Riihivalkaman työväentalo

Riihivalkaman työväentalo on Tammelan kunnan Riihivalkaman kylässä sijaitseva työväentalo.
Historia.
Ensimmäinen talo.
Riihivalkaman työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Koska jotkut isännät uhkasivat häädöllä torpasta, jos antoi uuden yhdistyksen pitää kokouksensa talossaan, yhdistys piti tarpeellisena oman talon hankkimista. Yhdistyksellä oli 1907 puolitoista sataa jäsentä, joista suurin osa asui toisissa kylissä eli Häiviässä, Kalliossa ja Letkulla. Taloudellisesti yhdistys menestyi, sillä juhlatilaisuuksissa ei ollut tulijoista puutetta.
Riihivalkamalainen kirvesmies Matti Lähteenmäki (1875–1953) muisteli "Hämeen Kansa" -sanomalehdessä julkaistussa 75-vuotishaastattelussa, että työväenyhdistys osti ensimmäiseksi toimipaikakseen torpan, jossa oli kaksi asuinhuonetta. Vaikka talosta poistettiin väliseinä, niin tilaisuuksiin tuli enemmän väkeä kuin sisään mahtui, ja osa joutui tanssimaankin ulkona. Lähteenmäki kertoi, että ”rakensimme työväentalon vesikattoon asti 325 markalla.”
Lehti-ilmoitusten mukaan iltamat pidettiin alkuaikoina yhdistyksen torpalla, ei työväentalolla. Välillä työväenyhdistys teki harkitsemattomia kauppoja. Se esimerkiksi myi 1913 ensimmäisen talonsa eli Manasse Frimanilta ostetun torpan, vaikka sen hirret olisi voinut käyttää uuteen taloon, ja yhdistys joutui ostamaan uusia tukkeja muualta.
Vuonna 1913 järjestettiin kuusi kertaa erityiset jäseniltamat, joihin pääsivät vain järjestäytyneeseen työväkeen kuuluvat. Päätettiin myös, ettei yhdistyksen taloa vuokrata yksityisille keinottelijoille, vaan vain seuroille vuokraa vastaan. Koska torpan tilanahtaus haittasi varsinkin iltamien järjestämistä, suurempi rakennus oli toiveissa pitkään. Sen rahoittamiseksi järjestettiin muun muassa arpajaiset. Rahaa saatiin myös vanhan talon myynnistä, koska joulukuussa 1913 katsottiin rakennustarpeita olevan riittävästi uutta taloa varten. Rakennustyöt aloitettiin kevään 1914 koittaessa. Työväentaloa varten ostettiin valtion metsästä tukkeja ja Nikulan talosta vanha riihi.
Yhdistyksen ensimmäinen talo sijaitsi talollinen Juho Alimarkulalta vuokratulla maalla. Joulukuussa 1914 kerrottiin lehdessä, että vuokranantaja oli määrännyt talon siirrettäväksi pois hänen maaltaan. Häätökäskyä hieman ihmeteltiin, sillä yhdistys oli myymässä vanhan talonsa ja rakentamassa uuden toiselta maanomistajalta vuokratulle maalle. Vanhaa taloa ei jouduttu siirtämään ainakaan heti, sillä helmikuun lopulla 1915 työväenyhdistys järjesti iltaman omalla torpallaan.
Toinen talo.
Uusi talo rakennettiin talkoilla, ja se valmistui vuonna 1914.
Syksyllä 1918 talosta käytettiin nimitystä Riihivalkaman entinen työväentalo. Tammelan maamiesseura järjesti siellä syysjuhlan ja -näyttelyn, jossa palkittiin maatalous- ja puutarhatuotteita sekä miesten ja naisten käsitöitä. Juhlassa pidettiin myös esitelmiä ja lopuksi oli iltamat. Joitakin muitakin tilaisuuksia talossa järjestettiin, mutta työväenyhdistys sai sen takaisin, kun työväentalot ja työväenyhdistysten muu omaisuus vapautettiin takavarikosta 1. kesäkuuta 1919.
Vuoden 1932 alussa Lapuanliikkeen kannattajat rikkoivat työväentalon kaikki kahdeksan ikkunaa.
Vuonna 1945 työväentalolla perustettiin Riihivalkaman Maa- ja Sekatyöväen Ammattiosasto ry. Samana vuonna perustetun Suomi–Neuvostoliitto-Seuran Riihivalkaman osaston työväentalossa järjestämissä tilaisuuksissa oli 1950-luvulla elokuvanäytöksiä. Työväentalo sai sähköt 1950, kun se yhdistettiin Etelä-Tammelan Sähköosuuskunnan verkkoon. Sähköverkon teho oli kuitenkin niin pieni, että puintikauden aikana oli pakko säännöstellä sähkövirran jakelua. Tammelan kunta järjesti tuberkuloosilain nojalla 15 vuotta täyttäneille ja sitä vanhemmille ihmisille pakolliset pienoisröntgenkuvaukset työväentalolla 1957.
Talo siirtyi Tammelan sosialidemokraattiselle yhdistykselle 1970-luvun alussa. 1990-lukuun mennessä talon käyttö oli supistunut lähes olemattomiin, ja se oli lähinnä Tammelan Eläkkeensaajien kesäkäytössä. Hoito oli rajoittunut pääasiassa ylläpidon kannalta välttämättömiin toimiin. Mahdollisesti toiminta on sittemmin vilkastunut, sillä asemakaavassa vuonna 2016 talo mainittiin edelleen käytössä olevana kokoontumispaikkana.
Toimintaa työväentalolla.
Talolla on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, urheiluharjoituksia ja juhlia. Lisäksi sitä käytettiin kyläläisten kokoontumispaikkana 1990-luvun alussa. 
Rakennus.
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, naistenhuone ja eteinen. Ulkorakennuksessa on varasto, käymälät ja puuvaja. Vuonna 1974 taloa laajennettiin, se vuorattiin pystylaudoilla, ja pärekate vaihdettiin peltiin.