tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Carl Lindbom (jääkiekkoilija)

Carl Lindbom (s. 20. toukokuuta 2003 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkomaalivahti. Lindbom edustaa NHL-joukkue Vegas Golden Knightsia. Hänellä on sopimus joukkueen kanssa kauden 2025–2026 loppuun saakka.
Lindbomin kasvattajaseura on Ekerö IK. Ennen NHL-uraansa hän edusti SHL:ssä Djurgårdens IF Hockeyn ja lainasopimuksella Färjestad BK:n joukkueita. Vegas Golden Knights varasi hänet seitsemännellä kierroksella 222. varausvuorolla . 
Lindbom on pelannut 27 SHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluista hän on torjunut 17 voittoa ja kaksi nollapeliä. Näissä otteluissa hänen torjuntaprosenttinsa on 91,3% ja hänen päästettyjen maalien keskiarvonsa on 2,11 päästettyä maalia ottelua kohden. Lindbohm on pelannut yhden NHL:n runkosarjan ottelun. Tässä ottelussa hänen torjuntaprosenttinsa oli 92,9% ja hänen päästettyjen maalien keskiarvonsa on 1,98 päästettyä maalia ottelua kohden.
Edmund Harburger

Edmund Harburger (1846–1906) oli saksalainen taidemaalari. Hän työskenteli Münchenissä. Hän maalasi vanhaan hollantilaiseen tapaan hienosti ja huolellisesti talonpoikia esittäviä sisäkuvia ja teki humoristisia ja terävällä luonteenkuvauksella varustettuja piirroksia pilalehteen "Fliegende Blätter".
Savutorakka

Savutorakka ("Periplaneta fuliginosa") on kiiltävänruskea torakkalaji. Se viihtyy lämpimissä ja kosteissa olosuhteissa. Savutorakka vaatii elääkseen runsaasti orgaanista jätettä, jota se syö ihmisravinnon ohella.
Savutorakka on suurikokoinen, noin 3 senttimetriä pitkä. Se voi ravintonsa vuoksi kantaa erilaisia vakavia sairauksia, kuten salmonellaa, koleraa tai dysenteriaa.
Mäkiperänlampi

Mäkiperänlampi on Uudellamaalla Hyvinkäällä Suolijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Mäkiperänlampi on 450 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Se sijaitsee Usmin järvialueella noin 1,5 kilometriä Suolijärveltä kaakkoon päin. Se on muodostunut kallioisessa mäkimaastossa kalliomurroksessa syntyneeseen laaksoon. Lähiympäristön korkeimmat mäet kohoavat lähes 20 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Lammessa ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Maaston mäkisyydestä huolimatta ovat lammen rannat loivia. Lampi on autio, vaikka sen länsirantaa seuraa metsäautotie. Kyseinen tie alkaa yhdystiestä 1361, joka kulkee Kytäjoen laaksossa, ja päättyy Riihimäellä Retkiojan kylälle.
Natura-alue.
Mäkiperänlampi sisältyy vesialueineen Kytäjän-Usmin metsäalueeseen, joka on Metsähallituksen alainen alue ja joka sisältyy Suomen Natura 2000-ohjelmaan (FI0100051, 22,66 km²). Sekä lammen vesialue että sen lähiympäristön rantametsiköt on merkitty suojelualueiksi.
Vesistösuhteet.
Mäkiperänlampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueella (21.03), jonka Kytäjoen alaosan alueeseen (21.031) lampi kuuluu. Siihen on johdettu muutamia suo-ojia läheisiltä soilta ja sen laskuoja, joka alkaa lammen eteläisestä itärannasta, virtaa kaakkoon, jossa se yhtyy Piilonojaan. Piilonoja yhtyy etelässä Kytäjokeen. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,4 metriä mpy (N2000).
Δ-dekalaktoni

δ-dekalaktoni (C10H18O2) eli delta-dekalaktoni on laktoneihin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään ainesosana hajusteissa ja aromiaineena. Luonnossa δ-dekalaktonia esiintyy esimerkiksi useissa kasveissa ja niiden hedelmissä, esimerkiksi persikassa, ja kookoksessa ja sekä lisäksi maidossa ja maitotuotteissa.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö.
Huoneenlämpötilassa δ-dekalaktoni on väritöntä nestettä jolla on persikkaa, kookosta tai voita muistuttava tuoksu. Yhdiste on kiraalista ja S- ja R-enantiomeerien tuoksuprofiilit poikkeavat hieman toisistaan. Aine liukenee vain vähäisessä määrin veteen ja paremmin esimerkiksi etanoliin.
Eliöt muodostavat δ-dekalaktonia linolihaposta. Synteettisesti yhdistettä voidaan valmistaa delfonista eli pentyylisyklopentanonista Baeyer–Villiger-reaktiolla eli hapettamalla perkarboksyylihapoilla. Toinen tapa on massoialaktonin vedytys. δ-dekalaktonin valmistamiseen on kehitetty myös bioteknisiä ja puolisynteettisiä menetelmiä lähtien rasvahaposta, kuten kapriinihaposta.
δ-dekalaktonia käytetään muun muassa hajusteiden valmistamiseen ja aromiaineena tuomaan hedelmäistä tai voinkaltaista aromia. Yhdistettä on tutkittu myös käytettäväksi monomeerinä biopohjaisten ja biohajoavien polymeerien valmistukseen joko yksinään tai yhdessä laktidin kanssa.
Yhdistettä esiintyy kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
Hargreaves

Hargreaves on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi
Cam Skattebo

Cameron ”Cam” Skattebo (s. 5. helmikuuta 2002 Rio Linda, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on keskushyökkääjä. Skattebo edustaa NFL-joukkue New York Giantsia. Ennen NFL-uraansa hän edusti Sacramenton osavaltionyliopiston ja Arizonan osavaltionyliopiston joukkueita. Giants varasi hänet neljännellä kierroksella 105. varausvuorolla .
Kesäkuussa 2025 Skattebo teki Giantsin kanssa nelivuotisen ja 5,271 miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen. Sopimus sisältää 1,1 miljoonan dollarin arvoisen allekirjoituspalkkion.
Skattebo on pelannut kahdeksan NFL:n runkosarjan ottelua. Hän on edennyt 101 juoksuyrityksellä 410 juoksujaardia ja tehnyt juoksemalla viisi touchdownia. Hänellä on 24 kiinniottoa, 207 kiinniottojaardia ja kaksi kiinniotoilla tehtyä touchdownia. Hän on rähmännyt pallon yhden kerran. Uran tilastot päivitetty kauden 2025 kahdeksannen peliviikon jälkeen 27. lokakuuta 2025.
Al-Hariri

Abu Muhammed el Kâsim ibn Ali al-Hariri (, "ḥarīrī" = ’silkkikauppias’; 1054–1122) oli arabialainen kirjailija. Hän sepitti maqāmoja eli loppusoinnullisia proosakertomuksia. Kertomusten päähenkilön Abu Zeidin seikkailuja esittäessään Hariri kuvaa itämaiden kirjavaa elämää. Hariri käsittelee teksteissään myös kieliopillisia kysymyksiä. Maqāmat on julkaissut Antoine Isaac Silvestre de Sacy ("Les séances de Hariri", 1822) ja Francis Joseph Steingass (1896). Ne on kääntänyt saksaksi Friedrich Rückert (1826) ja englanniksi Steingass (1867–1898).
Maqāma

