Uskonto Kanta-Hämeessä

Tämä artikkeli käsittelee Kanta-Hämeen uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä, pois lukien Hämeenlinnan kaupunki, jota käsitellään Hämeenlinnan uskontoa käsittelevässä artikkelissa. Kanta-Hämeen maakunnan asukkaista 70,9 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 1,7 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 27,3 prosenttia väestöstä.
Historia.
Katolinen aika.
Kristilliseen hautaustapaan siirryttiin Hämeen alueella noin vuonna 1150. Kanta-Hämeen yhteys Ruotsin valtapiiriin ja sen kirkolliseen toimintaan lujittui 1200-luvulla, kun alueelle tehtiin toinen katolinen ristiretki. 1200-luvulla alueelle perustettiin Vanajan seurakunta ja Hauhon seurakunta sekä Renko Vanajan kappelina.
Hämeen seutu oli 1200-luvulla lännen ja idän kirkkojen raja-aluetta. Novgorodilaisten ja hämäläisten väliset yhteenotot olivat kuumimmillaan vuosina 1226-1228 roomalaiskatolisen käännytystyön onnistuttua. Hämäläiset ryhtyivät kapinaan kirkkoa vastaan 1237, jonka kukisti piispa Tuomas. Birger-jaarli teki myöhemmin retken Hämeeseen.
Katolisella ajalla Kanta-Häme oli kirkonrakentamisen painopistealuetta erityisesti nuoremman kirkkosukupolven aikana vuosina 1480–1550. Kanta-Hämeeseen rakennettiin kivikirkot Vanajaan, Renkoon, Hattulaan, Hauholle, Tuulokselle, Lammille, Janakkalaan ja Tammelaan sekä sakaristot Kalvolaan sekä Tyrvännölle.
Luterilainen aika.
Vuonna 1554 toteutetussa hiippakuntajaosssa Kanta-Hämeen alue jäi Turun hiippakunnan alaisuuteen.
Uskonnollisen vapauden aika.
Uskonnollinen vapaus lisääntyi vuonna 1869, kun vapaan seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti kumottiin. Vuonna 1889 sallittiin myös siirtyminen pois luterilaisesta kirkosta. Lestadiolaisuus saavutti Kanta-Hämeen kokonaisuudessaan 1880- ja 1890-luvulla lukuun ottamatta Kalvolaa, Humppilaa ja Ypäjää.
Suomenkielisen vapaakirkollisuuden voimakkain maaseutuyhteisö syntyi Lammille 1900-luvun alussa. Vapaakirkollisuus sai kannatusta myös Lammin ympäryskunnissa sekä maakunnan lounaisessa osassa. Vapaakirkollisuuden piirissä syntynyt skutnabbilaisuus sai puolestaan 1900-luvun alussa kannatusta Hausjärven, Janakkalan ja Hattulan alueella. Baptismi vaikutti alueellisesti Forssan seudulla, jossa pidettiin 1920-luvulla baptistisia kokouksia. Adventismi sai 1920-luvulla jossain määrin kannatusta Hämeenlinnan seudulla ja Riihimäelle perustettiin maakunnan ainoa lähetysyhdistys.
Protestantismi.
Luterilaisuus.
Evankelis-luterilainen kirkko.
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Kanta-Hämeessä toimii Tampereen hiippakunta. Itäisessä Kanta-Hämeessä toimivaan Hämeenlinnan rovastikuntaan kuuluvat Hattulan seurakunta, Janakkalan seurakunta, Lopen seurakunta, Riihimäen seurakunta ja Hausjärven seurakunta. Läntisessä Kanta-Hämeessä toimii Tammelan rovastikunta, johon kuuluvat Tammelan seurakunta, Forssan seurakunta, Jokioisten seurakunta, Humppilan seurakunta sekä Ypäjän seurakunta.
Herätysliikkeet.
Kanta-Hämeen alueella on vaikuttanut 1800-luvun lopulta voimakas evankelinen herätysliike. Evankelisuutta on esiintynyt Riihimäen ja Tampereen välisillä radanvarsipaikkakunnilla sekä Hämeenlinnan tienoilla. Suomen Luterilaisella Evankeliumiyhdistyksellä on myös rukoushuone Forssassa sekä Luther-sali Riihimäellä.
Hämeenlinnan seudulla on voimakasta uuspietismin tukea. Kansanlähetyksen keskusjärjestön keskustoimisto sijaitsee Hausjärven Ryttylässä. Forssassa kokoontuu Hämeen Kansanlähetyksen raamattupiiri ja kansanlähetyksellä on toimintaa muun muassa Tervakoskella, Rengossa, Oitissa, Forssassa ja Tammelassa.
Muut luterilaiset kirkot.
Suomen evankelisluterilaisella lähetyshiippakunnalla on Forssassa Pyhän Sanan luterilainen seurakunta.
Helluntaiherätys.
Eino Manninen, Lauri Hokkanen ja Lauri Mömmö pitävät aikoinaan kokouksia radanvarren keskuksissa kuten Riihimäellä. Riihimäelle järjestettiin helluntaiseurakunta 1940-luvulla, mutta se hajosi. Veljespäivien päätöksellä lähetettiin Urho Lähde 1946 aloittamaan työtä uudelleen ja Riihimäen helluntaiseurakunta järjestäytyi uudelleen 1947. Forssan helluntaiseurakunta syntyi niin ikään Urho Lähteen toiminnan kautta ja se järjestäytyi vuonna 1938. Kanta-Hämeessä toimii myös Hattulan (1947) ja Janakkalan (2003) helluntaiseurakunnat.
Ortodoksinen kirkko.
Konstantinopolin patriarkaattiin kuuluvan Suomen ortodoksisen kirkon alaisuudessa Kanta-Hämeessä toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta. Kanta-Hämeen ortodoksisia pyhäkköjä ovat Kaunisniemen kirkko Lopella, Forssan rukoushuone, Riihimäen toimitila Minea sekä Lintuvuoren tsasouna Janakkalassa. 
Kulttuuri.
Tapahtumat.
Kanta-Hämeessä on järjestetty useita kristillisiä suurtapahtumia. Herätysliikkeiden tapahtumista Kanta-Hämeessä on järjestetty vanhoillislestadiolaisten Suviseuroja Lopella kaksi kertaa, vuosina 2012 ja 2022. Seuraavan kerran Suviseurat järjestetään Lopella vuonna 2025. Evankelisuuden valtakunnalliset evankeliumijuhlat on järjestetty Forssassa vuonna 1980 ja Evankelisen lähetysyhdistyksen kesäjuhlat Riihimäellä vuonna 2021. Ryttylä toimii nykyisiin Kansanlähetyspäivien vakiintuneena järjestämispaikkana. Kansanlähetyspäivät on järjestetty Ryttylässä vuosina 1974, 1977, 1980, 1987, 1992, 1997, 2007 sekä yhtäjaksoisesti vuodesta 2016 lähtien.
1960–1980-luvuilla helluntaiherätyksen valtakunnalliset kesäjuhlat järjestettiin useaan otteeseen Hattulassa, jossa sijaitsi helluntaiherätyksen raamattuopisto.