Osuusliike Itä-Karjala

Osuusliike Itä-Karjala r.l muodostui kahdesta osuusliikkeestä. Läskelän Työväen Osuuskauppa Alku r.l. perustettiin vuonna 1908. Nimi muutettiin Itä-Karjalan Työväen Osuuskaupaksi ja liikkeen keskuspaikaksi Sortavala vuonna 1917. Vuodesta 1925 nimi oli Osuusliike Itä-Karjala r.l,
Helylän Myllykylän Osuuskauppa Puntari r.i. avasi ovensa 5.8.1905. Puntari oli ensimmäinen kulutusosuuskunta Sortavalan alueella. 
Myllykylän Osuuskauppa Puntari r.l..
Osuuskaupan perustamisesta keskusteltiin kuluttajien yhteiskokouksessa 4.12.1904. Kokouksessa valittiin toimikunta, jonka tehtäväksi annettiin osuuskaupan suunnittelu. Toimikunnan työ tuotti tuloksia ja Myllykylän Osuuskauppa Puntari r.l avasi ovensa 5.8.1905.
Vuoden 1918 alusta Myllykylän Osuuskauppa Puntari r.l. liittyi Itä-Karjan Työväen Osuusliikkeeseen
Läskelän Työväen Osuuskauppa Alku r.l..
Läskelän Työväen Osuuskauppa Alku r.l. perustettiin Läskelän työväentalolla vuonna 1908. Kuvernööri hyväksyi säännöt 6.5.1908. Osuuskauppa avasi ovensa 5.8.1908
Alku sujui vaikeuksitta, mutta loppuvuodesta 1908 Läskelän paperitehtaan lakot toivat vaikeuksia osuuskaupan jäsenille. Paperitehtaassa työskentelevät jäsen irtisanottiin tehtävistään ja asunnoistaan ja he joutuivat muuttamaa muualle ja myös osuuskaupan tilat irtisanottiin.
Vuonna 1910 yritettiin perustaa uusi myymälä Läskelänsuuhun, mutta tuloksetta. Uudestaan yritettiin vuonna 1911, mutta tämäkin myymälä päätettiin tappiollisena sulkea vuonna 1913.Vuonna 1914 yritettiin uudelleen, mutta huoneiston vuokra-aika loppui ja Alku oli jäämässä ilman tiloja, jolloin päätettiin rakentaa oma taloUusiin tiloihin muutettiin 6.6.1914.
Uusi kehityskausi alkoi vuonna 1917, silloin Läskelän Työväen Osuuskauppa Alku r.l. siirsi keskuspaikkansa Sortavalan kaupunkiin. Samalla uusittiin säännöt 1.4.1917 ja kuvernööri hyväksy ne heinäkuussa 1917. Sääntömuutoksen yhteydessä myös liikkeen nimeksi muutettiin Itä-Karjalan Työväen Osuusliike r.l. . Nimi muutettiin vielä kerran vuonna 1925 muotoon Osuusliike Itä-Karjala r.l..
Uusia myymälöitäkin perustettiin. Läskelänsuuhun perustettiin uudelleen myymälä, Sortavalaan toinen myymälä ja myymälät Impilahteen ja Pitkärantaan.
Tuotantolaitokset.
Itä-Karjalan Työväen Osuusliike osti vuonna 1920 Työväen Keskus-Osakeyhtiön osake-enemmistön, jonka omistamassa kiinteistössä toimi panimo Sortavalan Olut- ja vesitehdas, ruokala ja sauna.Osuusliike jatkoi keskeytyksettä panimon toimintaa. Kieltolaista johtuen tuotannossa olivat vain miedot mallasjuomat, limonadit ja muut virvoitusjuomat. Vuodesta 1932 laitos toimi nimellä Sortavalan Panimo Oy 
Oma leipomo ostettiin vuonna 1925. Vuonna 1926 Työväen Keskus-Osakeyhtiön päärakennus paloi ja tilalle rakennettiin uusi tuotantolaitos. Uuteen osaan sijoitettiin virvoitusjuomatehdas, leipomo ja toimistotilat. Entinen leipomorakennus myytiin
Toimipaikat.
Osuusliike Itä-Karjalan myymälät 1943 
Talvisodasta välirauhasopimukseen.
Osuuskauppa Itä-Karjala r.l toimi talvisodana aikana, mutta myymälöitä jouduttiin evakuoimaan Moskovan rauhansopimuksessa Suomi joutui luovuttamaan Neuvostoliitolle koko Laatokan-Karjalan. Kaikkien oli poistuttava Sortavalasta maaliskuun 16. päivän iltaan mennessä. Siten evakuointi oli suoritettava neljässä päivässä. Liikkeen toiminta lopetettiin ja liikkeen omaisuus siirrettiin Osuusliike Työnvoimaan Varkauteen
Osuusliike Itä-Karjala r.l:n toiminta alkoi Sortavalassa uudelleen syksyllä 1941. Ensimmäinen toimipaikka avattiin 9.9.11941. Leipomo aloitti toimintansa 22.10.1941 ja panimo 26.1.1942. 
Liikkeen toimipaikkaverkosto jouduttiin takaisinpaluun jälkeen järjestämään kokonaan uudelleen. Liikkeen omistamista kiinteistöistä tuhoutui sodassa 10, joko kokonaan tai suurimmaksi osaksi ja 10 kiinteistöä säilyi suuremmitta vaurioitta. Missä entinen huoneisto oli säilynyt, siellä käytettiin sitä, mutta muualla toimipaikat jouduttiin avaamaan tilapäishuoneistoissa.
Sota-aika näkyi myös kahtena uutena tuotantolaitoksena. Loppuvuodesta 1943 aloitettiin lähinnä omaan käyttöön autopilkkeiden valmistus Kansan Voima Oy:ltä vuokratuissa tiloissa. Samoissa tiloissa olivat pellavan käsittelyn helpoittamiseksi koneelliset loukutus- ja lihtauslaitteet.
Kesäkuussa 1944 alkoi näyttää siltä, että liikkeen toimialue saattaisi joutua taisteluvyöhykkeeksi. Tällöin alettiin aikaisemman suunnitelman mukaisesti siirtää tavaroita turvaan Laatokan itäpuolella olleista toimipaikoista. Osa siirrettiin Varkauteen Osuusliike Työnvoiman varastoihin, osa lähemmäksi keskuspaikkaa.
Lopulliseen evakuointiin Sortavalasa ja sen ympäristössä jäi verraten runsaasti aikaa, joten liikkeen tavaravarastot saatiin suurelta osin siirrettyä muun Suomen alueelle. Tavaravarastojen myynti ja luovutus tapahtui pääasiassa sijoituspaikkakunnilla oleville osuusliikkeille. 
Selvityskonttori.
Osuusliike Itä-Karjala r.l:n selvityskonttori sijoitettiin Varkauteen Osuusliike Työnvoiman taloon. Konttoriin oli keskitetty kaikki koko liikettä koskevat asiat. Konttori lopetti toimintansa 15.2.1945, minkä jälkeen selvitystoimet jatkuivat Kulutusosuuskuntien Keskusliitossa.
Osuusliike Kurunmaa.
Kurussa sijainnut Osuusliike Kurunmaa jatkoi vuonna 1955 aikanaan luovutetulle alueelle jääneen Osuusliike Itä-Karjalan toimintaa. Liike oli yksi luovutetulle alueelle jääneistä osuusliikkeistä, joka jatkoi toimintaansa sodan jälkeen. Osuusliike Kurunmaa sulautui 1. kesäkuuta 1964 Osuusliike Voimaan, jonka keskuspaikka oli Tampere.