Maqāma (, ) on 900-luvulla syntynyt lyhyehkö, enimmäkseen rytmiseen ja loppusoinnutettuun proosamittaan kirjoitettu persialainen kertomusmuoto, jolla on usein humoristinen sisältö ja myös draamallisia piirteitä.
Maqāmalle on luonteenomaista sanaleikit ja muu verbaaliakrobatia. Maqāman sankari on neuvokas seikkailija, joka joutuu omalaatuisiin tilanteisiin. Lajin kehitti noin 400 maqāmaa sanellut persialaissyntyinen Badi’azzaman al-Hamadhāni (968−1007), jonka kertomusten parhaimmistoa edustaa ”Lihapadan maqāma”. Tunnettu maqāman edustaja on myös ibn Butlan (k. 1066), jonka käsialaa on esim. ”Da’wat al-atibba” (Lääkäreiden pidot). Maqaman maineikkain edustaja on Abu Muhammad al-Qāsim al-Hariri (1054−1122), joka kirjoitti muun muassa teoksen "Durrat al-ghawwas" (Sukeltajan helmi). Kukoistuskaudellaan maqāma oli anekdoottien ohella tärkein arabialaisen proosakirjallisuuden laji, mutta vuosisatojen mittaan maqāmat kävivät ylen retorisiksi ja samalla kliseytyivät.
Amoron’i Mania

Amoron’i Mania on hallinnollinen alue Madagaskarin keskivaiheilla, yksi aluehallinnon 24:stä alueesta. Vuoden 2018 väestönlaskennassa sen väkiluku oli 837 116 ja pinta-ala 16 479,6 neliökilometriä. Väestöstä kaupunkilaisia oli prosenttia eli 107 719 asukasta. Vuonna 2023 väkiluvuksi kirjattiin .
Amoron’i Manian alueen naapureina ovat etelässä Haute Matsiatran, lännessä Menaben, pohjoisessa Vakinankaratran sekä idässä Atsinananan ja Fitovinanyn alueet.
Aluekeskus on Ambositran kaupunki (Ambositran piiri), joka sijaitsee 255 kilometriä pääkaupunki Antananarivosta etelään (valtatietä RN7). Aluehallinnon seuraavalla tasolla on neljä piiriä, jotka jakautuvat edelleen kuntiin. Piirit ovat vuoden 2023 väkilukuineen:
Madagaskarin kansallispuistoista mainittakoon Marolambon kansallispuisto. Tämä luonnonsuojelualue sijaitsee maan UNESCOn maailmanperintökohteita yhdistävällä vyöhykkeellä, osittain Amoron’i Manian alueen itäosassa.
Saou

Saou () on kunta Ranskassa Drômen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 45 kilometriä Dien kaupungista lounaaseen.
Saoun kunta sijaitsee Euroopan korkeimmalla synkliinin juurella, ja se on tunnettu metsästään, jossa Alpeille ja Provencelle ominainen kasvisto ja eläimistö elävät rinnakkain. Matkailu on yksi kunnan tärkeimmistä elinkeinoista.
Tupakkateollisuudessa rikastunut Maurice Burrus osti vuonna 1924 Saoûn metsän tarkoituksenaan muuttaa se metsästysalueeksi ja shetlanninlammastilaksi. Hän muutti kuitenkin mielensä ja alkoi kehittää metsää avatakseen sen ekoturismille. Lisäksi hän päätti rakennuttaa Auberge des Dauphins -majatalon. Majatalon avajaiset olivat vuonna 1930, ja siitä tuli nopeasti suosittu paikka Drômen alueen asukkaille. Majatalolle myönnettiin kaksi tähteä Michelin-oppaassa vuosina 1934–1936. Toinen maailmansota pysäytti majatalon toiminnan, ja majatalo rappeutui vähitellen. Vuonna 2003 departementti osti metsän ja raunioituneen majatalon. Sinne päätettiin perustaa luontokeskus, jonka tavoitteena oli antaa vierailijoille mahdollisuus oppia lisää metsästä.
Fámjinin kirkko

Fámjinin kirkko () on Fámjinin kylässä Färsaarilla sijaitseva kirkkorakennus. Paikalla on sijainnut kaksi aiempaa kirkkoa, joista ensimmäisestä ei tiedetä paljoakaan. Toinen kirkko oli vuonna 1826 valmistunut puukirkko, mutta huonokuntoiseksi katsottu rakennus purettiin ja sen tilalle rakennettiin uusi. Nykyinen kirkkorakennus rakennettiin vuosina 1862–1872. Kirkon on suunnitellut islantilainen Guðbrandur Sigurðsson ja se on rakennettu kivestä ja puusta. Jeesuksen kastetta kuvaava alttaritaulu on kopio Carl Blochin alkuperäisestä teoksesta, jonka rahoituksesta vastasivat paikalliset kalastajat lahjoittamalla saaliinsa suurimman kalan tarvittavien varojen keräämiseksi. Kun kirkkoa remontoitiin vuonna 1952, saarnastuolista löytyi lista, johon oli kirjattu Guðbrandurin lisäksi kaikkien muidenkin kirkon rakentamiseen osallistuneiden nimet. Heitä oli ympäri Färsaaria sekä Islannista. Remontin jälkeen lista palautettiin alkuperäiselle paikalleen, minkä lisäksi sen mukaan laitettiin lankkuun kirjoitettuna vuoden 1952 remonttiin osallistuneet.
Hallinnollisesti kirkko kuuluu omaan seurakuntaansa, joka puolestaan on osa Färsaarten kansankirkkoa. Muiden färsaarelaisten kirkkojen tavoin kirkko on perinteisesti ollut paikallisen kyläyhteisön sosiaalisen ja uskonnollisen elämän keskus. Kirkko on myös näkyvä maamerkki. Noin tunnin kestäviä jumalanpalveluksia pidetään sunnuntaisin kello 12 alkaen. Huhtikuusta syyskuuhun kirkkoa pidetään myös päiväsaikaan auki turisteille.
Kirkko on myös siinä mielessä merkittävä, että alkuperäinen Färsaarten lippu on näytillä kirkossa. Ensimmäistä kertaa lippu nostettiin salkoon Fámjinissa vuonna 1919.
Henri Harpignies

Henri Harpignies (; 24. heinäkuuta 1819 – 29. elokuuta 1916) oli ranskalainen maisemamaalari. Hän oli Charles-François Daubignyn ja Corot’n maisemamaalaussuunnan voimakkaimpia edustajia. Hän maalasi öljyvärikuvia ja akvarelleja Ranskasta ja Italiasta.
Gårslev

Gårslev on taajama Vejlen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 1 252 asukasta vuoden 2025 alussa.
Høl

Høl on taajama Vejlen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 362 asukasta vuoden 2025 alussa.
Jerlev

Jerlev on taajama Vejlen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 863 asukasta vuoden 2025 alussa.
Bjarni Benediktssonin II hallitus

Bjarni Benediktssonin II hallitus oli Islannin hallitus, joka astui virkaan 9. huhtikuuta 2024 pääministeri Katrín Jakobsdóttirin erottua virastaan asettuakseen ehdolle vuoden 2024 presidentinvaalissa ja joka oli virassa saman vuoden joulukuuhun asti. Hallitus oli koalitiohallitus, johon kuuluivat alussa itsenäisyyspuolue, edistyspuolue ja vihreä vasemmisto.
Pääministeri Bjarni Benediktsson ilmoitti 13. lokakuuta 2024 hajottavansa hallituksen sisäisten erimielisyyksien takia. Bjarni jätti eropyyntönsä presidentti Halla Tómasdóttirille kaksi päivää myöhemmin. Samalla ennenaikaiset parlamenttivaalit määrättiin järjestettäväksi 30. marraskuuta. Vihreän vasemmiston ministerit erosivat hallituksesta neljä päivää Bjarnin ilmoituksen jälkeen.
Paul Hüttel

