kilpailuissa hän saavutti pronssia 400 metrillä ajalla 50,20 ja juoksi toisen osuuden Itä-Saksan kultajoukkueessa 4 × 400 metrin viestissä. Soulin olympialaisissa 1988 hän juoksi niin ikään toisen osuuden DDR:n saavuttaessa "pitkässä viestissä" pronssia. 400 metrillä hän karsiutui välierissä.
Emmelmaan juoksi 400 metrin ennätyksensä 50,07 Berliinissä 23. elokuuta 1985. Hallissa hän juoksi matkan parhaimmillaan aikaan 51,62 Budapestissa helmikuussa 1983. 100 metrin ennätyksensä 11,23 hän juoksi Dresdenissä heinäkuussa 1982 ja 200 metrin ennätyksensä 22,50 Jenassa elokuussa 1981. Hän voitti kaikkiaan viisi Itä-saksan-mestaruutta.
Kirsten Siemon avioitui 100 metrin Euroopan-mestarin Frank Emmelmannin kanssa vuonna 1984 ja työskenteli myöhemmin urheilutarvikemyyjänä.
Eero Hirvinen

Eero Matias Hirvinen (s. 4. tammikuuta 2001 Kankaanpää) on suomalainen aitajuoksija. Hän edustaa Kankaanpään seudun Leiskua ja hänen valmentajanaan on vuodesta 2023 toiminut Antti Mero jr. Aiemmin häntä valmensi Matti Kero.
Kalevan kisoista Hirvinen on saavuttanut 110 metrin aidoissa pronssia vuonna 2022. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän on saanut 200 ja 400 metrillä pronssia 2025. Hän on edustanut Suomea alle 20-vuotiaiden EM-kisoissa vuonna 2019. Hirvinen osallistui kisoissa 200 metrin juoksuun, jossa selvisi välieriin. Ennätyksikseen hän on juossut 100 metrillä ajan 10,41 (2025), 200 metrillä ulkoradoilla ajan 21,31 (2025) ja hallissa ajan 21,54 (2020), 60 metrin aidoissa ajan 8,13 (2022), 110 metrin aidoissa ajan 14,50 (2024) sekä 400 metrin aitajuoksussa ajan 51,76 (2025).
Tiktok Music

Tiktok Music on vuonna 2023 ByteDancen kehittämä ja julkaisema musiikkipalvelu. Siinä on esimerkiksi Spotifysta tuttuja piirteitä. Se on rajatussa testikäytössä Indonesiassa ja Brasiliassa. Sovellus on maksullinen, mutta uudet käyttäjät voivat kokeilla sovellusta kuukauden ilmaiseksi. Toistaiseksi ei ole kuitenkaan tietoa milloin sovelluksen julkaisua laajennetaan.
Toimintaperiaate.
Tiktok Musicin käyttäjät voivat kuunnella suosittua musiikkia tai vaihtoehtoisesti itse etsiä kappaleita. Sovelluksessa on myös teksti- ja sanoitushaku, jolla käyttäjät voivat löytää tuttuja kappaleita. Sovelluksessa on myös toiminto, joka tunnistaa taustalla soivan musiikin. Mahdollista kiinnostavaa kuunneltavaa palvelu ehdottaa taustalla soivan musiikin tunnistuksen avulla. Se tarjoaa ystävien kanssa jaettavia soittolistoja. Sovelluksessa on myös sosiaalinen ulottuvuus, joka mahdollistaa suosikkikappaleiden kommentoinnin sekä kuunteluseuran löytämisen.
Jaakko Linnus

