Lateraanipalatsi

Lateraanipalatsi () on Roomassa sijaitseva katolisen kirkon omistama palatsi ja entinen paavin virka-asunto. Nykyään rakennuksessa toimii Rooman hiippakunnan hallinto. Se on osa Lateraaniksi kutsuttua kokonaisuutta yhdessä viereisten Lateraanikirkon ja Lateraanikastekappelin kanssa. Vatikaanivaltion ulkopuolella sijaitseva Lateraanipalatsi kuuluu Pyhän istuimen eksterritoriaalialueisiin.
Lateraanipalatsi on välittömästi Lateraanikirkon pohjoispuolella. U-kirjaimen muotoinen rakennus ympäröi suurta sisäpihaa. Palatsin yhteydessä on entinen paavien yksityiskappeli Sancta Sanctorum, johon johtavat kuuluisat Scala Santa -portaat. Palatsin ensimmäisessä kerroksessa toimii Vatikaanin museoihin kuuluva Vatikaanin historiallinen museo, jonka tiloissa on nähtävillä historiallisia freskoja, gobeliineja, huonekaluja, aseita, paavien muotokuvia ja puuveistoksia eri vuosisadoilta.
Historia.
Paikalla oli Rooman valtakunnan aikana Laterani-nimisen suvun yksityispalatsi, josta tuli myöhemmin Rooman keisarien omaisuutta. Keisari Konstantinus I sai sen omistukseensa vaimonsa Faustan kautta, ja se tunnettiin tuolloin nimellä Domus Faustae (”Faustan talo”). Konstantinus lahjoitti alueen paavi Miltiadeelle vuoden 312 Mulviuksen sillan taistelun jälkeen. "Patriarchiumiksi" kutsuttu palatsi toimi lähes tuhat vuotta paavien virka-asuntona. Paavi Hilarius rakennutti 400-luvulla palatsin yhteyteen kaksi kirjastoa. Paavit Sakarias ja Leo III kunnostivat ja laajensivat palatsia 700-luvulla. Lisää laajennuksia tehtiin 800–1200-luvuilla.
Lateraanin alueella järjestettiin vuosien 1123 ja 1517 välillä viisi kertaa Lateraanikonsiilina tunnettu ekumeeninen kirkolliskokous. Alkuperäinen palatsirakennus vaurioitui maanjäristyksissä vuosina 1227 ja 1349 sekä tulipaloissa vuosina 1308, 1309 ja 1361, ja ajautui rappiolle paavien ollessa paossa Avignonissa vuosina 1309–1377. Kun paavinistuin vuonna 1377 palautettiin Avignonista takaisin Roomaan, paavin virka-asunto sijoitettiin Vatikaaniin, jolloin Lateraanipalatsin merkitys väheni. Palatsia kunnostettiin Julius II:n aikana viidettä Lateraanikonsiilia varten.
Nykyinen Lateraanipalatsi rakennettiin alkuperäisen paikalle vuosina 1585–1589 paavi Sixtus V:n määräyksestä osana tämän . Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Domenico Fontana. Vanhaan palatsiin kuuluneet Scala Santa -portaat siirrettiin uuden rakennuksen yhteyteen. Myös jotain muita osia alkuperäisestä rakennuksesta on säilynyt osana nykyistä. Arkkitehti Francesco Borromini suunnitteli vuonna 1646 palatsiin täydennysosia paavi Innocentius X:n toimeksiannosta.
Niin sanottu Lateraaniobeliski siirrettiin Circus Maximuksesta palatsin edessä olevalle aukiolle Sixtus V:n määräyksestä vuonna 1586.
Vuoden 1929 Lateraanisopimus allekirjoitettiin Lateraanipalatsissa. Rooman hiippakunnan hallinnosta vastaavan kardinaalivikaarin virasto eli vikariaatti siirrettiin vuonna 1962 paavi Johannes XXIII:n määräyksellä Lateraanipalatsiin. Vuonna 1987 palatsin ensimmäisessä kerroksessa sijaitsevaan paavin asuntoon siirrettiin lisäksi vuonna 1973 perustettu Vatikaanin historiallinen museo.
Lateraanikirkon edustalla vuonna 2024 tehdyissä arkeologisissa kaivauksissa löydettiin mahdollisesti osa keskiaikaisen Patriarchium-palatsin ympärysmuurista.