Meschede

Meschede on kaupunki Hochsauerlandin piirikunnassa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa läntisessä Saksassa. Se on piirikuntansa pääkaupunki. Nykyinen Meschede syntyi 1970-luvun kuntaliitosten tuloksena, ja sen alueella on kolme keskiaikaista kaupunkia. Ruhr-joki virtaa Mescheden kautta.
Maantiede.
Meschede sijaitsee osavaltionsa itäosassa runsaat 50 kilometriä Paderbornista lounaaseen, noin 60 kilometriä Dortmundista itäkaakkoon ja noin 85 kilometriä Kasselista länteen. Meschede ympäristöineen on Nordrhein-Westfalenin oloissa melko harvaan asuttu. Alue kuuluu osavaltionsa kaakkoisosan kattavaan Arnsbergin hallintopiiriin.
Meschede kuuluu myös historialliseen Sauerlandin alueeseen; se sijaitsee alueen pohjoisosassa. Mescheden halki virtaa Ruhr ja sen koillispuolella levittäytyy 599 neliökilometriä laaja luonnonpuisto Naturpark Arnsberger Wald, jonka eteläosa sijaitsee Mescheden alueella.
Meschede käsittää kahdeksan osa-aluetta, joista Eversberg kaupungin koillisosassa ja Grevenstein lounaisosassa ovat historiallisia kaupunkeja, nykyisin niitä kutsutaan termillä Titularstadt.
Historia.
700-luvulla Mescheden nykyisen keskustan tuntumassa sijaitsi karolingien linnavuori (Hünenburg (Meschede)), jonka viereen perustettiin luostari aatelisnaisille (Damenstift). Luostarin perustaja Emildis valitsi pyhän Valpurin luostarin suojeluspyhimykseksi. Luostari vaikutti voimallisesti alueen kehitykseen.
Ensimmäinen asiakirjamaininta Meschedestä on vuodelta 913 muodossa Mescidi. 1200-luvulla Arnsbergin kreivi perusti Mescheden alueelle Eversbergin ja Grevensteinin kylät. Eversbergin varhaisvaiheista muistuttaa Eversbergin rauniolinna. Eversberg ja Grevenstein saivat kaupunkioikeudet aiemmin kuin Meschede, joka oli pitkään Kölnin arkkihiippakunnan vaikutuspiirissä. Vihdoin 1457 Meschede sai rajoitetut kaupunkioikeudet ja 1581 raatihuoneen. Kolmikymmenvuotinen sota 1600-luvulla oli myös Meschedelle tuhoisa: kaupunki taantui ja Valpurin luostari hävitettiin.
Mescheden kukoistus alkoi 1819, kolme vuotta Preussiin liittämisen jälkeen. Teollisuus kehittyi ja kaupunki kytkettiin rautatieverkkoon 1871. Toisen maailmansodan aikana noin kolme neljäsosaa Meschedestä tuhottiin; sotatuhot oli pääosin korjattu 1950-luvun loppuun mennessä. Suurten kuntaliitosten yhteydessä 1975 Meschedeen liitettiin maalaiskunnat Calle, Freienohl, Meschede-Land, Remblinghausen ja Visbeck sekä kaupungit Eversberg ja Grevenstein. Meschedestä tehtiin tuolloin Hochsauerlandin hallintokaupunki. Mescheden väkiluku oli suurimmillaan 1990-luvun lopulla: noin 33 000. Sen jälkeen väkiluku on vähentynyt.
Mescheden historiallisia rakennuksia ovat muun muassa luostari Abtei Königsmünster ja vesilinna Schloss Laer. Tunnettu on myös kappeli Klausenkapelle (Michaelskapelle), jonka historia alkaa 1100-luvulta. Historiallisia kirkkoja on muun muassa St. Walburga.
Talous ja liikenne.
Meschedessä on runsaasti metallinjalostusta. Julkinen sektori työllistää runsaasti, sillä piirikunnan hallinto on keskittynyt kaupunkiin. Grevensteinissa toimii olutpanimo Veltins.
Meschedessä on kaksi rautatieasemaa: Meschede ja Freienohl. Mescheden kautta kulkee länsi–itäsuuntaisesti moottoritie Bundesautobahn 46. Mescheden alueella on liittymät Freienohl, Wennemen, Enste ja Meschede. Bundesstraße 55 risteää BAB 46:n kanssa Mescheden liittymässä.