Jaakko Matias Linnus (s. 7. maaliskuuta 2003 Tampere) on suomalainen pikajuoksija, joka kilpailee myös aitajuoksussa. Hän edustaa Tampereen Pyrintöä ja hänen valmentajanaan toimii Juha Lehto.
Kalevan kisoista Linnus on saavuttanut 400 metrin aidoissa hopeaa vuonna 2022 sekä pronssia vuosina 2023 ja 2024. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän saavutti viestissä kultaa 2024 ja pronssia 2025. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän sai 4 × 100 metrin viestissä pronssia 2024. Lisäksi Linnus on saavuttanut 23 mitalia nuorten SM-kilpailuissa. Aikuisten maaottelussa hän kilpaili ensimmäisen kerran vuonna 2022. Parhaimmillaan hän on sijoittunut maaottelussa toiseksi Suomi–Ruotsi-maaottelun 400 metrin aitajuoksussa 2024.
Linnus edusti Suomea alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa vuonna 2023. Hän osallistui kisoissa 400 metrin aitajuoksuun, jossa selvisi välieriin. Hän paransi ennätystään sekä alkuerissä että välierissä. Linnus oli mukana myös alkuerissä juosseessa Suomen 4 x 400 metrin viestijoukkueessa.
Ennätyksikseen Linnus on juossut 100 metrillä ajan 10,92 (2024), 200 metrillä ulkoradoilla ajan 21,55 (2023) ja hallissa ylipitkällä radalla ajan 21,92 (2025), 400 metrillä ulkona ajan 47,54 (2024) ja hallissa ylipitkällä radalla 48,46 (2024), 60 metrin aidoissa 19-vuotiaiden aitakorkeudella ajan 8,44 (2022), 110 metrin aidoissa 19-vuotiaiden aidoilla ajan 15,23 (2021) sekä 400 metrin aidoissa ajan 51,00 (2024).
Blashemia

Blashemia oli vuosina 1989–1994 toiminut tamperelainen indie-metalliyhtye.
Yhtyeen jäsenistä myöhemmällä iällä tunnetuksi tuli nykyinen eduskunnan puhemies Jussi Halla-aho.
Vaikka Blashemia on virallisesti hajonnut, Halla-aho julkaisi Blashemian nimissä musiikkivideon viimeksi vuonna 2022.
Louhikkokerttu

Louhikkokerttu ("Achaetops pycnopygius") on afrikantöpökerttusiin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan eteläisen Afrikan länsiosissa.
Koko ja ulkonäkö.
Louhikkokerttu kasvaa 17–20 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää, selkä ja siivet ovat ruskean ja mustan raidoittamat. Rinta on valkoinen mustin pilkuin. Louhikkokertun vatsa ja alaperä ovat punaruskeat.
Levinneisyys ja elintavat.
Louhikkokerttua tavataan Angolasta ja Namibiasta. Lajin elinympäristöä ovat kallioiset ruohikkoa ja pensaikkoa kasvavat alueet. Lintu liikkuu yksin tai pareittain, ja sen ravintoa ovat hyönteiset. Louhikkokerttu rakentaa kuppimaisen pesän ruohomättääseen, ja naaras munii kaksi tai kolme munaa.
Dagmar Neubauer

Dagmar Neubauer (o.s. Rübsam, s. 3. kesäkuuta 1962 Suhl, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen pikajuoksija, joka aktiiviurallaan edusti DDR:ää. Hän saavutti arvokilpailumitaleja 400 metrin juoksuissa ja 4 × 400 metrin viestissä. Hän edusti SC Turbine Erfurt -seuraa. Hän on pituudeltaan 170 cm.
Neubauer voitti Bydgoszczin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1979 kultaa 400 metrillä ajalla 51,55 ja 4 × 400 metrin viestissä. Hän saavutti Milanon sisäratojen EM-kilpailuissa 1982 hopeaa 400 metrillä ajalla 51,18. Saman vuoden Ateenan EM-kilpailuissa hän oli 400 metrillä kuudes ja juoksi 4 × 400 metrin viestissä kolmannen osuuden Itä-Saksan joukkueessa, joka voitti kultaa maailmanennätysajalla 3.19,05. 
Neubauer juoksi ankkuriosuuden DDR:n voittaessa 4 × 400 metrin maailmanmestaruuden Helsingissä 1983. Samojen kisojen 400 metrillä hän sijoittui seitsemänneksi. Hän saavutti Pireuksen sisäratojen EM-kilpailuissa 1985 hopeaa 400 metrillä ajalla 51,40. Hän juoksi avausosuuden maailmanmestaruuden voittaneessa Itä-Saksan "pitkän viestin" joukkueessa Rooman MM-kilpailuissa 1987. Samojen kisojen 400 metrillä hän karsiutui välierissä. 
Neubauer saavutti Budapestin EM-hallikilpailuissa 1988 pronssia 400 metrillä ajalla 51,57. Soulin olympialaisissa 1988 hän juoksi avausosuuden Itä-Saksan pronssijoukkueessa 4 × 400 metrin viestissä. 400 metrillä hän karsiutui välierisssä. 
Neubauer voitti neljä DDR:n mestaruutta ulkoradoilla ja kaksi sisäradoilla. Hän juoksi 200 metrin ennätyksensä 22,87 Prahassa elokuussa 1984. 400 metriä hän juoksi parhaimmillaan aikaan 49,58 Erfurtissa heinäkuussa 1984 ja sisäradoilla 50,40 Wienissä saman vuoden helmikuussa. 
Neubauer oli yksi urheilijoista, joiden nimi mainittiin Saksojen yhdistymisen jälkeen julki tulleissa Saksan demokraattisen tasavallan dopinginkäyttöä koskeneissa asiakirjoissa.
Cornelia Ullrich

