Jäsenrekisteri

Jäsenrekisteri tarkoittaa luetteloa tai rekisteriä, johon kootaan yhdistyksen tai muun organisaation jäseniä koskevat tiedot.
Suomalaisissa yhdistyksissä jäsenrekisterin ylläpitäminen on keskeinen tehtävä, sillä yhdistyslain mukaan rekisteröidyn yhdistyksen hallituksen on pidettävä luetteloa kaikista yhdistyksen jäsenistä. Jäsenrekisteri mahdollistaa jäsenistön hallinnan: sen avulla yhdistys tietää, keitä sen jäsenet ovat, ja voi varmistaa jäsenten oikeudet (esimerkiksi äänioikeuden yhdistyksen kokouksissa) sekä velvollisuudet (kuten jäsenmaksujen suorittamisen).
Jäsenrekisteri on eri asia kuin yhdistysrekisteri. Yhdistysrekisterillä viitataan Patentti- ja rekisterihallituksen (PRH) ylläpitämään viralliseen rekisteriin rekisteröidyistä yhdistyksistä, kun taas jäsenrekisteri on yksittäisen yhdistyksen oma, sisäinen luettelo sen omista jäsenistä.
Käyttötarkoitus ja sisältö.
Jäsenrekisterin päätarkoitus on palvella yhdistyksen jäsenhallintaa ja viestintää. Rekisterin avulla yhdistys voi pitää yhteyttä jäseniinsä, periä jäsenmaksuja, hallinnoida jäsenoikeuksia ja -etuja sekä esimerkiksi kutsua jäsenet yhdistyksen kokouksiin. Jäsenrekisteri toimii myös yhdistyksen virallisena jäsenluettelona, johon viitataan esimerkiksi äänestys- tai äänioikeustilanteissa kokouksissa – vain rekisteriin merkityt henkilöt katsotaan jäseniksi ja heillä on yhdistyksen säännöissä määritellyt oikeudet ja velvollisuudet.
Jäsenrekisterin sisältämät tiedot vaihtelevat yhdistyksen luonteesta riippuen, mutta usein rekisterissä on seuraavat tiedot kustakin:
Jäsenrekisteri suomalaisessa yhdistystoiminnassa.
Suomessa yhdistysten jäsenrekisterin ylläpidosta säädetään yhdistyslaissa. Yhdistyslain 11 §:n mukaan rekisteröidyn yhdistyksen hallituksen on pidettävä luetteloa yhdistyksen jäsenistä, ja luetteloon on merkittävä kunkin jäsenen täydellinen nimi ja kotipaikka. 
Tämä asettaa yhdistykselle lakisääteisen velvoitteen ylläpitää ajan tasalla olevaa jäsenluetteloa (jäsenrekisteriä). Käytännössä yhdistyksen hallitus yleensä nimeää keskuudestaan tai toimihenkilöistään vastuuhenkilön jäsenrekisterin hoitamiseen; tehtävä voi olla esimerkiksi sihteerillä, jäsen- tai jäsensihteerillä taikka taloudenhoitajalla. Hallitus kuitenkin kollektiivisesti vastaa siitä, että rekisteri on oikein hoidettu ja tiedot ovat oikeita, täydellisiä ja ajan tasalla.
Jäsenrekisteri on luonteeltaan henkilörekisteri, eli järjestetty kokoelma henkilötietoja, josta yksittäisiä henkilöitä koskevat tiedot ovat saatavilla tunnisteiden perusteella. Tästä seuraa, että rekisterin pitoon sovelletaan henkilötietojen käsittelyä koskevia säädöksiä. Yhdistyslain mukaan yhdistys itse toimii jäsenrekisterissä olevien henkilötietojen rekisterinpitäjänä, ja rekisterinpitäjän tehtävistä huolehtii yhdistyksen hallitus. 
Yhdistyslaissa on myös säännelty jäsenten oikeudesta saada tietoa jäsenrekisteristä. Lain mukaan yhdistyksen "jäsenellä, joka osoittaa etunsa yhdistyksen jäsenenä sitä vaativan, on oikeus nähdä myös muu luetteloon merkitty tieto". Tämä tarkoittaa, että kuka tahansa yhdistyksen jäsen voi halutessaan nähdä luettelosta, ketkä ovat jäseniä nimeltä mainiten ja missä heidän kotikuntansa ovat. Oikeus on olemassa esimerkiksi tilanteissa, joissa yhdistyksen säännöt edellyttävät tietyn osan jäsenistöä ryhtymään toimeen (kuten koolle kutsumaan yhdistyksen kokouksen); jäsenet tarvitsevat tällöin tiedon toisistaan pystyäkseen toteuttamaan oikeutensa. Jos jäsen esittää erityisen syyn liittyen etuihinsa jäsenenä, hänellä on oikeus nähdä myös muita itseään koskevia tietoja, jotka on merkitty jäsenrekisteriin. Sen sijaan jäsenrekisterin tietoja ei ole oikeutta levittää vapaasti tai luovuttaa ulkopuolisille – niiden luovuttamiseen pätevät henkilötietojen suojaa koskevat lait. Yhdistyksen jäsenillä on siis rajattu tarkastusoikeus toistensa perustietoihin, mutta esimerkiksi yhteystietoja (kuten osoitteita tai puhelinnumeroita) ei saa jakaa muille jäsenille ilman asianmukaista perustetta tai lupaa.
Tietosuojalainsäädäntö.
Koska jäsenrekisteri sisältää jäsenten henkilötietoja, sen ylläpidossa on noudatettava henkilötietojen käsittelyä koskevaa lainsäädäntöä. Vuodesta 2018 alkaen keskeinen sääntely on Suomessa tullut Euroopan unionin yleisestä tietosuoja-asetuksesta (GDPR) sekä sitä täydentävästä kansallisesta tietosuojalaista. 
