Venäjän varjolaivasto

Venäjän varjolaivastolla tarkoitetaan Venäjän öljynkuljetuksille tarkoitettuja tankkereita, jotka ovat alkaneet toimia Venäjän hyökkäyssodan takia pakotteiden alaisten maiden ulkopuolisten maiden lipun alla. 
Varjolaivaston alusten omistussuhteita häivytetään ja ne osallistuvat pakotteiden alaisen öljyn kuljettamiseen.
Venäjän varjolaivaston alukset eivät ole useinkaan venäläisomistuksessa. Jos venäläiset omistavat ne, niiden kytkös Venäjään on pyritty peittämään. Kyse on pikemminkin Venäjän hyödyntämästä länsimaiden ulkopuolella toimivasta yhtiöverkostosta.
Vuoden 2024 alussa arvioitiin, että Venäjän öljysatamista rahdattiin raakaöljyä muun muassa Gabonin, Kamerunin, Marshallinsaarten, Cookinsaarten ja Liberian lipun alla kulkevilla tankkereilla. Greenpeace on julkaissut 192 huonokuntoisen öljyn kuljetukseen käytetyn aluksen luettelon.
Lun Tanskan useilla lentokentillä oli tehty droonihavaintoja lokakuun 2025 alussa "Helsingin Sanomien" toimittaja Suvi Turtiainen arveli, että drooneja on mahdollisesti lennätetty Itämerellä liikkuvilta Venäjän varjolaivaston aluksilta.
Määritelmä.
Merenkulkusivusto "Lloyd's List" määrittelee säiliöaluksen varjolaivaston osaksi, jos se on vähintään 15-vuotias, sen omistajuus on nimetön ja/tai sen yritysrakenne on suunniteltu hämärtämään tosiasiallisen omistajan löytämistä, sitä käytetään yksinomaan sanktioituihin öljykauppoihin ja se osallistuu yhteen tai useampaan Yhdysvaltain ulkoministeriön toukokuussa 2020 antamassa ohjeessa kuvattuihin petollisiin laivauskäytäntöihin. Lukuihin ei kuulu hallituksen hallinnassa olevia säiliöaluksia, kuten Venäjän Sovcomflot tai Iranin National Iranian Tanker Co, ja niitä, joille on jo asetettu pakotteita.
Ukrainan sodan seuraus.
Venäjän varjotankkerilaivastoa kutsutaan myös "harmaaksi" tai "pimeäksi" laivastoksi laivojen toimintatavasta riippuen. Sen äkillinen ilmaantuminen on aiheuttanut sekaannusta alalla, kun satamat, tavaroiden kauppiaat ja muut osapuolet pyrkivät päättämään, minkä alusten kanssa ne voivat laillisesti työskennellä ja minkä eivät. 
Merenkulun riskienhallinnan konsulttiyrityksen Windwardin mukaan harmaa laivasto on seurausta Venäjän öljyn salakuljetuksesta. ”Harmaa laivasto on täysin uusi ilmiö, joka on kehittynyt Venäjän sodan myötä. Ulkomaisia yrityksiä on perustettu nopeasti sodan syttymisen jälkeen hämärtämään alusten alkuperää ja omistajuutta ja näyttämään lainkuuliailta.” 
Yhä useampien asiantuntijoiden mukaan laajempi määritelmä kuvastaisi Venäjän käyttämiä useita keinoja kiertää pakotteet ja toisi esiin näihin toimintoihin liittyvät mahdolliset riskit. Tämä kattaa kaikki länsimaisten vakuutusten ulkopuolella olevat ja EU:n/G7+-maiden ulkopuolisten yritysten omistamat alukset. 
Pakotteiden kiertämiseksi Venäjän varjolaivasto käyttää hyväkseen mukavuuslippuja ja monimutkaisia omistus- ja hallintorakenteita, sekä soveltaa erilaisia taktiikoita lastin alkuperän salaamiseksi. Niitä ovat alusten väliset siirrot, automaattisen tunnistusjärjestelmän AIS-järjestelmän pimennykset, väärät sijaintitiedot, vääristelty data sekä muut harhaanjohtavat tai jopa laittomat keinot. Varjolaivasto sekä vahvistaa Venäjän sotakassaa, että aiheuttaa merkittäviä ympäristö-, meriturvallisuus- ja turvallisuusriskejä, koska se koostuu kasvavasta määrästä vanhoja ja huonosti huollettuja aluksia, jotka toimivat sääntöjä noudattamatta. 