Cornelia Ullrich (o.s. Feuerbach, s. 26. huhtikuuta 1963) on saksalainen yleisurheilija, joka aktiiviurallaan edusti Saksan demokraattista tasavaltaa. Hän on 4 × 400 metrin viestin maailmanmestari sekä 400 metrin aitajuoksun EM- ja MM-mitalist.
Ullrich kuului Itä-Saksan joukkueeseen, joka voitti 4 × 400 metrin viestin alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Potsdamissa 1981. Hän saavutti Stuttgartin EM-kilpailuissa 1986 pronssia 400 metrin aitajuoksussa ajalla 54,13. Hän oli samassa lajissa kolmas myös Rooman MM-kilpailuissa 1987 ajalla 54,31. Hän juoksi samoissa kilpailuissa alkuerissä 4 × 400 metrin viestissä, jonka loppukilpailussa DDR voitti toisella kokoonpanolla kultaa.
Ullrich juoksi 100 metrin aitajuoksussa ennätyksensä 12,86 Leipzigissa heinäkuussa 1983 ja 400 metrin aitajuoksuennätyksensä 53,58 Potsdamissa elokuussa 1987.
Maksimilianin tieteen ja taiteen ritarikunta

Maksimilianin tieteen ja taiteen ritarikunta () on baijerilainen ritarikunta. Se perustettiin 28. marraskuuta 1853 Baijerin kuninkaan Maksimilian II:n käskystä. Nimensä mukaisesti sitä myönnettiin tunnustuksena poikkeuksellisista ansioista tieteen tai taiteen saralla. Ritarikunta lakkautettiin vuonna 1932, mutta perustettiin uudelleen vuonna 1980. Nykyään kunnianosoitusta jakaa Baijerin ministeripresidentti.
Kunnianosoitusta jaetaan kerran kahdessa vuodessa, eikä ritarikunnassa saa olla enintään vain 100 elävää jäsentä. 
Ritarikunnassa on vain yksi luokka, mutta kaksi divisionaa (tiede ja taide):
Vehicular Security Center

World Trade Center Vehicle Security Center and Tour Bus Parking Facility eli Vehicular Security Center (VSC) on ajoneuvoliikenteelle tarkoitettu turvallisuuskeskus uudessa World Trade Centerissä New Yorkissa. Sen sisäänkäynti sijaitsee Liberty Streetillä, National September 11 Memorial &amp; Museumin eteläreunalla. Turvallisuuspiste toimii koko WTC-kompleksin alueelle kulkevan ajoneuvoliikenteen sisäänkäyntinä. Tarkastuksen jälkeen liikenne pääsee tunneleita pitkin muualle alueelle, suoraan rakennusten alle.
Rakennuksen katolla on Liberty Park -puisto. Uusi Five World Trade Center tullaan rakentamaan VSC:n lähelle, entisen Deutsche Bank Buildingin paikalle.