Paul Hüttel (13. heinäkuuta 1935 Hedensted – 24. lokakuuta 2025) oli tanskalainen näyttelijä, joka työskenteli vuosina 1971–1990 Tanskan kuninkaallisessa teatterissa. Hän tuli tunnetuksi erityisesti televisiosarjasta "Matador", jossa hän näytteli kirjailija Herbert Schmidtiä. Vuosina 1994–2000 Hüttel esitti Gyldengrød-tonttua Danmarks Radion joulukalenterissa.
Laurentius Stigzelius

Laurentius (Lars) Stigzelius (27. lokakuuta 1598 Stigsjö – 31. elokuuta 1676 Uppsala) oli Ruotsin arkkipiispa vuosina 1670–1676. Hän toimi teologian professorina Uppsalan yliopistossa.
Soyans

Soyans () on kunta Ranskassa Drômen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Roubionjoen varrella, noin 46 kilometriä Dien kaupungista lounaaseen.
Korkealla kukkulalla Soyansin kylän yläpuolella oleva linna Château de Soyans rakennettiin vuosien 892 ja 912 välillä. Linna kärsi tuhoja 1300-luvun lopulla, ja se rakennettiin uudelleen 1500-luvun alkupuoliskolla italialaisen renessanssityylin mukaiseksi terasseineen ja puutarhoineen. Vuonna 1796 linna paloi maan tasalle, ja on siitä lähtien ollut raunioina.
Linnan lähellä oleva Saint-Marcelin kirkko rakennettiin 1100-luvulla. Sen arkkitehtuuri yhdistää romaanisia ja bysanttilaisia vaikutteita. 1700-luvulla kirkkoa laajennettiin, ja siihen lisättiin kellotorni ja kaksi sivukappelia. 1900-luvun alussa rakennettiin kuitenkin uusi seurakuntakirkko Talonin kylään ja vanha kirkko hylättiin. Vanha kirkko kuitenkin suojeltiin vuonna 1926. Vuonna 1959 kylään muuttanut kuvanveistäjä Joseph Rivière aloitti Saint-Marcelin kirkon kunnostustyöt, johon myös kunta osallistui.
Nisse Lind

Nils Einar ”Nisse” Lind (27. lokakuuta 1904 Tukholma – 25. lokakuuta 1941 Tukholma) oli ruotsalainen jazzmuusikko, joka soitti pianoa ja harmonikkaa. Hän oli 1930-luvulla suositun Hot-trion jäsen.
Marie Göranzon

Marie Göranzon (s. 27. lokakuuta 1942 Linköping) on ruotsalainen näyttelijä. Hän on näytellyt Dramatenissa vuodesta 1967. Lisäksi hän on esiintynyt elokuvissa ja televisiosarjoissa, muun muassa "Beck"-elokuvasarjassa.
Agía Varvára (saari)

Agía Varvára () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin ja sijaitsee Kreetanmeressä Kreetan pohjoisrannikolla Málian kaupungin edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,002 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Agía Varvára kuuluu Chersónisoksen kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.
Ágios Nikólaos (Límnos)

Ágios Nikólaos () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Moúdroksenlahdessa Límnoksen rannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,005 neliökilometriä ja rantaviivan pituus 0,36 kilometriä, ja se on asumaton. Hallinnollisesti Ágios Nikólaos kuuluu Límnoksen kuntaan, Límnoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.
Myös lännenpuoleinen Toúrkoksen saari tunnetaan nimellä Ágios Nikólaos siellä olevan kappelin mukaan.
Luettelo Ahvenanmaan luonnonsuojelualueista

Luettelo Ahvenanmaan luonnonsuojelualueista kattaa Ahvenanmaan 63 luonnonsuojelualuetta ja yhden hylkeidensuojelualueen.
Monilla pienillä luonnonsuojelualueilla vieraillua ei suositella, vaan kävijät pyritään ohjaamaan ensisijaisesti suuremmille alueille, kuten Nåtö, Ramsholmen, Prästgårdsnäset ja Herröskatan. Niistä jokaisessa on pysäköintialue, opasteita ja luontopolku. Björkörin saaristotilalle pääsee veneellä.
Luettelo on järjestetty sijaintikunnan mukaan, suluissa perustamisvuosi.
Ágios Vasíleios (Athos)

Ágios Vasíleios () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Traakianmeressä Chalkidikín niemimaan itäisimmän niemen Áthoksen pohjoisrannikolla Chilandárin luostarin edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,01 neliökilometriä ja se on asumaton (2021). Hallinnollisesti Ágios Vasíleios kuuluu Pyhän Vuoren autonomiseen munkkivaltioon.
Ágios Vasíleios (Lesbos)

Ágios Vasíleios () eli Profylakí (Προφυλακή) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Lesboksen saaren kaakkoisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on 0,015 neliökilometriä ja rantaviivan pituus 0,503 kilometriä, ja se on asumaton (2021). Hallinnollisesti Ágios Vasíleios kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se on osa Mesagróksen kyläyhdyskuntaa.
Saari on saanut nimensä siellä olevasta pienestä Pyhälle Basileiokselle omistetusta kirkosta. Saarella on myös majakka.
Avgó (Lasíthi)

Avgó () eli Óvo (Όβο) eli Gérakas (Γέρακας) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin ja sijaitsee Kreetanmeressä Kreetan pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,02 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Avgó kuuluu Ágios Nikólaoksen kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.
Daskaleiá (Lasíthi)

Daskaleiá (, myös "Daskaleió", Δασκαλειό) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin ja sijaitsee Kreetan koilliskärjessä olevien Kyriamádin saarten itäpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,004 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Daskaleiá kuuluu Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.
Ramsholmen, Jomala

Ramsholmen on niemi Jomalassa Ahvenanmaalla. Siellä on ollut luonnonsuojelualue vuodesta 1925.
Suojeltu alue on lehdesniitty, joka niitetään perinteisellä tavalla heinäkuussa. Keväällä siellä kukkivat monet lajit kuten valkovuokko, kevätesikko ja alueelle nimenä antanut karhunlaukka (ramslök). Siellä on myös lehdestettyjä saarnipuita, pähkinälehtoja ja rantaniittyjen kämmeköitä ja kirjopikarililjoja.
Ramsholmen on Ahvenanmaan vanhin luonnonsuojelualue. Alue edustaa vanhaa kulttuuriperintöä niittyineen, hakamaineen, pähkinäpensaslehtoineen ja rantoineen. Vanha, edelleen säilynyt kyläasutus on tärkeä osa alueen kulttuuriympäristökokonaisuutta, vaikka maatila ei virallisesti kuulu luonnonsuojelualueeseen. 
Paikka on myös Natura 2000 -kohde.
Diapóri (Réthymno)

Diapóri () eli Tákos (Τάκος) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin ja sijaitsee Kreetanmeressä Kreetan pohjoisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,006 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Diapóri kuuluu Mylopótamoksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.
Diavátes (Límnos)

Diavátes () on kahden pienen Kreikan saaren ryhmä, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja jonka saaret sijaitsevat Límnoksen saaren länsirannikon edustalla lounaaseen Mýrinan kaupungista. Saaret ovat asumattomia. Hallinnollisesti Diavátesin saaret kuuluvat Límnoksen kuntaan, Límnoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.
Saaret ovat osa Límnosta ympäröivien kalliosaarten Natura-aluetta.
Saaret.
Saariryhmän saaret ovat:
Gaïdouronísi (Gávdos)