Venäjän energiasektoriin erikoistunut tutkija arvioi, että Venäjän öljyvientiä palvelevaan varjolaivastoon kuuluu noin 250 alusta.
Riski ympäristölle.
Maaliskuussa 2024 uutisoitiin, että SVT löysi kuukausien ajan Gotlannin edustalla toimineen öljytankkerin, josta käsin on pumpattu polttoainetta Venäjän varjolaivastoon. Kahden kuukauden aikana jäljitettiin avoimista lähteistä 56 tankkausoperaatiota, joista 52 liittyi aluksiin, jotka olivat joko tulossa tai menossa Venäjälle. 
Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n pääsihteeri Arsenio Domínguez vieraili Suomessa helmikuussa 2024, jolloin hän tapasi Suomen meriliikenteen ja merellisten asioiden parissa työskenteleviä virkamiehiä. Keskustelun aiheina oli muun muassa varjolaivaston kasvu maailman merillä. 
Vanha kalusto Itämerellä.
Venäjän aloittaman Ukrainan hyökkäyssodan takia länsimaiset yhtiöt eivät enää kuljeta venäläis­öljyä. Suomenlahdella Venäjän öljyä kuljettavat entistä vanhemmat alukset, joista osa ei ole koskaan aikaisemmin seilannut vaikeasti navigoitavalla reitillä. Lokakuussa 2023 Ylen artikkelissa arvioitiin, että venäläisiä öljylasteja kuljettavia tankkereita on ainakin 1 000, joidenkin arvioiden mukaan jopa lähes 2 000. Varjolaivaston tankkereiden kunnosta ei tiedetä juuri mitään. Noin puolet tankkereista arvioidaan olevan yli 20 vuotta vanhoja. Tankkerin iässä 20 vuotta yleensä tarkoittaa, että laivan seuraava osoite on romuttamo.
Vanhemmassa kalustossa jopa runko voi pahimmillaan pettää, mutta useammin laivan ohjausjärjestelmiin tai koneistukseen tulee ongelmia, jolloin alus voi ajautua matalikolle. Myöskään liikaan huoleen ei ole syytä, koska merenkulun turvallisuus on kohentunut, ja öljyonnettomuudet ovat käyneet harvinaisiksi. Itämerellä turvallisuutta parantaa hyvin toimiva valvonta, ja meriliikenteen ohjauskeskus estää vuosittain useita karilleajoja seuraamalla Itämerellä seilaavien alusten reittejä.
Peitettyjä yrityksiä.
Ylen MOT-ohjelman toimittajat tutkivat alkuvuodesta 2025 sitä, miten varjolaivoja omistavat yritykset on kätketty Dubaissa vapaakauppa-alueelle, joihin on rekisteröity muun muassa öljytankkeri Eagle S ja kymmenet muut varjolaivat. Vapaakauppa-alueen toimiston osoitteessa toimii tuhansia yrityksiä, mutta vain paperilla. Virtuaalitoimisto tarjoaa yrityksille posti- ja puhelinpalvelun sekä osoitteen. Venäjän varjolaivaston kannalta Dubain oleellinen valttikortti on tiukka yrityssalaisuus. Venäjän suurimmalle varustamolle Sovcomflotille rakennetut laivat on rekisteröity luksushotelliin ja varustamon laivoja on rekisteröity myös muualle Dubaihin. Kaupungista löytyvät yhteensä lähes kahdeksankymmenen Sovcomflotille rakennetun laivan taustayhtiöt. Yhteensä Dubaista käsin hallinnoidaan lähes 150:tä Venäjän varjolaivaston alusta.
Pakotteiden kierto.
Lokakuun lopulla 2025 raportoitiin Liettuan yleisradioyhtiö LRT:n laajasta selvityksestä, jonka mukaan Liettuassa, Latviassa ja Virossa toimiva yritysverkosto auttaa Venäjän varjolaivastoa kiertämään pakotteita. Dubaissa rekisteröidyn, mutta baltialaiseen Fast Bunkering -yhtiöön kytkeytyvän FB Trade -yhtiön alukset "Rina" ja "Zircone" ovat toimittaneet polttoainetta merellä venäläistä öljyä kuljettaville tankkereille.