Tietosuojalainsäädännön mukaan henkilötietoja on käsiteltävä lainmukaisesti, asianmukaisesti ja rekisteröidyn (tässä tapauksessa jäsenen) yksityisyyttä kunnioittaen. Yhdistyksen tulee kerätä vain sellaisia tietoja, jotka ovat yhdistyksen tarkoituksen kannalta tarpeellisia. Kaikille kerättäville tiedoille on pystyttävä osoittamaan laillinen peruste. Tiedot on pidettävä ajan tasalla ja virheettöminä; vanhentuneet tai tarpeettomat tiedot tulee poistaa.
Jäsenrekisterin ydintiedot – kuten nimi ja kotipaikka – perustuvat lakisääteiseen velvoitteeseen ylläpitää jäsenluetteloa. Muita tietoja voidaan käsitellä oikeutetun edun nojalla (esim. yhteystiedot jäsenten informoimiseksi yhdistyksen tapahtumista voidaan katsoa yhdistyksen oikeutetuksi eduksi) tai suostumuksen perusteella. Yhdistyksen on myös informoitava jäseniään heidän tietojensa käsittelystä esimerkiksi tietosuojaselosteena tai -ilmoituksena. Jäsenille on kerrottava muun muassa mitä tietoja kerätään, mihin tarkoitukseen, millä perusteella ja miten kauan tietoja säilytetään sekä kenelle tietoja mahdollisesti luovutetaan.
Henkilötiedot on suojattava asiattomalta pääsyltä sekä vahingossa tai laittomasti tapahtuvalta tuhoamiselta, muuttamiselta tai luvattomalta luovuttamiselta. Rekisteri on syytä säilyttää salasanasuojattuna ja ainoastaan niiden yhdistyksen toimihenkilöiden saatavilla, jotka tehtäviensä hoidon vuoksi sitä tarvitsevat. Yhdistys ei saa luovuttaa rekisterin tietoja sivullisille. Oma yhdistys saa tiedottaa jäsenilleen toiminnastaan vapaasti, mutta ulkopuolisten yritysten suoramarkkinointi jäsenrekisterin kautta on kielletty ilman jäsenen suostumusta.
Arkaluonteisia tietoja, kuten tietoja henkilön etnisestä alkuperästä, uskonnollisesta tai poliittisesta vakaumuksesta, terveydentilasta tai rikostaustasta, ei tule kerätä ilman painavaa syytä. Jos yhdistyksen tarkoitus kuitenkin edellyttää tällaisten tietojen käsittelyä (esim. potilasyhdistys kerää jäseniltään terveystietoja tai poliittinen yhdistys käsittelee jäsenyyden kautta ilmeneviä poliittisia mielipiteitä), yleisessä tietosuoja-asetuksessa on poikkeuksia, jotka sallivat käsittelyn tietyin ehdoin.
Lisäksi jokaisella jäsenellä on oikeus tarkastaa omat tietonsa yhdistyksen rekisteristä ja vaatia virheellisten tietojen oikaisua. Jäsenellä on myös oikeus saada tietonsa poistetuksi rekisteristä – esimerkiksi, kun jäsen eroaa yhdistyksestä, hänen tietonsa on pääsääntöisesti poistettava aktiivisesta jäsenrekisteristä kohtuullisen ajan kuluessa, ellei niiden säilyttämiseen ole muuta perustetta (kuten kirjanpitovelvollisuudesta johtuva tarve säilyttää maksu- tai lahjoitustietoja). Yhdistysten on hyvä laatia selkeät käytännöt tietojen säilytysajoista ja poistamisesta sekä informoida jäsenet niistä etukäteen, jotta ristiriitatilanteet voidaan välttää.
Tekninen toteutus: jäsenrekisterijärjestelmä.
Yhdistysten jäsenrekisterien tekninen toteutus vaihtelee organisaation koon, toiminnan laajuuden ja käytettävissä olevien resurssien mukaan. Yksinkertaisimmillaan jäsenrekisteri voi koostua taulukkolaskentaohjelmassa, kuten Microsoft Excelissä, ylläpidettävästä jäsenluettelosta. Tämä malli on yleinen erityisesti pienissä yhdistyksissä, joissa tekniset vaatimukset ovat rajalliset. 
Nykyään yhä useammat yhdistykset hyödyntävät pilvipohjaisia jäsenrekisterijärjestelmiä, jotka mahdollistavat tiedon reaaliaikaisen käsittelyn useilta eri laitteilta ja sijainneista. Pilvipalvelut tarjoavat usein automaattisia varmuuskopioita, tietoturvapäivityksiä ja muita valmiita toiminnallisuuksia, mikä vähentää yhdistyksen omaa hallinnollista kuormaa. 
Suuremmat järjestöt voivat tarjota keskitettyjä jäsenrekisterijärjestelmiä myös alajärjestöilleen. Esimerkiksi liikunta- ja urheiluseuroissa käytetään laajasti Suomisport-palvelua, jota hallinnoi Suomen Olympiakomitea.
Jäsenrekisterien hallintaan voidaan hyödyntää myös valmiita ohjelmistoratkaisuja, kuten asiakkuudenhallintajärjestelmiä (CRM) tai erityisesti yhdistystoimintaan kehitettyjä sovelluksia.
Riippumatta teknisestä toteutuksesta järjestelmän on täytettävä yleisen tietosuoja-asetuksen vaatimukset. Tähän sisältyvät muun muassa käyttäjähallinta, käyttöoikeuksien rajoittaminen ja lokitietojen seuranta.
Jäsenrekisteriohjelmistot sisältävät usein yhdistystoiminnan hallinnointiin liittyviä toimintoja, kuten: