tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Empanada

Empanada on perinteinen espanjalainen ja eteläamerikkalainen täytetty leivonnainen, jonka voi luokitella piirakaksi. Empanadat ovat erittäin suosittuja Latinalaisessa Amerikassa.
Empanadan valmistusprosessi alkaa piirakkaleivän valmistamisesta, joka on tehty vehnäjauhoista, vedestä, suolasta ja öljystä. Tämän jälkeen täytteet lisätään leivän sisälle ja reunat suljetaan tiiviisti. Empanadan täytteet vaihtelevat maittain ja kulttuurista toiseen, ja ne voivat sisältää erilaisia liha- ja kasvistäytteitä. Yleisimmät täytteet ovat porsaanliha, naudanliha, sienet, kana, kasvikset kuten paprika, sipuli ja tomaatti sekä juusto. Empanada paistetaan tai friteerataan, kunnes se on kultainen ja rapea.
Empanadan historia juontaa juurensa Espanjaan, jossa se on tunnettu jo vuosisatoja. Sen oletettu alkuperämaa on Galicia. Ensimmäinen todettu maininta leivoksesta on vuodelta 1520, katalaaninkielisestä reseptikirjassa "Libre del Coch".
Suomen Sotahistoriallinen Seura

Suomen Sotahistoriallinen Seura on 1944 perustettu suomalainen tieteellinen seura, jonka tarkoituksena on tukea aatteellisesti ja taloudellisesti sotahistoriallista tutkimustyötä ja harrastusta. Se järjestää aihetta käsitteleviä esitelmätilaisuuksia, seminaareja ja sotahistoriallisia retkiä. Seura julkaisee lehteä ja kirjallisuutta. Seura perustettiin alkujaan Sotamuseon kannatusyhdistykseksi. Se on Tieteellisten seurain valtuuskunnan jäsen. Seuran jäsenmäärä on liki kaksinkertaistunut vuodesta 2005 vuoteen 2020.
Seuran järjestämässä kilpailussa palkitaan pro gradu -tutkielmia, jotka tuovat esille sotahistorian alalta uusia tutkimustuloksia ja näkökulmia. Parhaana palkitun gradun kirjoittaja saa mahdollisuuden kirjoittaa tutkielmastaan artikkelin seuran julkaisemaan "Sotahistorialliseen aikakauskirjaan..
Seura on julkaissut sivuillaan vuosina 1957–1986 ilmestyneen "Kansa taisteli" -lehden vuosikerrat.
Aleksanteri Nevskin katedraali (Jalta)

Aleksanteri Nevskin katedraali () on Moskovan patriarkaatin Ukrainan ortodoksisen kirkon Simferopolin hiippakunnan katedraali Jaltassa Krimillä Ukrainassa.
Katedraalin suunnitteli arkkitehti Platon Terebenjov, ja sisätilat suunnitteli Nikolai Krasnov. Katedraalin rakennustyöt aloitettiin vuonna 1891, ja se vihittiin käyttöön vuonna 1902 tilaisuudessa, jossa oli paikalla muun muassa Venäjän keisari Nikolai II.
Huittisten uimahalli

Huittisten uimahalli on Huittisissa sijaitseva uimahalli. Uimahalli valmistui vuonna 1969. Uimahallia laajennettiin vuonna 2013. Uimahallin yhteydessä toimii myös kuntosali.
Hallissa on yhteensä viisi allasta (iso allas, lastenallas, virkistysallas, kylmäallas ja kahluuallas).
Jääkiekon Valtakunnansarja 1935–1936

Kaudella 1936 Jääkiekon Valtakunnansarja järjestettiin ensimmäistä kertaa. Sarja pelattiin cup-muotoisena Helsinkiä, Lahtea, Tamperetta ja Turkua edustaneiden joukkueiden kesken. Koska kilpailuun ilmoittautui neljä joukkuetta Tampereelta ja kaksi Turusta, järjestettiin näissä kaupungeissa ensin karsinnat, joiden voittajat jatkoivat sarjan semifinaaleihin. Sarjan voittaja nostettiin SM-sarjaan. 
Finaali.
Åbo IFK nousi SM-sarjaan.
Kostjantyn Šylo

