Indre (joki)

Indre on Loiren sivujoki, joka kulkee Ranskassa Cherin, Indren ja Indre-et-Loiren departementeissa Centre-Val de Loiren alueella.
Maantiede.
Joen kulku.
Indre on 279,63 kilometrin pituinen.
Indren lähteet ovat Cherin departementissa, 454 metrin korkeudella merenpinnasta, lähellä Beaufoiniksi kutsutta paikkaa Saint-Priest-la-Marchen kunnassa, josta joki kulkee aluksi luoteeseen.
Indre laskee Loireen Indre-et-Loiren departementissa 31 metrin korkeudella merenpinnasta Avoinen kunnassa.
Jokivarren departementit ja kunnat.
Cher kulkee seuraavien neljän departementin ja 59 kunnan kautta. Departementit on lueteltu siinä järjestyksessä, missä joki niiden kautta kulkee, samaan departementtiin kuuluvat kunnat sen sijaan aakkosjärjestyksessä.
Valuma-alue.
Ranskan kansallisessa jokitietojärjestelmässä BD Carthage jokien valuma-alueet jaetaan neljän tasoisiin alueisiin: hydrografisiin seutuihin (), sektoreihin (), alisektoreihin () ja hydrografisiin vyöhykkeisiin () Indren valuma-alue on jaettu seuraaviin 22 hydrografiseen vyöhykkeeseen:
Hydrografinen allas.
Vesihallinnollisesti Ranska on hydrografisin ja ekologisin perustein jaettu seistemään hydrografiseen altaaseen. Indre kuuluu Loiren-Bretagnen altaaseen, jonka vesihallintoa hoitaa Loiren-Breganten vesivirasto ().
Sivujoet.
Indrellä on seuraavat 109 sivujokea:
Hydrologia.
Indren keskimääräinen virtaama Montsin kohdalla on 15 600 litraa sekunnissa. Se kuitenkin vaihtelee selvästi vuodenaikojen mukaan. Pienimmillään virtaama on syyskuussa, 4180 litraa sekunnissa, suurimmillaan helmikuussa, 33 900 litraa sekunnissa.
Mittausasemat.
Joen varrella on seuraavat mittausasemat, joissa sen virtaamaa tai vedenpinnan korkeutta seurataan:
Pienimmät virtaamat.
Indren pienin mitattu yhden vuorokauden keskivirtaama on ollut 338 litraa sekunnissa, mikä tapahtui 20. syyskuuta 2019. Hetkellisesti Indre saattaa kuivua kokonaan. Viimeksi näin tapahtui 20. lokakuuta 2015.
Tulvat.
Indren tulvat saattavat olla melko suuria, eivät kuitenkaan niin suuria kuin mitä esiintyy Loiren alajuoksun alueella, missä maaperä on vettä läpäisemätöntä. Tilastollisesti on laskettu, että keskimäärin joka toinen vuosi joen virtaama ylittää 82, joka viides vuosi 110, joka kymmenes vuosi 130 ja joka kahdeskymmenes vuosi 150 kuutiometriä sekunnissa.
Indren suurin hetkellinen virtaama, 214 m3/s, on mitattu 1. helmikuuta 1977, kun taas suurin yhden vuorokauden keskivirtaama, 209 m3/s, mitattiin samana vuonna 22. helmikuuta. Tilastollisesti on arvioitu, että tällaisia tulvia joessa esiintyy harvemmin kuin kerran 50 vuodessa.
Alueen sademäärä.
Indren valuma-alueen keskimääräinen vuotuinen sademäärä on 164 millimetriä, mikä merkitsee, että siellä sataa keskimäärin 5,2 litraa vettä sekunnissa neliökilometriä kohti. Tämä on selvästi vähemmän kuin Ranskassa tai jopa Loiren valuma-alueella keskimäärin.
Veden laatu ja tavoitteet.
Veden laatua seurattaessa Indre ja sen valuma-alue jaetaan seuraaviin osuuksiin:
Vuonna 2013 veden laadusta tehdyt tutkimukset osoittivat seuraavaa:
Tavoitteeksi asetettiin, että vuoteen 2021 mennessä niin joen ekologinen, kemiallinen kuin yleinenkin tila olisivat sen kaikilla osuuksilla hyviä. 
Nimen alkuperä.
Joen nimi esiintyy Gregorius Toursilaisen 500-luvulla kirjoittamissa teoksissa muodossa "Angeris". Nimen on arveltu johtuvan galliankielisistä sanoista "Ang-eri-s", jotka tarkoittavat: "joki, jossa on käärmeitä.".
Joen mukaan ovat saaneet nimensä Indren ja Indre-et-Loiren departementit. Lisäksi joen nimi esiintyy seuraavien sen varrella sijaitsevien kuntien nimissä erotukseksi muualla Ranskassa sijaitsevista, muutoin samannimisistä kunnista: Artannes-sur-Indre, Azay-sur-Indre, Chambourg-sur-Indre, Châtillon-sur-indre, Mers-sur-indre, Palluau-sur-indre, Reignac-sur-indre, Sainte-Sévère-sur-indre, Verneuil-sur-Indre ja Villedieu-sur-Indre.
Luonnonympäristö.
Indren yläjuoksu sen lähteeltä Châtressa sijaitsevaan pisteeseen RD 940 saakka, samoin kuin Ringoiren ja Loiren yhtymäkohtien välinen osuus on merkitty luetteloon nro 1, joka käsittää sellaiset vesialueet, joilla on erityisen suuri merkitys biologisina reservialueina. Tämä merkitsee, että alueella ei voida sallia mitään sellaisia rakennustöitä, jotka vaarantaisivat ekologisen jatkuvuuden, ja jo myönnettyjen lupien voimassaoloa voidaan jatkaa vain, jos vesien erinomaisen ekologisen laadun pysyvyys voidaan taata.
Ranskassa virtaavat vedet jaetaan kalastonsa perusteella kahteen luokkaan sen perusteella, ovatko niissä vallitsevina lohikalat vai karpit. Indrestä kuuluu Indren departementissa Vauvren suun yläpuolella oleva osuus ensimmäiseen, joen muut osuudet jälkimmäiseen luokkaan.
Euroopanmajavaa tavataan joen varrella Indren departementissa Fléré-la-Rivièren ja Mers-sus-Indren välisellä osuudella. Välillä laji ehti jo kadota alueelta, mutta myöhemmin se on palautettu, ja vuodesta 1968 lähtien se on ollut rauhoitettu koko Ranskassa, kuten jo aikaisemmin joissakin departementeissa.
Biologinen reservi.
Virtaavaa vettä pidetään biologisena reservinä, jos siinä on yksi tai useampi alue, jossa elää tai lisääntyy kasviplankton- tai vesikasvilajeja, selkärangattomia pohjaeläimiä tai kaloja, jotka sieltä käsin pääsevät leviämään muihin saman valuma-alueen jokiin. Biologiset reservialueet, jotka ovat välttämättömiä virtaavien vesien hyvän ekologisen tilan saavuttamiselle tai ylläpidolle, vastaavat näin ollen:
Indrestä on luokiteltu biologiseksi reservialueeksi sen yläjuoksu lähteestä Pérassayhyn saakka sekä siihen tällä osuudella laskevat sivujoet sekä myös Pérassayn ja Châtren välinen osuus. Siellä lisääntyviä lajeja ovat erityisesti jokihelmisimpukka ("Margaritifera margaritifera") ja taimen ("Salmo trutta").