Olhavanjoen valuma-alue

Olhavanjoen valuma-alue on pääosin Venäjällä ja hieman myös Valko-Venäjällä sijaitseva Nevan vesistöön kuuluva valuma-alue, jonka pääuomaan kuuluva Olhavanjoki laskee Laatokan etelärantaan Olhavanlahteen. Valuma-alueen pinta-ala 80 200 neliökilometriä, josta alajuoksun alueet kuuluvat Leningradin alueeseen ja yläjuoksun alueet Venäjällä Novgorodin, Pihkovan ja Tverin alueisiin ja Valko-Venäjällä Vitsebskin alueeseen. Olhavanjoki on 224 kilometriä pitkä joki, joka alkaa Ilmajärvestä. Ilmajärven valuma-alue on 67 200 neliökilometriä.
Yleistä.
Olhavanjoen valuma-alue kuuluu osana Itämeren valuma-aluetta, jossa Nevan vesistö laskee Laatokasta Suomenlahteen. Olhavanjoki laskee Laatokkaan, joten sen sijainti Nevan vesistön keskellä jättää sille reuna-alueen vedenjakajaa vain sen eteläpuolelle. Itämeren valuma-alueen itäpuolella sijaitsee laaja Volgan valuma-alue, jonka vedenjakaja seuraa Valdain ylängön itäpuolta ja pohjoisessa Tihvinän selännettä. Tihvinän selänteellä sijaitsee Mstan sivujoen valuma-alueen osuus Volgan vedenjakajasta ja etelämpänä Valdain ylänköä sijaitsee Lovatin valuma-alueen osuus vedenjakajasta. Valdain ylängölle ylettyy etelästä Dneprin valuma-alue, jolla on Lovatin kanssa yhteistä vedenjakajaa, ja lounaasta Väinäjoen valuma-alue, joka sivuaa joitakin Lovatin latva-alueita.
Nevan vesistöalueen sisäpuolella Olhavanjoen valuma-alueen vedenjakaja seuraa luoteessa Laatokkaan ja Nevaan laskevien jokien valuma-alueita. Sellaisia ovat idästä lukien esimerkiksi Laatokalla Koponinjoki, Lavajoki, Seltikanjoki ja Naasianjoki, ja Nevalla Muikka, Mujajoki ja Tusinajoki. Suomenlahteen laskevalla Laukaanjoella on yhtenen lyhyt vedenjakaja Ilmajärven korkeudella. Olhavanjoen itäpuolella kohtaa valuma-alueen vedenjakaja Laatokkaan laskevia pieniä jokia, kuten esimerkiksi Säsjoki ja Voronežka. Syvärin sivujokien haarat eivät enää kohtaa Olhavan vedenjakajaa.
Asukkaita.
Olhavanjoen valuma-alue on pääosin metsäistä haja-asutusaluetta, jossa asutus on pienissä kylissä ja muutamassa suuremmassa kaupungissa. Valuma-alueen itäosissa Mstan varrella ja valuma-alueella sijaitsevat Borovitši (noin 55 000 asukasta), Vyšni Volotšok (noin 50 000 asukasta), Bologoje (20 000 asukasta) ja Udomlja (30 000 asukasta). Lovatin valuma-alueella on kaksi kaupunkia, yläjuoksulla sijaitseva Velikije Luki (100 000 asukasta) ja alajuoksulla oleva Staraja Russa (30 000 asukasta). Olhavanjoen niskalla sijaitsee alueen suurin kaupunki Veliki Novgorod (200 000 asukasta). Joen varrella kaksi seuraavaksi suurinta kaupunkia ovat Kiriši (55 000 asukasta) ja Olhava (45 000 asukasta).
Pääuoma.
Olhavanjoen valuma-alueen pääuomaa ei ole määritelty tässä käytetyissä lähteissä. Pääuoman ovat vesistöviranomaiset yleensä määritelleet joko jokiverkoston kokonaispituuden tai jokihaarojen suurimpien keskivirtaamien perusteella. Olhavanjoen valuma-alueen pääuoman latvahaaraksi ovat ehdokkaina joko Lovat tai Msta. Lovat on 530 kilometriä ja Msta 617 kilometriä pitkä . Lovatin virtaamaksi on ilmoitettu 105 m³/s ja Mstan 202 m³/s. Jokien valuma-alueiden pinta-alat ovat vastaavasti 21 900 neliökilometriä ja 23 300 neliökilometriä. Mstan suhteellisesti suurempi virtaama voi selittyä Valdain ylängön runsaista sateista. Lukujen perusteella kumpikin joki sopisi pääuomaksi, mutta kaksinkertaisen virtaaman takia Msta on todennäköinen valinta. Msta alkaa Mstinon järvestä, johon laskevalla Tsnalla on suurin valuma-alue ja pisin uoma. Pääuoman pituudeksi tulee silloin Olhavanjoen pituus 224 kilometriä, Ilmajärven osuus 7 kilometriä, Mstan pituus 445 kilometriä, Mstinon osuus 12 kilometriä ja Tsnan pituus 160 kilometriä yhteen laskien 848 kilometriä.
Valuma-alueen sivujoet.
Mstan valuma-alue.
Mstajoki muodostaa Mstan valuma-alueen alajuoksun ja Tsnajoki sen yläjuoksun. Tähän alle on koottu kummankin joen sivujokia.
Järviä.
Olhavanjoen valuma-alueella on esimerkiksi Suomeen verrattuna vain vähän järviä. Suurin järvi on Ilmijärvi, vaikka sekin on hyvin matala. Järviä on jääkauden jälkeen muodostunut lähinnä laajoille soille, joista useimmat ovat jo ehtineet kasvaa umpeen. Ylänköalueilla on epätasaiseen maastoon muodostuneita pieniä järvialueita. Sellaisia esiintyy lännessä Sudomassa, lounaassa ja etelässä Bežanitsyssä sekä kaakossa, idässä ja koillisessa Valdain laajalla ylänköalueella. Ylänköjen järvet ovat pieniä, vaikka yksittäiset järvet voidaan luokitella suuriksikin. Sellaisia ovat esimerkiksi Valdailla sijaitsevat Seliger ja Velje, jotka laskee sekä Polaan että Volgaan valuma-alueisiin. Lovatjoen latvoilla on runsaasti järviä. Niitä ovat esimerkiksi Suuri ja Pieni Ivan (Иван), Jemenets (Еменец) ja Nevel (Невель).