Kostjantyn Šylo, , (11. kesäkuuta 1879 Orlovskoje, Primorjen aluepiiri – 1933 Kiova, Ukrainan SNT) oli yhteiskunnallinen ja kulttuuriaktivisti. Hänen poikansa oli arkkitehti Mykola Šylo. 
Šylo oli Kiovan kuvernementin opetuksen komissaari Keskus-radan aikana. Hän oli 1920-luvulla Kiovassa Ukrainan tiedeakatemian opetusosaston johtaja ja opetti Kiovan maatalousoppilaitoksessa.
Šylo pidätettiin 1929, tuomittiin kuulumisesta Ukrainan vapautusliittoon (SVU), ja hän sai kolmen vuoden ehdollisen tuomion. Tuomion suoritettuaan hän toimi jonkin aikaa eläinlääketieteellisen instituutin laboratoriossa.
AP1000

AP1000 on yhdysvaltalaisen Westinghousen valmistama ydinreaktori. Se on sähköteholtaan noin 1 100 megawatin tehoinen kolmannen sukupolven painevesireaktori 60 vuoden käyttöiällä.
AP1000-reaktoreita on toiminnassa neljä kappaletta Kiinassa (Sanmen 1&amp;2 ja Haiyang 1&amp;2) ja kaksi Yhdysvalloissa (Vogtle 3&amp;4) ja suunnitteilla useita, esimerkiksi kolme reaktoria Puolaan ja yhdeksän Ukrainaan.
Revontulten räppäri

Revontulten räppäri () on vuonna 2023 ensi-iltansa saanut dokumenttielokuva jonka on ohjannut Petteri Saario, hän on myös käsikirjoittanut sen yhdessä Matti Näräsen kanssa. Se kertoo taiteilijanimellä Yungmiqu esiintyvästä Mihkku Laitista, äidinkielellään pohjoissaamella räppäävästä saamelaisesta. Dokumentti esitettiin avajaiselokuvana 31. tammikuuta 2023 DocPoint-dokumenttielokuva festivaaleilla, elokuvateattereissa sen ensi-ilta on 24. maaliskuuta 2023.
"Revontulten räppäri" -dokumenttielokuva kertoo 18-vuotiaan saamelaisen Mihkku Laitin elämästä. Hän puhuu äidinkielenään pohjoissaamea ja on kotoisin Utsjoelta. Elokuvassa Laiti käy hoitamassa poroja ja kalastamassa, kuuntelee musiikkia tietokoneellaan ja räppäämää, ja hän haluaisi jatkaa sukunsa perinteistä ammattia synnyinseudullaan, mutta toisaalta hän haluasi myös räpätä. Elokuvassa hän myös esiintyy vuonna 2021 Talent Suomi -kilpailussa, jossa hän räppäsi tekemänsä kappaleen "Ruoktu" (suom. ’koti’).
Brundtlandin II hallitus

Brundtlandin II hallitus oli Norjan hallitus 9. toukokuuta 1986 – 16. lokakuuta 1989. Se oli Työväenpuolueen muodostama vähemmistöhallitus.
Ministerit.
Pääministeri
Ulkoministeri
Ulkomaankauppa- ja merenkulkuministeri
Kalastusministeri
Ympäristöministeri
Maatalousministeri
Sosiaaliministeri
Puolustusministeri
Liikenne- ja viestintäministeri
Valtiovarainministeri
Kirkko- ja opetusministeri
Kuluttaja- ja hallintoministeri
Kunta- ja työministeri
Öljy- ja energiaministeri
Oikeusministeri
Elinkeinoministeri
Kehitysapuministeri
Kulttuuri- ja tiedeministeri
Knut Frydenlund

Knut Olav Frydenlund (31. maaliskuuta 1927 Drammen – 26. helmikuuta 1987 Oslo) oli norjalainen diplomaatti ja Työväenpuolueen poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1969–1987 ja toimi Norjan ulkoministerinä 1973–1981 sekä 1986–1987. Hän oli koulutukseltaan juristi.
Frydenlund on haudattu Oslon Vestre gravlund -hautausmaalle.
Rönnells antikvariat