Selvityksen mukaan tämä toiminta mahdollistaa Venäjän öljykaupan jatkumisen ja tukee sen sotataloutta. Kesäkuun 2024 ja maaliskuun 2025 välillä "Rina j"a "Zircone" tankkasivat 177 alusta, joista suurin osa oli vieraillut venäläisissä satamissa. Varjoalukset kiertävät valvontaa kytkemällä pois automaattisen tunnistusjärjestelmänsä ja rekisteröimällä itsensä nimettömien yritysten alle.
Tapaus on merkittävä, koska Baltian maat ovat olleet EU:ssa Venäjän pakotteiden näkyvimpiä tukijoita.
Ankkurointi ja uhkat Suomenlahdella.
Suomenlahti on matala ja kapea, ja siihen nähden liikennemäärät ovat suuria. Suomenlahden merenkulun turvallisuustilanteesta oltiin huolissaan varsinkin talvella 2023-2024, kun suurin osa merestä jäätyi.
Rajavartiolaitoksen meriturvallisuusjohtajan, komentaja Mikko Hirven mukaan Suomenlahdella tapahtui syksyllä 2024 neljä läheltä piti -tilannetta, joissa onnettomuus estettiin suomalaisten viranomaisten toiminnalla. Tilanteet johtuivat Venäjän harjoittamasta gps-häirinnästä, jonka vuoksi Suomenlahdella liikkuvat alukset eivät aina tiedä tarkkaa sijaintiaan. Läheltä piti tilanteessa ei ollut osallisena tankkereita, mutta niihin liittyi öljyvahingon riski, koska isoilla aluksilla on kyydissä huomattava määrä polttoainetta. Riskiä Suomenlahdella nostaa myös se, että alueelle saapuvat Venäjän varjolaivaston tankkerit ovat entistä vanhempia. Osa varjolaivaston aluksista manipuloi niin kutsuttua AIS-signaalia, joka tarkoittaa sitä, että muiden merenkävijöiden näkemä laivan reaaliaikainen sijaintieto ei pidä paikkaansa.
Suomenlahdella öljytankkerit ankkuroituvat Viron talousvyöhykkeellä aluevesien tuntumassa Naissaaren länsipuolella ja Vaindloon majakkasaaren luoteispuolella. Ne jonottavat pääsyä Venäjän öljysatamiin, Koivistoon eli Primorskiin tai Laukaansuuhun eli Ust-Lugaan. Viron infrastuktuuriministeri Vladimir Svetin mukaan ne ovat enimmäkseen laivoja, joiden vakuutukset tai kunto eivät vastaa nykyaikaisia ympäristövaatimuksia. Svet sanoi marraskuussa 2024, että ne rikkovat pakotteita, ruokkivat Putinin hallintoa ja auttavat tukemaan Venäjän sotaa Ukrainassa. Monet näistä aluksista kuuluvat varjolaivastoon.
Suomen ulkoministeri Elina Valtonen pitää jättimäisenä ongelmana sitä, ettei varjolaivojen todellisia omistajia saada selville. "Jos esimerkiksi Itämerellä tapahtuisi suuri öljytuho, niin saisiko siitä ketään vastuuseen?" EU-pakotelistalla oleva tankkeri ei saa länsimaisia vakuutuksia eikä lupaa pysähtyä jäsenmaiden satamissa. Se voi silti kuljettaa öljyä kolmansiin maihin, koska kansainvälisellä merireitillä on vapaa kulku.Valtosen mukaan EU selvittää jatkuvasti pakotteiden tehostamiskeinoja.
Epäilyttäviä viestintävälineitä.
Ruotsin merivoimat raportoi huhtikuussa 2024, että varjolaivastoon liittyy myös se, että useat aluksista on varustettu viestintävälineillä, joita tavalliset kauppa-alukset eivät milloinkaan tarvitse. Venäjän varjolaivasto näyttää toimivan myös vakoilulaivastona. Laivaston kontra-amiraali Ewa Skoog Haslum sanoi Ruotsissa havaitun, kuinka merellä liikkuvilla on joskus ylimääräisiä tavoitteita toiminnassaan. Hänen mukaansa alukset voivat olla osa Venäjän hybriditoimintaa Itämerellä. Varjolaivaston alukset ovat olleet kiinnostuneita tarkkailemaan Gotlannin saarta, jossa Ruotsi on lisännyt sotilaallista läsnäoloaan jännitteiden kiristyessä Itämerellä.
