Etelä-Pohjanmaan urheilu

Tämä artikkeli käsittelee urheilua Etelä-Pohjanmaan maakunnassa, poislukien Seinäjoen kaupunki, jota käsitellään omassa artikkelissaan. Olympialaisurheilijoiden määrällä mitattuna Etelä-Pohjanmaan merkittävimpiä urheiluseuroja ovat Lapuan Virkiä (9 olympiaedustajaa), Ilmajoen Kisailijat, Kauhajoen Karhu sekä Nurmon Jymy (jokaisella 7 olympiaedustajaa).
Etelä-Pohjanmaalla merkittäviä urheilulajeja ovat painin ja pesäpallon lisäksi olleet muun muassa voimistelu ja hiihto.
Historia.
Voimistelu oli suppeassa muodossa mukana Kauhajoella Etelä-Pohjanmaan nuorisoseuran kansanjuhlissa vuonna 1891. Voimisteluharrastuksen edelläkävijä oli Ilmajoki, jonne Vaasan suomalaisen lyseon pojat perustivat voimisteluseuran vuonna 1887.
Etelä-Pohjanmaan voimistelu- ja urheilutoiminta tukeutui alkuaikanaan erityisesti nuorisoseura- ja raittiusliikkeeseen. Voimistelu- ja urheiluohjelma tuli laajemmin mukaan nuorisoseuran juhliin vuonna 1903. Nuorisoseurajuhla innosti perustamaan voimisteluseuroja muun muassa Ilmajoelle, Seinäjoelle ja Jalasjärvelle.
Etelä-Pohjanmaan nuorisoseuran herättämä innostus näkyi myös Suupohjan seudulla, jossa järjestettiin kolmannet laulu-, soitto- ja urheilujuhlat 1908 Teuvalla. Nämä juhlat merkitsivät liikuntakulttuurin maakunnallisen järjestömuodostuksen alkua. Vuonna 1915 pidettiin Suupohjan voimistelujohtajakurssit, joiden myötä piirin toiminta laajentui lännestä Kurikkaan saakka.
Yleisurheilu.
Etelä-Pohjanmaan merkittävimmät yleisurheiluseurat ovat Kauhajoen Karhu, Lapuan Virkiä sekä Alajärven Ankkurit, jotka luokitellaan toiseksi korkeimmalle tasolle yleisurheilun Ykkösliigaan. Karhulla oli vuonna 2024 yhteensä 69 luokkaurheilijaa, Virkiällä 82 luokkaurheilijaa ja Ankkureilla 60 luokkaurheilijaa.
Kuortane on ollut vuodesta 1991 lähtien osa yleisurheilun GP-kisojen kilpailukalenteria. Nykyisin Kuortane Games-nimellä tunnetut kisat tunnettiin vuoteen 2017 saakka eliittikisoina. Yleisurheilun SM-kilpailut eli Kalevan kisat on järjestetty Lapualla vuonna 1995.
Paini ja voimailu.
Etelä-Pohjanmaalla urheilun taustalla ovat vaikuttaneet erilaiset voimaa osoittavat kisailut. Aikanaan yksi voimainkoetus miehillä oli täyden tervatynnyrin nostaminen maasta kärryille. Tiedetään, että 1870-luvulla kansanjuhlissa painittiin näytösluonteisesti. Aikanaan 1900-luvun alussa paini saapui ensin Vaasaan ja levittäytyi sieltä ympäri Etelä-Pohjanmaata. Painista tulikin eteläpohjalaisten laji, varsinkin nurmolaisten. Painissa eteläpohjalaiset olivat niinkin itsevarmoja, että suunnittelivat maaottelua Nurmo vastaan muu maailma. Toisen maailmansodan sytyttyä idea kuitenkin hautautui. Edelleen eniten olympiamitaleja painissa on tullut Nurmoon.
Palloilulajit.
Pesäpallo.
Toinen eteläpohjalaisille tärkeä urheilulaji on pesäpallo. Pesäpallon isänä pidetään Lauri Pihkalaa, joka oli töissä sekä Suomen armeijan että suojeluskuntien urheilutehtävissä. Näissä tehtävissä hän pyrki saamaan pesäpallon yhdeksi kansallisurheilulajiksi. Tämä idea onnistui erityisesti koko Pohjanmaalla, koska alueella oli vahvaa suojeluskuntatoimintaa. Pesäpallo sopi hyvin jo valmiiksi isänmaahenkisille eteläpohjalaisille, koska se harjoitti erilaisia taistelutaitoja; niitä samoja mitä suojeluskunnat muutenkin harjoittelivat.