Gaïdouronísi (, ) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin ja sijaitsee Libyanmeressä Gávdoksen saaren pohjoisrannikolla Pýrgoksen rannan edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,004 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Gaïdouronísi kuuluu Gávdoksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.
Saari on osa Gaïdouronísia (Γαϊδουρονήσια) -nimellä tunnettua kolmen pienen saaren ryhmää, josta se on suurin.
Koursároi

Koursároi () eli Nisákia (Νησάκια) eli Volaxiá (Βολαξιά, myös "Valaxiá", Βαλαξιά) on pienten Kreikan saarten ryhmä, joka kuuluu Kreetan saariin ja jonka saaret sijaitsevat Kreetan länsirannikolla Falásarnan Livádin rannan edustalla. Saaret ovat asumattomia. Hallinnollisesti Koursároin saaret kuuluvat Kíssamoksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.
Saaret.
Saariryhmän suurimmat saaret ovat:
Prästgårdsnäset

Prästgårdsnäset on niemi Finströmissä Ahvenanmaalla. Siellä on ollut 33 hehtaarin laajuinen luonnonsuojelualue vuodesta 1992.
Alue on Keski-Finströmin kulttuuriperintökohde, jonka juuret ulottuvat keskiajalle. Se on erilaisten luontotyyppien mosaiikki, jossa korostuvat pähkinäpuumetsät ja laajat rantametsät. Alueella on huomattavan suuri tammen ja muiden jalojen lehtipuiden osuus, ja kevään kukkaloisto on näyttävä. 
Paikka on myös Natura 2000 -kohde.
Mikronísi (Chrysí)

Mikronísi (, ) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin ja sijaitsee Libyanmeressä Chrysín saaren itäpuolella, etelään Kreetan itäosan etelärannikosta. Saaren pinta-ala on 0,121 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Mikronísi kuuluu Ierápetran kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Saari on osa yhteistä Natura-aluetta Chrysín saaren kanssa.
Peristéri (Réthymno)

Peristéri () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin ja sijaitsee Kreetanmeressä Kreetan pohjoisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,03 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Peristéri kuuluu Mylopótamoksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.
Petaloúda

Petaloúda (, myös "Petalída", Πεταλίδα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kreetan saariin ja sijaitsee Ímeri Gramvoúsan saaren eteläpuolella itään Kreetan luoteiskärjestä Gramvoúsan niemestä. Saaren pinta-ala on noin 0,002 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Petaloúda kuuluu Kíssamoksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen.
Kristrún Frostadóttirin hallitus

Kristrún Frostadóttirin hallitus on Islannin hallitus, joka astui virkaan 21. joulukuuta 2024 vuoden 2024 parlamenttivaalien jälkeen. Hallitus on sosiaalidemokraattisen liiton johtama enemmistöhallitus, johon kuuluvat sen lisäksi reformipuolue ja kansanpuolue.
Beatrice Harraden

Beatrice Harraden (1864–1936) oli englantilainen kirjailija. Hän harrastaa romaaneissaan psykologista analyysia. Hänen huomattavimmat teoksensa ovat menestyksen saavuttanut, todellisiin tapahtumiin perustuva liikuttava rakkausromaani "Ships That Pass in the Night" (1893; suom. "Laivoja yössä"), kertomukset "At the Green Dragon" ja "An Idyll of London". Ensimmäisen romaanin tasalle eivät yllä hänen viimeksi julkaisemansa romaanit ja kertomukset, kuten "Katharine Frensham" (1903) ja "Tiedemiehen tytär" (1906).
Harriman

Harriman on muun muassa seuraavien yhdysvaltalaisten henkilöiden sukunimi:
Suomalainen lemmenlaiva

Suomalainen lemmenlaiva on suomalainen television komediasarja. Sitä esitettiin yhdeksän osaa vuonna 1987.
Muuta.
"Suomalaisen lemmenlaivan" kapteenina on Helge Herala, koulutusemäntänä Maija-Leena Soinne ja risteilyisäntänä Pentti Helin. Muissa rooleissa ovat Ritva Vepsä, Anita Sohlberg ja Armi Sillanpää. Ensimmäisen jakson lemmenparina ovat Katriina Honkanen ja Martti Nieminen, toisen jakson lempiväisinä nähdään Helena Haavisto ja Tapio Hämäläinen. Muissa jaksoissa ovat muun muassa Juhani Laitala, Mai-Brit Heljo, Maija Karhi, Risto Autio, Hillevi Lagerstam, Antti Pääkkönen ja Rauni Ikäheimo. Sarjan ruotsinlaiva ei ole aivan samaa luokkaa kuin "Lemmenlaivan", toisaalta ihmissuhteet kuvataan hieman todenmukaisemmin.
Henry Harrisse

Henry Harrisse (28. toukokuuta 1829 Pariisi, Ranska – 13. toukokuuta 1910 Pariisi, Ranska) oli amerikanranskalainen historioitsija ja bibliografi. Hän tutki pääasiassa Amerikan löytöhistoriaa.
Hartenstein

Hartenstein on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Gustav Hartenstein

Gustav Hartenstein (1809–1890) oli saksalainen filosofi, varsinainen professori Leipzigin yliopistossa 1836–1859, sittemmin kirjastonhoitaja Jenassa. Hän liittyi Johann Friedrich Herbartiin ja julkaisi teokset "Die Probleme und Grundlehren der allgemeinen Metaphysik" (1836) ja "Die Grundbegriffe der ethischen Wissenschaften" (1844), jotka ovat hyviä herbartilaisen oppijärjestelmän esityksiä. Julkaisi ansiokkaat Immanuel Kantin teosten kokonaispainokset (1838–1839, 10 os., ja uudelleen 1867–1869, 8 os.), samoin Herbartin kootut teokset.
Luca Leino

Luca Leino (s. 2010) on suomalainen lapsinäyttelijä, joka on tunnettu päähenkilönä elokuvasta Orenda (2025). 
Leino on näytellyt elokuvassa "Orenda" papin ottolasta, ja Pirjo Honkasalon mukaan hän "ilmestyi kuin tyhjästä elokuvan koekuvauksiin. Hänellä ei ollut minkäänlaista kokemusta näyttelemisestä. Olimme silti kaikki sitä mieltä, että tässä pojassa on jotain, hän on vanha sielu. Niinpä Alma meni Lucan perheen luo kylään yhdeksi illaksi. Hänellä vahvistui illan aikana tunne, että Luca on oikea valinta rooliin." 
–Pirjo Honkasalo
Leinon olemusta on kuvailtu "korpinmustaksi" ja "vanhaksi sieluksi".
Grokipedia