Toimenpiteet.
EU:n pakotteet.
Lokakuussa 2024 Euroopan parlamentissa hyväksyttiin päätöslauselma, jonka tavoitteena on rajoittaa Venäjän mahdollisuuksia käyttää varjolaivastoaan. Sen mukaan Venäjä voi käyttää aluksia hybridioperaatioihin EU:n jäsenvaltioita vastaan.
EU:n komission 24. kesäkuuta 2024 julkituoman pakotepaketin mukaan pakotelistalle asetettiin 27 alusta. Ne ovat komission mukaan todistetusti osallistuneet pakotteiden kiertämiseen tai laittoman lastin kuljettamiseen. Komission arvion mukaan koko Venäjän varjolaivastoon kuuluu noin 400 alusta. Pakotepäätös tarkoittaa, että EU kieltää eurooppalaisia yhtiöitä tarjoamasta palveluita näille aluksille. Vain luotsauspalveluiden tarjoaminen on turvallisuussyistä sallittu jatkossakin.
Joulukuussa 2024 EUn pakotelistalla oli kaikkiaan 79 alusta, mutta siinä ei ole jouluna 2024 kaapelirikkoon yhdistetty Eagle S -alus.
Helmikuun 16. 2025 EU hyväksyi 16. pakotepaketin, jossa oli uusia toimia Venäjän varjolaivastoa kohtaan. EU:n pakotelistalle lisättiin 73 varjolaivaston alusta. Lisäksi sovittiin uusista kriteereistä, joiden mukaan varjolaivaston alusten omistajille ja operaattoreille voidaan asettaa pakotteita. Myös alusten kapteenit voivat päätyä EU:n pakotelistalle.
Toukokuussa 2025 EU hyväksyi 17. pakotepaketin, jossa lähes 200 Venäjän varjolaivaston alusta lisättiin pakotteiden alaisiksi. Viimeisimmän pakotepaketin myötä pakotteiden alaisena olevien alusten määrä nousu 342:een alukseen. Osana pakotepakettia myös Eagle S-alus asetettiin pakotteiden alaiseksi.
Itämeren ja Pohjanmeren rantavaltiot.
Tallinnan JEF-kokouksen yhteydessä 16. joulukuuta 2024 Itämeren ja Pohjanmeren rantavaltioista Iso-Britannia, Tanska, Ruotsi, Suomi, Puola ja Viro sopivat yhteisistä toimista Venäjän varjolaivastoon puuttumiseksi. Ne ilmoittivat ryhtyvänsä tarkistamaan Venäjän käyttämiltä öljytankkereilta vakuutustodistuksia, jotka tarkistetaan varjoalusten reitillä Englannin kanaalissa, Tanskan salmissa ja Suomenlahdella. Todistuksia kysytään vakuutuksista, joiden tulisi kattaa mahdollinen öljyvahinko. Lisäksi kohdennetaan pakotteita yhä enemmän Venäjän varjolaivastoon kuuluviin öljytankkereihin. Suomi aloitti vapaaehtoisuuteen perustuvat vakuutustodistusten tarkastukset 11. joulukuuta 2024, Iso-Britannia lokakuussa. Viron viranomaiset ovat kesäkuusta 2024 alkaen tehneet pistotarkastuksia niille aluksille, joiden kapteenit ovat antaneet luvan kiivetä kannelle merellä Viron talousvyöhykkeellä.
