Luettelo profeetta Muhammedin elämäkerroista

Luettelo profeetta Muhammedin elämäkerroista on historiallinen katsaus Muhammedin elämäkertoihin. Se sisältää vain osan niistä teoksista, jotka on kirjoitettu islamin profeetan elämästä. Kaikki tähänastiset elämäkerrat perustuvat Ibn Ishaqin Bagdadissa 760-luvulla kirjoittamaan ensimmäiseen Muhammedin elämäkertaan "Sirat rasul Allah." 
Islamilaiset elämäkerrat.
Keskiaika.
Ensimmäinen kirja, joka kertoo profeetta Muhammedista (570–632) on Ibn Ishaqin kadonnut elämäkerta "Sirat rasul Allah" eli "Kitab al-maghazi" ("Kirja sotaretkistä") 760-luvulta. Kirja on kadonnut, mutta se on ennallistettu Ibn Hishamin 800-luvun alussa tekemän lyhennelmän pohjalta ja eräiden muiden referaattien avulla. Myös al-Tabari (k. 923) käytti 900-luvun alussa lähteenä Ibn Ishaqin teosta laatiessaan laajan historiateoksensa "History of the Prophets and Kings." Sen Muhammedia koskeva osuus on julkaistu englanniksi käännettynä neljänä niteenä. A. Guillaume julkaisi vuonna 1955 Ibn Ishaqin elämäkerran konstruktion, joka Ibn Hishamin lisäksi perustui eräisiin muihin teosta lainanneisiin lähteisiin. 
Vuonna 2014 käännettiin englanniksi al-Şan'ānin teos "Sotaretkistä", joka perustui ibn Rashidin aiempaan teokseen. 
Nykyaika.
Profeetta Muhammedista kirjoitetaan runsaasti islamilaisia elämäkertoja, jotka oikeastaan ovat hagiografioita. Ne nojautuvat islamin pyhiin kirjoituksiin eli Koraaniin ja "hadithien" antamaan perimätietoon.
Varhaiset länsimaiset elämäkerrat.
Keskiaika.
Varhaiset eurooppalaiset elämäkerrat esittävät Muhammedin huijarina ja ovat sävyltään räikeän pilkallisia. Muutos alkaa 1700-luvulla, jolloin Muhammed-kuva muuttuu jopa ihailevaksi. Muhamettilaisuuden ihailu oli usein samalla katoliseen kirkkoon kohdistuvaa kätkettyä arvostelua.
Myöhemmät länsimaiset elämäkerrat.
Islamin tieteellinen tutkimus alkoi Euroopassa 1800-luvulla. Varhaisin Muhammed-elämäkerta oli Gustav Weilin teos vuonna 1843. 1800-luvulla alkanut historiakriittinen tutkimusote sammui 1900-luvulla, mutta virisi uudelleen vuosisadan lopulla. Kun Wattin teos 1950-luvun puolivälissä suhtautui täydellä luottamuksella islamilaiseen perimätietoon, Michael Cookin lyhyt teos (1983) on jo varovainen (”perinteisessä Muhammedin elämäkerrassa on epäilemättä historiallinen ydin, ja hyvin harkittu valikoivuus saattaa riittää sen paljastamiseen”"."")" Hans Jansenin Muhammed-elämäkerta (2005–2007) on jo skeptinen jopa Muhammedin historiallisuuden suhteen. 
1900-luku.
1900-luvulla tärkeimpiä eurooppalaisia Muhammedin elämäkerran kirjoittajia oli tanskalainen orientalisti Frants Buhl, jonka Muhammed-elämäkerta ilmestyi vuonna 1903 sekä William Montgomery Watt. Maxime Rodinsonin elämäkerta "Mahomet" vuonna 1961 käännettiin monille kielille ja kiellettiin lukuisissa arabimaissa. Rodinson uskoi perinteiseen tapaan, että Muhammedista oli mahdollista kirjoittaa elämäkerta. Kommunistina hän kiinnitti kirjassa paljon huomiota taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin taustatekijöihin.
2000-luku.
Populaarien länsimaisten tietokirjojen kuva profeetta Muhammedista vaihtelee äärimmäisen myönteisestä (Karen Armstong, Barnaby Rogerson) hyvin kielteiseen (Robert Spencer). Jansenin teos on tuoreimpia orientalistin kirjoittamia elämäkertoja. Sen suhtautuminen Muhammedin historiallisuuteen on jo kriittinen.