Grokipedia on tekoälyn kirjoittama englanninkielinen verkkotietosanakirja, jonka Elon Muskin johtama xAI-yritys julkaisi 27. lokakuuta 2025. Grokipedian sisällön tuottaa Grok-keskustelubotti. Julkaisupäivänä tietosanakirjassa oli 885 279 artikkelia.
Grokipedia perustuu kokonaan avoimeen lähdekoodiin. Ensimmäinen versio on versionumeroltaan 0.1.
Elon Muskin mukaan Grokipedia on tarkoitettu Wikipedian vaihtoehdoksi, koska englanninkielinen Wikipedia on Muskin mielestä vasemmistolaisesti värittynyt ja puolueellinen. Muskin mukaan Grokipedia tarjoaa tasapainoisen näkökulman ilman Wikipedian artikkelien propagandaa.
Julkaisun sisältö on kokonaan generatiivisen tekoälyn kirjoittamaa ja ylläpitämää. Julkaisijan mukaan tämä takaa tietojen ajantasaisuuden.
Ihmiskäyttäjät eivät voi muokata Grokipedian artikkeleita. Grokipedian artikkeleihin voi kuitenkin ehdottaa lisäyksiä, muutoksia tai poistoja. Grok päättää, otetaanko pyyntö huomioon, ja kertoo perusteet, jos se hylkää ehdotuksen.
Grokipedian käyttöliittymässä on ainoastaan hakupalkki. Grokipedian artikkelit ovat pelkkää tekstiä, eikä kuvia ole lainkaan. Väliotsikot jäsentävät tekstiä. Kappaleiden lopussa on viitteet, jotka antavat tietojen lähteet.
Osa Grokipedian sisällöstä perustuu Wikipedian artikkeleihin Creative Commons -lisenssillä. Jotkin artikkeleista ovat lähes identtisiä Wikipedian vastaavien artikkelien kanssa. Elon Muskin mukaan tämä korjataan vuoden 2025 loppuun mennessä.
"The Vergen" analyysissä valtaosa Grokipedian sisällöstä oli lähes samaa kuin Wikipediassa. Kuitenkin Elon Muskin maailmankuvaan liittyvissä aiheissa Grokipedian sisällön nähtiin menevän salaliittoteorioiden, asiavirheiden, valtamediaan kohdistuvan kritikin sekä amerikkalaisen oikeiston puheenaiheiden suuntaan. Osaa tästä sisällöstä pidettiin avoimen rasistisena ja transfobisena.
Wikipedian perustaja Jimmy Wales ei nähnyt Grokipediaa hyödyllisenä. Hän huomautti, kuinka suurilla oppivilla kielimalleilla kuten ChatGPT:llä on taipumus tehdä isoja virheitä ja hallusinoida, minkä takia ne eivät ole tarpeeksi hyviä wiki-artikkelien tekemiseen. Wikipedian toinen perustaja ja sittemmin Wikipediaa kritisoinut Larry Sanger taas suhtautui Grokipediaan myönteisemmin viestipalvelu X:ssä: ”Ensivaikutelmani, kun katsoin omaa artikkeliani ja selailin sivustoa, on, että Grokipedia on erittäin hyvä. Vielä ei ole selvää, onko se todella parempi kuin Wikipedia. Mutta tällä hetkellä sanoisin, että 'ehkä'!”
Kachina

Kachina (myös katcina, katsina) on Pohjois-Amerikan pueblokansojen perinteisissä uskonnoissa esiintyvä jumalolento tai vainajahenki. Eri kansoilla on hieman erilaiset käsitykset "kachina"-olennoista. Yhteensä niitä tunnetaan yli 500.
Pueblo-uskonto muotoutui jo esikolumbiaanisella ajalla ja on säilynyt elinvoimaisena 2000-luvulle saakka. Maataloudella ja hedelmällisyyskultilla on siinä keskeinen asema. "Kachinat" edustavat esimerkiksi viljaan, sateisiin ja metsästykseen liittyviä ilmiöitä. Niiden antama elinvoima ylläpitää kaikkia elollisia olentoja. Yksittäisten henkien nimiä ovat muun muassa Varisäiti, Maajumala, Kypsä vilja, Päivänseisaus ja Pitkäkorva. Kivensyöjä on peikkomainen olento ja Mutapää groteskin koominen hahmo.
"Kachina"-hengen uskotaan viipyvän heimonsa luona puolet jokaisesta vuodesta. Henkien vierailu varmistetaan erityisillä rituaalimenoilla, joiden aikana käytetään "kachinaa" esittävää naamiota ja muita asusteita. Naamion edustaman henkiolennon uskotaan olevan läsnä tilaisuudessa tai asettuvan väliaikaisesti naamiota kantavan miehen ruumiiseen. "Kachina" voidaan kuvata myös puusta kaiverrettuna pienoisveistoksena, joka koristellaan huolellisesti väreillä, sulila, nahalla ja kankailla. Veistoksia valmistavat perinteisesti miehet, jotka antavat niitä lahjaksi tytöille ja saavat vastineeksi jousia ja nuolia. Veistosten avulla opetetaan "kachina"-henkien tarkemmasta olemuksesta ja rituaaliasuihin liittyvästä symboliikasta. Veistoksen sinänsä ei uskota kuvaavan "kachinan" todellista ulkomuotoa, vaan keskeistä on ihmishamolle puettu koristeellinen naamio. Nykyään nukkeja valmistetaan myös turisteille myytäviksi.
Perimätiedon mukaan "kachinat" nousivat maan pinnalle maailman keskukseen ("sipapu") avautuneesta aukosta, kun ihmiset kauan sitten luotiin." Kachina"-uskolla on merkittävä asema varsinkin hopien perinteessä, jonka mukaan henget asuvat San Francisco -vuorenhuipuilta. Muassaan ne tuovat pilviä ja sadetta. Joissakin kertomuksissa niiden äiti on hedelmällisyyden jumalatar Hahaiwutti. Navajojen uskonnossa "kachinaa" vastaa "yeii" ja apassien uskonnossa "hactin".
Rakennusmaan järjestely

Rakennusmaan järjestely on Suomessa kiinteistötoimitus, jolla yhteensovitetaan asemakaava ja yksityinen maanomistus keskenään. Rakennusmaan järjestelystä säädetään kiinteistönmuodostamislaissa.
Rakennusmaan järjestelyllä pyritään rakennusoikeuden tasapuoliseen jakamiseen kaavoitettavalla alueella. Tavoitteena on myös helpottaa tonttijaon laatimista ja kaavaan soveltuvien rakennuspaikkojen muodostamista.
Järjestelyalueeseen kuuluu pääasiassa yksityisten omistamia maita. Kunnan omistamia maita ei sisällytetä siihen kuin poikkeuksellisesti. 
Rakennuskortteleiden rakennusalueet jaetaan alueen maanomistajille eli osakkaille käyttäen jakoperusteena sitä arvoa, joka osakkaan omistamilla alueilla oli ennen kaavan laatimista. Kukin osakas saa jakoperusteensa mukaisen osuuden alueista sen mukaan, mikä arvon arvioidaan olevan kaavan voimaantulon jälkeen. Järjestelyn kustannukset jaetaan kunnan ja osakkaiden kesken.
Hasselberg

Hasselberg on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Elisabeth Johansen

Elisabeth Maria Sara Johansen (1. elokuuta 1907 Uummannaq – 21. kesäkuuta 1993 Uummannaq) oli grönlantilainen kätilö ja poliitikko, joka oli sekä ensimmäinen grönlantilainen kätilö sekä ensimmäinen nainen, joka valittiin poliittiseen luottamustehtävään Grönlannissa.
Tausta ja yksityiselämä.
Johansen syntyi Uummannaqissa vuonna 1907. Hänen isoäitinsä toimi myös kätilönä, joskin ilman virallista koulutusta, mikä innosti nuorta Johansenia hakeutumaan Tanskaan Rigshospitalet-sairaalaan, josta hän valmistui kätilöksi vuonna 1931.
Tämän jälkeen Johansen palasi Grönlantiin ja alkoi työskennellä paikallisessa sairaalassa. Lisäksi hän toimi kokkina ja tulkkina. Hän meni naimisiin Kristian Johansenin kanssa, muutti Ukkusissatiin ja sai viisi lasta. Yksi hänen lapsistaan, Lars-Emil Johansen, on toiminut Grönlannin pääministerinä. Johansen jäi leskeksi vuonna 1958, minkä jälkeen hän muutti lastensa kanssa takaisin Uummannaqiin.
Johansen kuoli kotikylässään vuonna 1993.
Poliittinen ura.
Kun Grönlannin paikallisparlamentti perustettiin vuonna 1911, Johansenin isä valittiin ensimmäisissä vaaleissa sen edustajaksi. Johansen itse valittiin ensimmäisen kerran vuonna 1959, jolloin hänestä tuli ensimmäinen paikallisparlamenttiin valittu nainen. Hän toimi edustajana aina vuoteen 1975 asti.
Grönlannissa alettiin perustaa puolueita 1970-luvulla, ja Johansen liittyi tuolloin Siumutiin, jonka jäsen hän oli aina kuolemaansa saakka.
Kunnianosoituksia.
Lähde:
Kiinteistönmääritys

