Pasilan poliisitalon autopommi

Pasilan poliisitalon autopommi oli Helsingissä Pasilan poliisitalon edustalla 25. elokuuta 1995 vastaisena yönä räjäytetty autopommi, joka vaurioitti ympäröiviä rakennuksia. Tapauksessa ei ollut kuolonuhreja. Rikoksen tekijöitä tai motiivia ei ole saatu varmuudella selvitettyä.
Tapahtumat.
Räjähdys tapahtui perjantaina 25. elokuuta noin kello 0.30. Poliisitalon edustalla Pasilankadulla sijainneelle pysäköintialueelle, parinkymmenen metrin päähän poliisitalosta pysäköityyn Opel Kadett -henkilöautoon oli lastattu kymmeniä kiloja räjähteitä. Yksi rakennuksessa räjähdyshetkellä sisällä ollut poliisi sai lasinsirpaleista lieviä vammoja käteensä, ja aineelliset vahingot olivat miljoonia markkoja. Räjähdys oli niin voimakas, että sen aiheuttama paineaalto rikkoi ikkunoita yli sadan metrin päässä räjähdyspaikasta, ja räjähtäneen auton osia sinkoutui kauas ympäristöön. Esimerkiksi auton takapyörä löytyi noin 400 metrin päästä räjähdyspaikasta Pasilan rautatieaseman alueelta. Myös viereinen Helsingin käräjäoikeuden oikeustalo ja Yleisradion rakennus kärsivät vaurioita. Räjähdyskohtaan hiekkapäällysteiselle pysäköintipaikalle syntyi toista metriä leveä ja 70–80 senttimetriä syvä kuoppa. Teossa käytetty auto oli ostettu edellisenä päivänä Tuusulassa toimineesta autoliikkeestä ja varastettu saman illan aikana Hakaniemen sillan alta. Yleisövihjeen mukaan auto oli nähty pysäköitynä Pasilan poliisitalon luona torstai-iltana kello 18 aikaan.
Räjähdyksen aiheuttaman äänen voimakkuutta kuvasi, että siitä tuli hälytyskeskukseen kymmeniä ilmoituksia eri puolilta Länsi-Helsinkiä, yksi ilmoitus jopa Helsingin edustalla merellä olleesta laivasta.
Poliisitutkinta ja myöhemmät paljastukset.
Viranomaiset arvelivat iskun aiotuksi kohteeksi nimenomaan poliisia. Räjähdyksen sattuminen hiljaiseen aikaan lähellä puoltayötä antoi kuitenkin aiheen olettaa, ettei tekijän tai tekijöiden tarkoituksena välttämättä ollut riistää ihmishenkiä. Perjantain aikana soitettiin useisiin tiedotusvälineisiin, ja soittaja ilmoitti pommi-iskun tekijäksi ”Suomen kansan vapautusrintaman”. Soittaja uhkasi, että samana perjantaina sattuisi kaksi muutakin räjähdystä. Toisen, poliisille tulleen ilmoituksen mukaan iskusta olisi ollut vastuussa ”Tali-Ihantala-seura”. Tieto osoittautui perättömäksi.
Tapausta tutkittiin törkeänä tuhotyönä. Silloinen sisäministeri Jan-Erik Enestam lupasi 12. syyskuuta 1995 kymmenientuhansien markkojen palkkion tapauksen selviämiseen johtavista vihjeistä.
Keskusrikospoliisi (KRP) teki vuosien aikana laajaa teknistä tutkimusta ja kuulusteli kymmeniä henkilöitä. Kuulusteltujen joukossa oli presidentti Martti Ahtisaaren henkivartijana toiminut mies. Läpimurtoa ei kuitenkaan saavutettu, eikä ketään saatu teosta vastuuseen. Iskusta epäiltiin muun muassa poliiseista kostolistan laatinutta, Sörnäisten vankilassa tuolloin kymmenen vuoden tuomiota huumerikoksesta istunutta tunnettua rikollisvaikuttajaa Raimo Tienhaaraa, jonka epäiltiin olleen mukana myös Helsingin verovirastoon vuosina 1991 ja 1992 tehdyissä pommi-iskuissa ja joka joitain vuosia myöhemmin tuomittiin yllyttämisistä useisiin kostoina tehtyihin pahoinpitelyihin ja muihin rikoksiin. KRP:n rikosylikomisario Tero Haapalan mukaan tutkimuksissa kävi ilmi, että auton ostaneella tuusulalaisella henkilöllä oli suora yhteys Tienhaaraan ja ostaja oli näin ollen luultavasti bulvaani eli hän oli saanut määräyksen ostaa auto ja jättää se sovittuun paikkaan varastettavaksi. Riittäviä todisteita syytteiden nostamiseksi ei ollut.
Tutkinnan aikana saatiin kuitenkin selvitetyiksi useita muita räjähderikoksia. Eräs rikollisten räjähdekätkö löydettiin rikospoliisiyhdistyksen käytössä olleesta mökistä Espoon metsäseudulta. Räjähteet kätkenyt henkilö ei kuitenkaan ollut tiennyt mökin silloisista käyttäjistä. Lisäksi kävi ilmi, että kyseistä mökkiä oli parikymmentä vuotta aiemmin vuokrannut Matti ”Volvo” Markkanen, joka oli tunnettu 1960-, 1970- ja 1980-luvuilla tekemistään rikoksista.
Pasilan pommi-iskun tutkinta lopetettiin vuonna 2006, jolloin rikos oli vanhentunut. Alamaailmassa 1990-luvulla merkittävää valtaa käyttänyt Keijo Vilhunen tunnusti vuonna 2019 julkaistussa kirjassa "Kultainen Vasikka – järjestäytynyt rikollisuus Suomessa" olleensa yksi Pasilan pommi-iskun useista rahoittajista. Hän kertoi kuitenkin vain omasta osuudestaan eikä nimennyt muita osallisia. Vilhusen mukaan isku oli tarkoitettu varoitukseksi ja sen rahoittamiseen ”kerättiin kolehtia” rikollispiireissä. Hän itse lahjoitti siihen 50 000 markkaa.