Rönnells antikvariat on Tukholmassa Trygghusetissa osoitteessa Birger Jarlsgatan 32 toimiva kirja-antikvariaatti, joka on perustettu vuonna 1929. Se on valikoimaltaan Ruotsin suurin.
Kuipers

Kuipers on muun muassa seuraavien alankomaalaisten henkilöiden sukunimi:
Arnaud De Lie

Arnaud De Lie (s. 16. maaliskuuta 2002 Libramont, Luxembourgin provinssi, Belgia) on belgialainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Lotto-Soudal-joukkueessa vuonna 2022 ja edustaa edelleen samaa tallia, nimeltään nyt Lotto.
Saavutuksia.
Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives
Maantieajon nuorten Belgian-mestaruus
EM-kilpailut, nuorten maantieajossa pronssia
La Philippe Gilbert juniors, kokonais- ja mäkikirikilpailun sekä 1. etapin voitto
Tour Alsace, pistekilpailun sekä 2. ja 5. etapin voitto
Tour of South Bohemia, kokonais- ja pistekilpailun, nuorten kilpailun sekä 2. etapin voitto
Circuit des Ardennes International, 2. etapin voitto
Trofeo Playa de Palma, voitto
Grote Prijs Jean-Pierre Monseré, voitto
Nokere Koerse, kolmas
Volta Limburg Classic, voitto
Marcel Kint Classic, voitto
Heylen Vastgoed Heistse Pijl, voitto
Ronde van Limburg, voitto
Tour de Wallonie, 3. etapin voitto
Schaal Sels, voitto
Egmont Cycling Race, voitto
Bretagne Classic - Ouest-France, neljäs
Clàssica Comunitat Valenciana, voitto
Etoile de Bessèges, pistekilpailun sekä 1. ja 3. etapin voitto
Clásica de Almería, toinen
Omloop Het Nieuwsblad, toinen
Dwars door Vlaanderen, kuudes
Grand Prix du Morbihan, voitto
Tro-Bro Léon, toinen
Tour de Wallonie, 2. etapin voitto
La Polynormande, voitto
Tour of Leuven, voitto
Benelux Tour, pistekilpailun ja nuorten kilpailun voitto
Grand Prix Cycliste de Québec, voitto
EM-kilpailut, maantieajossa neljäs
Circuit Franco-Belge, voitto
Lotto Famenne Ardenne Classic, voitto
Paris–Bourges, toinen
Lotto Famenne Ardenne Classic, voitto
Grand Prix du Morbihan, kolmas
Tro-Bro Léon, voitto
Circuit de Wallonie, voitto
Maantieajon Belgian-mestaruus
Ranskan ympäriajo, 3. ja 8. etapilla kolmas
Tanskan ympäriajo, kokonaiskilpailun ja nuorten kilpailun voitto
Bretagne Classic Ouest–France, neljäs
Benelux Tour, 5. etapin voitto
Binche–Chimay–Binche, voitto
Etoile de Bessèges, 3. etapin voitto
Brussels Cycling Classic, kolmas
Ranskan ympäriajo, 9. etapilla kolmas
Cyclassics Hamburg, toinen
Benelux Tour, kokonaiskilpailun ja 5. etapin voitto
Bretagne Classic Ouest–France, voitto
Grand Prix de Wallonie, voitto
SUPER 8 Classic, voitto
Paris-Chauny, voitto
Nikolainkulma