Kiinteistönmääritys (ruots. "fastighetsbestämning") tarkoittaa Suomessa kiinteistötoimitusta, jolla vahvistetaan jokin kiinteistöjaotusta koskeva seikka. Määrityksellä selvitetään olemassa olevia oikeuksia tekemättä muutoksia kiinteistöjaotukseen.
Kiinteistönmäärityksellä selvitetään ja ratkaistaan:
Kiinteistönmääritys koskee aina olemassa olevien kiinteistöjen ulottuvuuden määräämistä. Sillä ei muodosteta uutta kiinteistöä.
Kiinteistönmääritys aiemmin.
Vuosina 1953–1996 kiinteistönmääritys on ollut joko rajankäynti tai jaon täydentäminen.
Pertuisane (1900)

Pertuisane oli Ranskan laivaston Rochefortais-luokan hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa.
Valmistus.
Alus tilattiin 8. kesäkuuta 1899 Rochefortin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 9. huhtikuuta 1900. Alus laskettiin vesille 5. joulukuuta 1900 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten helmikuussa 1902. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen 25. syyskuuta 1902.
Palvelus.
Palvelukseen otettaessa alus sijoitettiin Välimeren laivueeseen (), missä se korvasi "Flibustier’n". Se oli 1904 Cherbourgissa reservissä, mistä se siirrettiin ensimmäisen maailmansodan alettua Kanaalin alueelle. Alus poistettiin palveluksesta 1922 ja alusluettelosta 16. maaliskuuta 1923. Alus oli 1923-1928 Brestissä palotestausta varten varustetussa osastossa. Alus myytiin romutettavaksi 20. huhtikuuta 1928 Brestissä.
Scanpole

Scanpole Oy on suomalainen pylväitä valmistava yritys. Se valmistaa ja myy sähkö- ja telepylväitä, aitapaaluja sekä infrapuutavaraa, johon kuuluu sahatavara ja liimapuutuotteet. Yritys kuuluu Euroopan johtavien pylväsyhtiöiden joukkoon.
Scanpolella on tytäryhtiöitä Norjassa Scanpole AS, Ruotsissa Scanpole Ab, Iso-Britanniassa Scanpole Ltd ja Irlannissa Scanpole Ireland Ltd. Edellä mainitut yhtiöt hallinnoivat oman kotimaansa pylvästehtaita. Scanpolen tuotteet ovat standarisoituja, eli niiden valmistus on tarkkaan määritelty prosessi.
Scanpole on osa perheomisteista Iivari Mononen -konsernia. Konserniin kuuluu myös maatalous- ja piharakentamiseen soveltuvia kestopuutuotteita valmistava PrimaTimber Oy.
Scanpolen kotipaikka on Joensuu.
Tehtaat.
Scanpolella on Nurmeksessa Höljäkän kylässä tehdas, jossa kyllästetään pylväitä. 
Norjassa tehtaita on Ilsengissä ja Kirkenærissä. Ilsengin tehtaalla kyllästetään tällä hetkellä kaikki yrityksen Pole+ -tuotteet, ja Kirkenaerin tehdas on erikoistunut kyllästettyjen aitapaalujen tuotantoon. 
Iso-Britannian Walesissa sijaitsee Newportin tehdas, jossa kyllästetään sekä sähköpylväitä että aitapylväitä brittimarkkinoille. 
Irlannin tehdas on Kilteelissä noin 30 km lounaaseen Dublinin keskustasta. Se on keskittynyt pylväiden ja aitapaalujen kyllästykseen. 
Historia.
Vuonna 2010 Norjassa toimiva Scanpole AS ostettiin osaksi Iivari Mononen Oy:tä. Vuonna 2011 Scanpole hankki Ruotsin ja Norjan pylväsliiketoimintaa. Vuonna 2015 Scanpolesta tuli pylväsliiketoiminnan emoyhtiö. Vuosina 2016 ja 2024 Scanpole on laajentanut toimintaansa hankkimalla lisää pylväsliikeyhtiöitä.
Klas Bernhard Hasselberg

Klas (Clas) Bernhard Hasselberg (3. syyskuuta 1848 – 23. toukokuuta 1922) oli ruotsalainen tähtitieteilijä ja fyysikko. Hän toimi Pulkovan observatorion astronomina 1872–1883 ja astrofyysikkona 1883-1888. Hän teki opintomatkoja Saksaan, johti Pulkovan observatorion tähtitieteellistä retkikuntaa, joka lähetettiin Amurin maahan 1874 Venuksen ohikulun havaitsemista varten. Hänet kutsuttiin 1888 kotimaahan Ruotsin tiedeakatemian fyysikoksi. Hänen lukuisat tieteelliset julkaisunsa kohdistuvat etenkin astrofysiikkaan. Hän tutki muuun muassa Auringon spektriä sekä eri komeettojen spektrejä. Tärkeitä olivat hänen tekemänsä eri metallien spektrejä koskevat tarkat määritykset, jotka hän julkaisi lukuisissa kirjoituksissaan aikakauskirjoissa ja tieteellisten seurojen julkaisusarjoissa.
Kauluspaholaisrausku

Kauluspaholaisrausku ("Mobula mobular") eli sarvirausku on paholaisrauskuihin kuuluva rustokalalaji. Lajia tavataan uhanalaisena kaikista lauhkeista ja lämpimistä valtameristä.
Koko ja ulkonäkö.
Kauluspaholaisrausku on lyhyt, mutta ruumis on hyvin leveä ja rintaevät ovat siipimäiset. Ruumiin keskimääräinen leveys on 180–280 cm ja suurimmat yksilöt kasvavat ainakin 350 cm leveiksi ja jopa yli 500 cm leveitä yksilöitä on raportoitu. Pään sivuilla on kaksi sarvimaista uloketta. Kauluspaholaisrauskun selkäevä on lyhyehkö ja sen takana on lyhyehkö myrkyllinen piikki. Kalan pyrstöevä on pidentynyt siimamaiseksi. Laji on selästään harmahtavan sininen ja niskassa kulkee leveä musta juova. Vatsa on vaalea. Kauluspaholaisrauskun selkäevä on valkokärkinen.
Levinneisyys ja elintavat.
Kauluspaholaisrauskua tavataan lämpimistä ja lauhkeista vesistä niin Atlantista, Intian valtamerestä kuin Tyynestämerestäkin. Sitä tavataan yleensä suhteellisen lähellä pintaa niin rannikkojen ja saarien läheisyydestä kuin avomereltäkin. Syvimmillään kalaa on tavattu noin 1 000 metrin syvyydessä. Kala liikkuu yksin tai pieninä parvina. Kauluspaholaiskalat suodattavat vedestä ravinnokseen erityisesti pienehköjä äyriäisiä, mutta voivat syödä myös pieniä kaloja. Ne vaeltavat ravinnon perässä pitkiäkin, jopa lähes 2 000 km, matkoja. Kauluspaholaisrauskunaaraat synyttävät kerrallaan yksi tai kaksi elävää poikasta. Poikasen kehittyminen naaraan sisällä kestää vuoden.
Kauluspaholaisrauskun levinneisyys on laaja, mutta paikoittainen. Lajia kalastetaan kaupallisesti sen lihan ja evien vuoksi. Lihaa hyödynnetään useimmiten pakastettuna tai kuivattuna. Lisäksi pään ulokkeita kuivataan ja jauhetaan perinteiseen lääkintään. Kalan kanta on taatntunut monin paikoin voimakkaasti kalastuksen vuoksi, erityisesti Aasiassa. Kauluspaholaisrausku kuuluu Bonnin sopimuksen alaisiin lajeihin. Koska kanta on taantunut voimakkaasti ja on edelleen laskeva, on kauluspaholaisrausku luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi.
Tonttikirja