Helsingissä 14. tammikuuta 2025 pidetyn huippukokouksen yhteydessä ilmoitettiin, että Nato ottaa käyttöön uusia teknologioita, joiden avulla infrastruktuuria kuten kaapeleita sekä epäiltyjä varjolaivaston aluksia pystytään valvomaan tarkemmin. "Itämeren vartijaksi" kutsuttuun hankkeeseen osallistuu laivoja, sukellusveneitä sekä valvontalentokoneita ja -drooneja. Toimenpiteiden vaikutusten arveltiin selviävän muutaman kuukauden kuluessa. Edellisen viikon alussa lopussa Yhdysvallat teki uusia varjolaivoihin liittyviä kovia pakotepäätöksiä, jotka tietojen mukaan ovat jo vaikeuttaneet Venäjän taloudelle tärkeiden lastien vientiä maailman satamiin, vaikka laivaston kuuluukin useita satoja aluksia.
Latvian ja Ruotsin välinen tietoliikennekaapeli vaurioitui 26. tammikuuta 2025 Itämerellä. Ulkoministeri Elina Valtonen sanoi EU:n ulkoministerikokoukseen osallistuessaan seuraavana päivänä Brysselissä, että Euroopan unioni ja Nato tekevät tiivistä yhteistyötä Venäjän varjolaivaston suitsimiseksi. Hänen mukaansa on otettu käyttöön monia keinoja, kuten valvonta ja laajempien teknologioiden käyttö, sekä tiedonjako EU:n ja Naton sisällä. Valtosen mukaan on myös tärkeää, että EU käyttää koko unionin muskeleita ja painoarvoa ollakseen yhteydessä kolmansiin maihin, joiden lipun alla mahdollisia vaurioita aiheuttaneita aluksia seilaa. Valtonen sanoi: "Annamme tutkintaviranomaisten tehdä työnsä, ei ole poliitikkojen asia ottaa kantaa ennen kuin tutkinta on tehty. Mutta se, mikä on tärkeää joka tapauksessa: meidän pitää edelleen suitsia Venäjän varjolaivaston toimintaa, koska se on kaikkien ongelmien ytimessä."
USA ja Kanada.
Maaliskuun 8. 2025 Yhdysvallat hylkäsi Kanadan ehdotuksen perustaa työryhmä, joka torjuisi Venäjän öljytankkereiden varjolaivastoa. Kanada ehdotti toimenpidettä G7:n puheenjohtajamaana sen maiden ulkoministerien kokoukselle.
Kaapelikatko jouluna 2024.
Suomen ja Viron välinen sähkökaapeli Estlink 2 katkesi 25. joulukuuta 2024. Vaurion aiheuttajaksi epäiltiin Cookinsaarten lipun alla seilaavaa Eagle S -öljysäiliöalusta, jonka poliisi ja rajavartiolaitos pysäyttivät. Suomen tullin pääjohtaja Sami Rakshitin mukaan laiva kuuluu niin kutsuttuun varjolaivastoon ja siihen kuuluu niin sanottua pakotteiden kiertämistä. Alus on aiemmin liikkunut pääasiassa Turkin ja Intian alueella. Aluksen kyydissä oli kaapelirikon aikaan noin 35 000 tonnia lyijytöntä bensiiniä. "Lloyd’s List"in mukaan "Eagle S":lle ja siihen liittyvälle tankkerille "Swiftsea Riderille" asetettiin kuuntelulaitteet tarkkailemaan Naton laivaston ja lentokoneiden toimintaa.
Operaatio Suomenlahdella.
Gabonin lipun alla matkustava Jaguar-öljytankkeri saapui Viron talousvyhykkeelle Suomenlahdelle 13. toukokuuta 2025. Viron viranomaisten velvollisuutena oli tarkistaa ilman kansallisuutta toimineen aluksen asiakirjat, mutta se kieltätyi yhteistyöstä. Siksi Viron viranomaiset saattoivat tankkerin Venäjän aluevesille veneen, helikopterin ja lentokoneen saattamana. Jaguar kuuluu Venäjän pakotteita väistelevään varjolaivastoon ja tankkeri on Britannian pakotelistalla. 
Saattotehtävää suorittaessa venäläinen SU-35-hävittäjä ilmestyi Viron alusten ylle. Hävittäjä oli Viron puolustusvoimien mukaan Viron ilmatilassa alle minuutin. Viron ulkoministeriö lähetti asiasta nootin Venäjän väliaikaiselle asianhoitajalle Virossa. Suomen ulkoministeri Elina Valtonen sanoi Suomen tuomitsevan Venäjän varjolaivaston toiminnan Itämerellä, sekä Venäjän Viron ilmatilan rikkomisen.