Nikolainkulma on Jyväskylän keskustassa Asemakatu 6:ssa sijaitseva 1899 valmistunut puurakennus, joka toimii tällä hetkellä toimistoluonteisessa käytössä. Talossa toimii myös juhla- ja tapahtumatila. Vaaleanpunainen kulmatornillinen kiinteistö on yksi harvoista kaupungin keskustassa säilyneistä puurakennuksista. Rakennuksen omistaa Ellen ja Artturi Nyyssösen säätiö, joka rahoittaa talon vuokratuotoilla Jyväskylän yliopiston väitöskirjatutkimusta.
Tilat.
Nikolainsali.
Salin kapasiteetti on pöytäpaikoilla 90 ja konserteissa 120 henkeä. Salin sisustusarkkitehtuuri runsaine yksityiskohtineen on 1800-luvulta.
Vihreä salonki.
Vihreä salonki on vihreäsävyinen 30 hengen tila.
Jääkärikabinetti.
Jääkärikabinetti on saanut nimensä 1916 kabinetissa tapahtuneesta kolmen jääkärin pidätyksestä, jossa tsaarin poliisi pidätti kolme jääkäriä, Aarne Sihvon, Ilmari Relanderin ja Juho Heiskasen. Relanderilla ja Heiskasella oli mukanaan räjähteitä, joilla oli tarkoitus sabotoida sotalaivoja Etelä-Suomen satamissa.Tilaan mahtuu 10–16 henkeä.
Historia.
Hotelli 1899–1959.
Ravintoloitsija Nikolai Wahlgren oli muuttanut 1894 Jyväskylään. Hän rakennutti hotelli-ravintolarakennuksen vuonna 1899 valtakunnallisten laulujuhlien pitopaikaksi. Hotelli Wahlgren oli 1900-luvun alussa Jyväskylän seuraelämän keskus. 
Jyväskylän kaupunki osti hotellin 1919, jolloin hotelli ristittiin Kaupunginhotelliksi.
Rakennuksen kivijalassa on toiminut herrain vaatetusliike, herkku- ja hedelmäpuoti, hammaslääkärin ja eläinlääkärin vastaanotot, rautatieläisten kauppa ja ajuriliike. Talon kuuluisin vuokralainen oli Alvar Aalto, jonka ensimmäinen toimisto, Arkkitehtuuri- ja monumentalitaiteen toimisto Alvar Aalto, toimi rakennuksessa syksystä 1923 kevääseen 1924. Alvar Aalto asui samalla tässä rakennuksessa yhdessä apulaisensa Teuvo Takalan kanssa.
Sota-aikana rakennuksessa toimi 30. sotasairaalaa.
Virastotalo 1960–1999.
Kaupunginhotelli lopetti toimintansa syksyllä 1959. Tiloihin muutti 1960 vuoden alussa perustetun Keski-Suomen läänin lääninhallitus. Jyväskylän kaupungin kouluvirasto muutti tiloihin 1972.
RaceWKND

Vuodesta 2018 lähtien SM-sarja on ollut nimeltään RaceWKND. RaceWKND on avoin sarja, joka noudattaa UIM:n (Union Internationale Motonautique) sääntöjä.
Sarjaa ajetaan neljässä luokassa ilman sukupuolierottelua: F4, GT30, GT15 ja GT10.
TapahtumaTV Eveo näyttää kaikki kilpailut suorina YouTubessa ja koosteet kanavapaikalla 17.
Passion for Powerboat Racing.
Kilpaveneily on koko perheen harrastus, jonka voi aloittaa jo 7-vuotiaana, yläikarajaa ei lajissa ole. Suomessa kilpaveneily jatkaa kasvuaan, varsinkin nuoria innostuneita kuljettajia saadaan lajin pariin vuosittain. RaceWKND järjestää vuosittain 3-5 osakilpailua, SM-mitalit jaetaan vuosittain Suomen Purjehdus ja Veneily Ry:n toimesta.
Remilly-Aillicourt

Remilly-Aillicourt on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee Maas-joen varrella, noin kahdeksan kilometriä Sedanin kaupungista kaakkoon.
"Château de Remilly-Aillicourt" on rakennettu sedanilaiselle tekstiilitehtailijalle vuonna 1774. Ulkoasultaan linna edustaa ä. Linnaan kuuluu kahden hehtaarin laajuinen ranskalainen puutarha. Saint-Rémin kirkko kunnan keskustassa on peräisin 1500-luvulta. Se on seudulle tyypillinen linnoitettu kirkko. Sekä linna että kirkko kuuluvat historiallisten monumenttien luetteloon.
Naisten F-liigan kausi 2022–2023