Tonttikirja oli Suomen nykyistä kiinteistörekisteriä edeltävä kaupungin asemakaava-alueen kiinteistörekisteri.
Tonttikirja-alueella sijainneet tontit yksilöitiin kaupunginosan, korttelin ja tontin numeroiden avulla. Tonttikirja-alueen ulkopuolella sijainneet kiinteistöt merkittiin maarekisteriin.
Tonttikirjat ja maarekisteri yhdistettiin lainsäädännöllisesti kiinteistörekisteriksi 1.7.1985. Yhtenäinen sähköinen rekisteri kiinteistörekisteristä tuli kuitenkin vasta vuonna 2005. Tontti on yhä nykyäänkin asemakaavakiinteistön nimitys sitovan tonttijaon alueilla. Jako tonttikirja-alueen ja maarekisterialueen välillä on edelleen merkityksellinen kiinteistöjaotuksen kannalta.
Tontti muodostetaan vuodesta 2000 alkaen lohkomisessa; kiinteistötoimituksista tontinmittaus ja yleisen alueen mittaus ovat samalla poistuneet.
Kaavatontti

Kaavatontti (ruots. "planetomt") on Suomessa asemakaavan sitovan tonttijaon mukainen tontti, jota ei ole merkitty kiinteistörekisteriin.
Kaavatontti ei ole kiinteistö. Jotta kaavatontista tulee kiinteistö (rekisteritontti), on suoritettava kiinteistötoimitus kuten lohkominen.
Escopette (1900)

Escopette oli Ranskan laivaston Rochefortais-luokan hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa.
Valmistus.
Alus tilattiin 8. kesäkuuta 1899 Rochefortin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 9. huhtikuuta 1900. Alus laskettiin vesille 20. joulukuuta 1900 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten kesäkuussa 1902. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen 26. tammikuuta 1903.
Palvelus.
Palvelukseen otettaessa alus sijoitettiin pohjoiseen laivueeseen () ja vielä samana vuonna Brestin Défense mobileen. Ensimmäisen maailmansodan alkaessa alus oli Calaisissa 2e Escadre légèren 2. sukellusvenelaivueen johtoaluksena. Sodan ajan alus oli Cherbourgissa ja Dunkerquessa. Se poistettiin alusluettelosta 4. huhtikuuta 1921.Alus myytiin 10. heinäkuuta 1922 Cherbourgissa.
Grönlannin kansanäänestys Euroopan yhteisön jäsenyydestä 1982

Grönlannissa järjestettiin kansanäänestys Euroopan yhteisön, nykyisen Euroopan unionin edeltäjän, jäsenyystä 23. helmikuuta 1982. Enemmistö kannatti eroa, minkä johdosta Grönlannista tuli ensimmäinen yhteisöön kuulunut alue, joka erosi siitä.
Tausta.
Tanska liittyi Euroopan yhteisöön vuonna 1973. Toisin kuin Grönlanti, Färsaaret ei koskaan liittynyt EY:n jäseneksi Tanskan liittyessä yhteisöön, koska Färsaarilla oli ollut itsehallinto jo vuodesta 1948 lähtien. Grönlannin kohdalla tehtiin joitakin poikkeuksia EY-säädösten kohdalla.
Grönlanti sai laajan itsehallinnon vuonna 1979, jonka nojalla Grönlanti on osa Tanskan kuningaskuntaa, mutta oma erityinen kansakuntansa. Grönlannilla on vaaleilla valittu paikallisparlamentti, joka vastaa lähes kaikista alueen sisäisistä asioista.
Kansanäänestyksessä äänestäjiä pyydettiin vastaamaan seuraavaan kysymykseen:Haluatko Grönlannin jäävän osaksi EY:tä? ()Merkittävä syy EY-jäsenyyden vastustamiseen oli kalastusoikeuksien sääntely, jota tekisi EY eikä Grönlanti itse. Kalastus on elintärkeä elinkeino Grönlannissa ja ainoa yhteikuntaa kannatteleva talouden ala. Myös hiljattain saavutetun itsehallinnon katsottiin olevan uhattuna, mikäli Grönlanti jäisi osaksi EY:tä. Grönlannissa järjestettiin suuria mielenosoituksia EY-jäsenyyttä vastaan aina kansanäänestykseen saakka.
Jälkipyykki.
Virallisesti Grönlanti erosi EY:stä 1. helmikuuta 1985. Samalla Grönlanti alkoi myös maksua vastaan myöntämään kalastuslupia EY:n jäsenmaille, minkä lisäksi Grönlanti velvoitti näitä sitoutumaan vuosittaisiin kalastuskiintiöihin. Kansanäänestyksen tuloksena EY:n silloinen pinta-ala puoliintui.
Vuonna 2025 Grönlannin pääministeri Jens-Frederik Nielsen sanoi, että Grönlannilla ei ole aikomusta liittyä uudestaan EU:n jäseneksi, mutta halusi kuitenkin syventää yhteistyötä unionin kanssa.
Kantakiinteistö

Kantakiinteistö (ruots. "stomfastighet") on Suomessa se kiinteistön tai yhteisen alueen osa, joka lohkomisen jälkeen jää jäljelle emäkiinteistöstä.
Kantakiinteistöllä on lohkomisen jälkeen ensisijainen vastuu panttioikeudesta, jos saamista ei saada perityksi velallisen kiinteistöstä.
1985 (täsmennyssivu)

1985 voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Luettelo Suomessa elävistä äärimmäisen uhanalaisista selkärankaisista

Luettelo äärimmäisen uhanalaisista selkärankaisista eläimistä Suomessa kansallisen uhanalaisuusarvioinnin (2019) mukaan. Näihin lajeihin kohdistuu äärimmäisen suuri välitön uhka hävitä Suomesta.&lt;br&gt;
Maailmanlaajuinen status voi olla huomattavasti positiivisempi kuin Suomen kannan. Esimerkiksi haarahaukka on maailmanlaajuisesti asiaa tarkisteltuna elinvoimainen ja voi ihan hyvin. Suomen kanta on kuitenkin akuutisti uhattu.&lt;br&gt;
Alla olevassa listassa on lueteltu perässä maailmanlaajuinen status.
Per Hasselberg