Etelä-Pohjanmaan menestynein pesäpalloseura on Vimpelin Veto (ViVe), joka on pelannut Suomen korkeimmalla sarjatasolla SM-sarjassa ja Superpesiksessä vuoteen 2024 mennessä yhteensä 66. kauden ajan. Veto on voittanut kuusi Suomen mestaruutta. Muita menestyneitä pesäpalloseuroja ovat Seinäjoen Maila-Jussit (SMJ) (46 kautta ja neljä Suomen mestaruutta), Alajärven Ankkurit (36 kautta ja kaksi Suomen mestaruutta) sekä Ilmajoen Kisailijat (12 kautta ja kaksi Suomen mestaruutta).
Mestaruusjoukkueiden lisäksi korkeimmalla sarjatasolla ovat pelanneet muiden muassa Koskenkorvan Urheilijat (26 kautta), Nurmon Jymy (25 kautta), Seinäjoen JymyJussit (12 kautta), Kauhajoen Karhu (2 kautta) ja Etelä-Pohjanmaan Palloveikot (1 kausi).
Naisten pesäpallossa Etelä-Pohjanmaan menestynein seura on Lapuan Virkiä. Virkiä on pelannut vuoteen 2024 mennessä SM-sarjassa ja naisten Superpesiksessä yhteensä 58 kauden ajan ja voittanut 11 Suomen mestaruutta. Virkiän lisäksi SMJ on pelannut naisten pääsarjassa 22 kauden ajan ja voittanut yhden Suomen mestaruuden. Mestaruusjoukkueiden lisäksi korkeimmalla sarjatasolla ovat pelanneet Ylihärmän Pesis-Junkkarit (11 kautta), Kauhajoen Karhu (10 kautta), PeTo-Jussit (8 kautta), Peräseinäjoen Toive (7 kautta), Vimpelin Veto (5 kautta), Lapuan Kiri (4 kautta), Lappajärven Veikot (3 kautta), Nurmon Jymy (3 kautta) sekä Lapuan Laaka (1 kausi).
Pesäpallon arvo-ottelu, Itä-Länsi, on pelattu Vimpelissä vuonna 1990 ja Alajärvellä vuonna 1995. Lisäksi naisten Itä-Länsi-ottelu on järjestetty erikseen Lapualla kolme kertaa vuosina 1966, 1977 ja 1980, Kauhajoella vuonna 1967 sekä Ilmajoella vuonna 1973.
Jalkapallo.
Etelä-Pohjanmaalla ei ole pelattu jalkapalloa miesten pääsarjatasolla. Parhaiten menestynyt jalkapalloseura on Lapuan Virkiä, joka on pelannut yhden kauden toiseksi korkeimmalla ja 15 kautta kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla. Lisäksi Kauhajoen Karhu on pelannut kaksi kautta kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla.
Talviurheilu.
Hiihto.
Suomalaisen urheilun isä Ivar Wilskman edisti merkittävästi hiihtoa Etelä-Pohjanmaalla. Hiihtokilpailujen painopiste oli alun perin Laihialla, mistä se levisi Härmään ja Kuortaneelle ja siitä edelleen ympäristöpitäjiin. Hiihto ei kuitenkaan ollut kansan keskuudessa kovin suosittua; esimerkiksi 1930-luvun alussa suurin osa armeijaan menneistä miehistä ei osannut hiihtää.
Etelä-Pohjanmaan merkittävimmät hiihtoseurat ovat valioluokkaan sijalle 20 luokiteltava Kauhajoen Karhu ja I-luokkaan sijalle 24 luokiteltava Ilmajoen Kisailijat. Kauhajoen Karhu on erikoistunut erityisesti nuoriso- ja harrastetoimintaan, kun taas Ilmajoen Kisailijat on menestynyt myös huippu-urheilun parissa. Muita I-luokkaan luokiteltavia seuroja ovat Teuvan Rivakka, Jurvan Urheilijat, Kyrön Voima, Jalasjärven Jalas ja Lapuan Virkiä.
Muita harraste- ja nuorisotoimintaa harjoittavia eteläpohjalaisia hiihtoseuroja ovat Ähtärin Urheilijat, Vähänkyrön Viesti, Härmänseudun Hiihtäjät, Kurikan Ryhti, Isojoen Urheilijat, Kauhavan Wisa, Kuortaneen Kunto, Vimpelin Hiihtoseura sekä Alavuden Urheilijat.