Feronia (Etruria)

Feronia (lat.; ) eli Lucus Feroniae (lat., myös "Fanum Feroniae"; ) oli antiikin aikainen kaupunki Etruriassa Italiassa. Se sai alkunsa Feronialle omistetusta pyhäköstä ja lehdosta nimeltä "Lucus Feroniae". Paikka sijaitsi nykyisen Capenan kunnan alueella lähellä nykyistä Bivio di Capanellen kylää.
Feronia oli itaalinen, erityisesti sabiinilainen jumalatar. Hänen pyhää lehtoaan Lucus Feroniaeta kunnioittivat niin latinalaiset kuin sabiinitkin, ja se oli suurten vuotuisten markkinoiden paikka. Hannibal ryösti pyhäkön vuonna 211 eaa. Kaupungista tehtiin "colonia" eli roomalainen sotilassiirtokunta ensimmäisen vuosisadan eaa. jälkimmäisellä puoliskolla.
Maantiede.
Feronian kaupunki sijaitsi Etelä-Etruriassa Tiberin laaksossa joen länsipuolella, lähellä Soracte (nyk. Soratte) -vuoren juurta. Sen kuvataan sijainneen ”"in agro Capenate"” (”Capenan maalla”) eli se kuului Capenan kaupungin alueeseen. Kaupungin arkeologinen alue sijaitsee noin 1,5 kilometriä pohjoiseen nykyisestä Bivio di Capanellen kylästä ja noin viisi kilometriä etelään Fiano Romanon kaupungista.
Historia.
Feronia sai alkunsa kuuluisasta jumalatar Feronialle omistetusta temppelistä tai pyhäköstä ja siihen liittyvästä pyhäköstä, ja sai nimensä jumalattaresta. Itse asiassa Strabon on ainoa antiikin kirjallinen lähde, joka mainitsee nimeltä tällaisen kaupungin, ja hän kutsuu sitä nimellä "Feronia"; muut kirjoittajat puhuvat ”Lucus Feroniaesta” ja ”Feronian pyhäköstä”. On kuitenkin luonnollista, että ajan myötä näin pyhän paikan, jossa suuri ihmisjoukko vuosittain vieraili, ympärille kasvoi ajan kuluessa kaupunki.
Feronia näyttää olleen sabiinilainen jumalatar, ja siksi hänen pyhäkössään järjestettyjä juhlia näyttävät viettäneet erityisesti sabiinit, vaikka itse pyhäkkö sijaitsi etruskien alueella ja oli naapurikaupunki Capenan alainen. Ensimmäinen maininta näistä vuotuisista juhlista ajoittuu jo Tullus Hostiliuksen hallituskaudelle, jolloin niissä kävi jo suuria ihmisjoukkoja, ei ainoastaan uskonnollisista syistä, vaan myös ikään kuin markkinoilla kaupankäyntiä varten, mikä näyttää olleen tapana kaikissa vastaavanlaisissa kokoontumisissa. Roomalaisella kaudella Feronia-jumalattaresta tuli vapautettujen ("libertus") suojelija.
Feronian pyhäkköön kertyi vuosisatojen kuluessa suuri varallisuus, mikä houkutteli Hannibalin poikkeamaan marssillaan Roomasta vetäytyessään vuonna 211 eaa. ryöstämään temppelin. Hän vei mukanaan kaiken kullan ja hopean, jotka muodostivat huomattavan summan; sen lisäksi oli suuri määrä raakaa tai rahaksi lyömätöntä kuparia, mikä osoittaa pyhäkön korkeaa ikää.
Noin vuonna 47–46 eaa. tai viimeistään Aktionin taistelun jälkeen Feroniasta tehtiin Julius Caesarin veteraanien "colonia" eli sotilassiirtokunta, joka sai nimekseen "Colonia Julia Felix Lucoferoniensis" ("Colonia Iulia Felix Lucoferoniensis"). Kaupungin mainitsevat siirtokuntana sekä Plinius vanhempi että Klaudios Ptolemaios; Ptolemaios kuitenkin sijoittaa mainitsemansa paikan jostakin syystä Etrurian luoteisosaan Arnuksen ja Macran välille. "Liber coloniarum" ei mainitse lainkaan tällaista siirtokuntaa, vaikka on poikkeuksellisen kattava kuvatessaan Tuscian maakuntaa eli Etruriaa.
Paikasta tehdyt muut historialliset maininnat ovat satunnaisia huomioita siellä tapahtuneista enteistä; mutta Strabon kertoo, että siellä käytiin hänen aikanaan edelleen paljon, ja että monet tulivat katsomaan ihmettä, jossa papit ja jumalattaren palvojat kulkivat vahingoittumattomina tulen ja hehkuvien hiilten yli. Muut kirjoittajat liittävät tämän taikauskon Apollon temppeliin Soracte-vuoren huipulla. Kultin arvellaan siirtyneen vuorelta sen juurella sijainneeseen kuuluisampaan pyhäkköön.
Feronian paikka tunnistettiin vuonna 1952, jonka jälkeen alkoivat sen arkeologiset kaivaukset.
Rakennukset ja löydökset.
Feroniassa ei ollut roomalaisille siirtokunnille tyypillistä ruutuasemakaavaa. Kaupungista on kaivettu esiin pitkä forum ja sen varren rakennuksia, kuten basilika, sekä muun muassa Salus Frugiferalle omistettu temppeli, augustaalien "sacellum" eli keisarikultille omistettu pyhäkkö, kylpylä ja pieni amfiteatteri. Lähes kaikki löydöt ovat Augustuksen ajalta, lukuun ottamatta tasavallan ajalle ajoitetun temppelin perustuksia. Asuintaloja on löydetty suhteellisen vähän, ja on mahdollista, että väestö asui hajallaan ympäröivällä maaseudulla. Kaupungin läheltä on löydetty Volusiusten huvila, joka liittyy Lucius Volusius Saturninukseen.