Per Hasselberg, alk. "Karl Peter Åkesson", (1850–1894) oli ruotsalainen kuvanveistäjä.
Hasselberg oli alkuaan puuseppä Karlshamnissa. Hän meni 1869 ornamentinveistäjäksi Tukholmaan ja pääsi 1877 Pariisin École des beaux-artsiin opiskelemaan kuvanveistoa François Jouffroyn johdolla. Hän sai 1879 ensi palkinnon J. L. Runebergin hautamuistomerkkiä varten tekemästään luonnoksesta "Inspiraation hengetär", jota ei kuitenkaan tilattu häneltä.
Hasselbergin esikoisteos Pariisin salongissa 1880 oli "Le charme" (kahden linnun kanssa leikkivä poika). Seuraavana vuonna hän herätti siellä huomiota laajimmin tunnetulla veistoksellaan "Lumikello", joka on marmoriveistoksena muun muassa Göteborgissa, Kööpenhaminassa ja myös pronssivaloksena Tukholmassa. Alastonta neitoa esittävä kuvapatsas, joka vertauskuvallisesti esittää keväistä heräämistä, ilmaisee Hasselbergille ominaista pohjoismaista haaveellista luonnonlyriikkaa samalla kun se, kuten hänen myöhemmät Göteborgissa olevat mestariteoksensa "Sammakko" (1890), joka kuvaa nuoren tytön lapsenomaista leikkisyyttä, ja "Lumpeenkukka" (1893), osoittaa aatteellisen sisällyksen ja ranskalaisessa koulussa opitun realistisen tekniikan sopusointua. Hasselbergin muita veistoksia ovat pronssinen suihkukaivo Göteborgissa (1883) ja idyllimäinen, yksinkertaisen vaikuttava kuvaryhmä "Isoisä" (1886, valettuna pronssiin 1895 Tukholman Humlegårdenissa) sekä lukuisat rintakuvat (taiteilija Ernst Josephson, Pontus Fürstenberg, prinssi Eugen, Viktor Rydberg). Runsain valikoima Hasselbergin teoksia on Göteborgin taidemuseossa.
Geórgios Chatzidákis

Geórgios Chatzidákis (; 23. marraskuuta 1848 Kreeta, Kreikka – 26. kesäkuuta 1941 Ateena, Kreikka) oli kreikkalainen kielitieteilijä. Hän oli kotoisin Kreetan saarelta, opiskeli Ateenan, Leipzigin ja Berliinin yliopistoissa. Hän oli vuodesta 1885 Ateenan yliopiston professori. Hän oli merkittävä nykykreikan tutkija ja laski tieteellisen pohjan nykykreikan tutkimukselle. Hän julkaisi kreikan ja saksan kielellä useita tutkimuksia, muun muassa "Einleitung in die neugriechische Grammatik" (1892).
Maankäyttölaji

Maankäyttölaji (ruots. "markanvändningsslag") on kiinteistötoimituksessa tiluksia selitettäessä käytetty käsite.
Maankäyttölajeja ovat:
Cléon-d’Andran

Cléon-d'Andran () on kunta Ranskassa Drômen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 42 kilometriä Nyonsin kaupungista luoteeseen.
Cléon-d'Andran on entinen linnoitettu kaupunki. Kaupunki muodostuu pyöreistä kehistä, jonka keskellä on 1000-luvulla rakennettu Saint-Sauveurin kirkko. Kirkon teräväkärkinen kellotorni on tasangolla sijaitsevan kaupungin kauas näkyvä maamerkki. 1800-luvun alussa kaupungin ulointa kehää reunustivat kaupungin muurit, mutta ne purettiin, ja sen tilalla on nykyään ympyräbulevardi. Linnoitettuun kaupunkiin pääsi sisään vain kahden portin kautta, mutta myös portit purettiin 1800-luvun alussa.
Keskusta ulkopuolella oleva linna Château de Genas on rakennettu 1600-luvulla. Linna on listattu historialliseksi muistomerkiksi. Linnan nimi tulee sitä aikanaan hallinneesta Genasin suvusta. Suku on sittemmin sammunut, mutta se oli aikanaan tärkeässä asemassa Provencen, Comtat Venaissinin, Dauphinén, ja erityisesti Valencen kaupungin historiassa.
Rasitus

Rasitus tarkoittaa Suomen kiinteistöoikeudessa kiinteistökirjaan erityisinä oikeuksina kirjattavia oikeuksia ja kiinnityksiä.
"Rasitustodistuksesta" ilmenevät kiinteistön velkakiinnitysten ja laitoskiinnitysten (maanvuokraoikeuksien) lisäksi kiinteistöön kohdistuvat vallintarajoitukset. Näitä rajoituksia voivat olla muun muassa ulosmittaukset, turvaamistoimet ja kiinteistön kuuluminen konkurssipesään.
Vesialue

Vesialue (ruots. "vattenområde") tarkoittaa Suomen kiinteistöoikeudessa aluetta, joka on muutoin kuin tilapäisesti veden peittämä.
Vesialueita ovat vesilain tarkoittamat vesistöt. Niitä ovat luonnolliset vesialueet kuten järvi, lampi, joki ja puro sekä keinotekoiset vesialueet kuten tekojärvi ja kanava. Noro, oja ja lähde eivät ole vesistöjä.
Vesialueen rajana maata vastaan pidetään keskivedenkorkeuden mukaista rantaviivaa.
Vesialueiden omistus.
Vesialueet ovat Suomessa suurelta osin yksityisomistuksessa. 
Suomessa on vesialuetta noin 8,7 miljoonaa hehtaaria. Tästä sisävesistöjä on noin 3,4 ja merialueita noin 5,3 miljoonaa hehtaaria. Vesialueiden omistus jakautuu kiinteistöittäin seuraavasti:
Vesialueen omistaja ei omista vettä aineena vaan ainoastaan itse alueen. Vapaana olevaan veteen omistajalla on vallitsemisoikeus.
Hauptmann

Hauptmann on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Herröskatan

Herröskatan on niemi Lemlandissaa Ahvenanmaalla. Se on Ahvenanmaan mantereen eteläisin paikka. Siellä on ollut luonnonsuojelualue vuodesta 1987.
Herröskatanin kasvillisuus on lehtomaista. Sen lajeja ovat miekkavalkku, miehenkämmekkä, verikurjenpolvi ja syysmyrkkylilja. Lintulajeja ovat pensaskerttu, satakieli, mustapääkerttu ja punavarpunen.
Paikka on myös Natura 2000 -kohde.
Kollemorten

Kollemorten on taajama Vejlen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 372 asukasta vuoden 2025 alussa.
Ny Højen

Ny Højen on taajama Vejlen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 739 asukasta vuoden 2025 alussa.
Kansallinen Liiga -kausi 2024

Kansallinen Liiga -kausi 2024 oli naisten jalkapalloliigan 18. kausi ja kaikkiaan 54. kerta, jolloin jalkapallon naisten Suomen mestaruudesta pelattiin. 
Mestaruuden voitti Helsingin Jalkapalloklubi, hopeaa saavutti Kuopion Palloseura ja pronssille sijoittui Helsingin Palloseura.
Ny Nørup

Ny Nørup on taajama Vejlen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 484 asukasta vuoden 2025 alussa.
Nørre Vilstrup

Nørre Vilstrup on taajama Vejlen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 380 asukasta vuoden 2025 alussa.
Nørup

Nørup on taajama Vejlen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 241 asukasta vuoden 2025 alussa.
Randbøldal

Randbøldal on taajama Vejlen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 310 asukasta vuoden 2025 alussa.
Skærup

Skærup on taajama Vejlen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 667 asukasta vuoden 2025 alussa.
Skibet

Skibet on taajama Vejlen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 2 604 asukasta vuoden 2025 alussa.
Kansallinen Liiga -kausi 2025

Kansallinen Liiga -kausi 2025 oli naisten jalkapalloliigan 19. kausi ja kaikkiaan 55. kerta, jolloin jalkapallon naisten Suomen mestaruudesta pelattiin.
Liigassa pelasi kahdeksan joukkuetta, joista runkosarjan kuusi parasta jatkoivat pelejä mestaruussarjassa ja kaksi viimeistä Kansallisen Ykkösen neljän parhaan joukkueen kanssa liigakarsintasarjassa.
Mestaruuden voitti Helsingin Jalkapalloklubi, hopeaa saavutti Kuopion Palloseura ja pronssille sijoittui Åland United.