Etelä-Karjalan urheilu

Tämä artikkeli käsittelee urheilua Etelä-Karjalan maakunnassa, poislukien Lappeenrannan kaupunki, jota käsitellään omassa artikkelissaan. Olympialaisurheilijoiden määrällä mitattuna Etelä-Karjalan merkittävimpiä urheiluseuroja ova Enson Kisailijat (4 olympiaedustajaa), Lemin Eskot (3 olympiaedustajaa) sekä Imatran Urheilijat ja Savitaipaleen Urheilijat (2 olympiaedustajaa).
Historia.
Etelä-Karjalan liikuntakulttuurin kehitys on ollut historiallisesti vahvasti sidoksissa Viipuriin, joka ulotti vaikutuksensa sekä maakuntaan että kansainvälisiin yhteyksiin, erityisesti Venäjälle. Etelä-Karjalan maaseudulla erityisesti Etelä-Karjalan Nuorisoseura, suuri maakunnallinen keskusjärjestö, toimi voimistelun ja urheilun hyväksi. Sen johtomiehiin kuuluivat Väinö Pynninen sekä Juho Alhola, joka oli aktiivisesti mukana suunnittelemassa Viktor Dammin henkeen keskusliittoa koko Suomea varten.
Vuonna 1902 perustettiin Kirvun Vilkas, joka nousi Suomen maalaisseurojen johtoon. Jo saman vuoden syksyllä kirvulaisten toimesta perustettiin Vuoksen seudun voimistelu- ja urheiluyhdistys, eräänlainen epävirallinen voimistelupiiri. Vuonna 1913 tehtiin uusi yritys Vuoksenlaakson piirin muodostamiseksi, nyt luonnollisesti SVUL:n piirinä. Hanke kuitenkin raukesi, mutta oli omiaan vaikuttamaan elvyttävästi urheilun järjestötoimintaan yleensä.
Puumala oli aloitteentekijänä, kun 1906 suunniteltiin Saimaan rantapitäjien yhteistä voimistelu- ja urheilupiiriä. Sellainen perustettiin vihdoin Lappeenrannassa 1913 Etelä-Saimaan piirin nimellä. Erityisesti 1900-luvun toisella vuosikymmenellä Etelä-Saimaan piirin maatalousväki tuli mukaan voimisteluseurojen perustamiseen. Tässä vaiheessa Lappeenrannan seudun työväen järjestötoiminta oli melkoisessa nousussa ja useimmat työväen voimisteluseuroista perustettiin työväenyhdistysten yhteyteen. Tämä toi mukanaan urheiluväen jakautumisen poliittista linjaa myöten kahteen leiriin.
Etelä-Saimaan piirikuntaan vuosina 1906-1915 perustetuista 23 seurasta kuusi oli työväenliikkeen seuroja, kolme nuorisoseurojen yhteyteen perustettua sekä kaksi vapaaehtoisten palokuntien alaosastoa.
Yleisurheilu.
Etelä-Karjalan merkittävin yleisurheiluseura on Imatran Urheilijat, joka luokitellaan toiseksi korkeimmalle tasolle yleisurheilun Ykkösliigaan. Imatran Urheilijoilla oli vuonna 2024 yhteensä 162 luokkaurheilijaa. 
Palloilulajit.
Pesäpallo.
Etelä-Karjalan menestynein pesäpalloseura on Imatran Pallo-Veikot (IPV), joka on pelannut Suomen korkeimmalla sarjatasolla SM-sarjassa ja Superpesiksessä vuoteen 2024 mennessä yhteensä 50. kauden ajan. IPV on voittanut neljä Suomen mestaruutta (1977, 1978, 1986 ja 1991). IPV:n lisäksi korkeimmalla sarjatasolla ovat pelanneet muiden muassa Enson Kisailijat (5 kautta), Tainionkosken Urheilijat (4 kautta), Tainionkosken Tähti (2 kautta). Lisäksi yhden kauden verran pääsarjassa on pelannut .
Pesäpallon arvo-ottelu, Itä-Länsi, on pelattu Etelä-Karjalassa Imatralla kolme kertaa vuosina 1979, 1989 ja 2017.
Jalkapallo.
Etelä-Karjalassa ei ole pelattu jalkapalloa miesten pääsarjatasolla. Toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelanneita jalkapalloseuroja ovat Joutsenon Kultsu (9 kautta), Ylä-Vuoksen Palloseura (4 kautta) sekä Pallo-Salamat ja Simpeleen Urheilijat (2 kautta). Lisäksi Joutsenon Pantterit on pelannut kaksi kautta kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla.
Amerikkalainen jalkapallo.
Amerikkalaisessa jalkapallossa Etelä-Karjalan menestynein seura on Imatra Flash, joka pelasi korkeimmillaan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla I-divisioonassa yhteensä neljän kauden ajan.
Talviurheilu.
Hiihto.
Etelä-Karjalan merkittävin hiihtoseura on Imatran Urheilijat, joka luokitellaan hiihtoliiton seuraluokittelussa valioseurojen joukkoon sijalle 16. Imatran Urheilijat on erikoistunut erityisesti huippu-urheiluun. Harrasteseurojen joukkoon kuuluvat II-luokkaan luokiteltavat Parikkalan Urheilijat ja Simpeleen Urheilijat