Naisten F-liiga kausi 2022–2023 oli järjestyksessään 35. F-liigan kausi. F-liigan runkosarja alkoi 17. syyskuuta 2022 ja F-Liiga kausi päättyi 8. huhtikuuta 2023 pelattuun finaaliin. Hallitsevana mestarina kauteen lähti TPS. Kausi oli viimeinen, jolla pelattiin A- ja B-liiga. Kaudella 2023–2024 pelataan yhdessä 12 joukkueen lohkossa . TPS voitti Kauden aikana kaikki pelit runkosarjassa ja pudotuspeleissä. TPS voitti kauden päätteeksi seurahistoriansa toisen Suomen-mestaruuden, Classic saavutti seurahistorian kuudennen hopean ja EräViikingit seurahistorian kolmannen pronssin.
Joukkueet 2022–2023.
Lohko A
Lohko B
Jääkiekon Valtakunnansarja 1938–1939

Kaudella 1939 Jääkiekon Valtakunnansarja pelattiin kolmessa ryhmässä neljäntoista joukkueen kesken. Helsinki-ryhmän paras jatkoi suoraan loppusarjaan. Varsinais-Suomen ryhmän voittaja pelasi pääsystä loppusarjaan Loimaan Palloilijoita vastaan ja Häme-ryhmän voittaja Hämeenlinnan Tarmo II:sta vastaan.
Valtakunnansarja.
Helsinki-ryhmä.
Helsinki-ryhmä jaettiin edelleen kahteen ryhmään, joiden voittajat pelasivat keskenään pääsystä loppusarjaan.
Ryhmä 2.
Helsingin ryhmässä jatkoon pääsystä pelasivat Karhu-Kissat ja Toverit, koska KIF:n edustusjoukkue pelasi jo SM-sarjassa, eikä KIF II:lla siis ollut mahdollisuutta sarjanousuun. 
Varsinais-Suomi ryhmä.
Ryhmän voittaja TPS pelasi Loimaan Palloilijoita vastaan pääsystä loppusarjaan:
Häme-ryhmä.
Ryhmän voittaja pelasi Hämeenlinnan Tarmo II:sta vastaan pääsystä loppusarjaan. TBK voitti ottelun. 
Loppusarja.
TPS nousi SM-sarjaan seuraavaksi kaudeksi.
Jan van Huysum

Jan van Huysum (1682–1749) oli alankomaalainen taiteilija. Hänen isänsä Justus van Huysum oli myös taiteilija, ja myös Janin kolmesta veljestä Justuksesta, Jacobista ja Michielistä tuli taiteilijoita.
Janin isä Justus van Huysum maalasi runsaasti suuria kukka-aiheisia teoksia. Teokset olivat usein osia hänen tukijoittensa koteihin suunniteltuihin suurempiin koristekokonaisuuksiin. Lisäksi Justus oli ilmeisesti aktiivinen taideteosten välittäjä. Jan saikin siis jo nuorena isältään oppia kukkateoksista.
Jan van Huysum avioitui vuonna 1704 Elisabeth Takensin kanssa. Kaksi vuotta myöhemmin aviopari muutti yhteiseen kotiin Leidsegrachtiin Elisabethin sukulaisiltaan perimäänsä asuntoon. Pariskunta sai kaksitoista lasta, mutta vain kolme heistä eli vanhempiaan pidemmälle.
Jan van Huysum nousi nopeasti aikansa johtavan asetelmamaalarin maineeseen. Huutokauppatietojen mukaan van Huysumin töitä myytiin jo hänen elinaikanaan 1450 guldenin hintaan, ja van Huysumin tukijoina oli useita korkea-arvoisia henkilöitä, kuten Orléansin herttua, Puolan ja Preussin kuninkaat, Saksin vaaliruhtinas sekä Robert Walpole. Myös useat van Huysumin aikalaiset kehuivat ja ylistivät häntä, ja hän oli kuollessaan varsin varakas mies.
Tekniikat, tyyli ja työt.
Jan van Huysum piti maalaustekniikkansa tarkasti salaisina. Hän ei päästänyt ketään, ei edes omia veljiään, työhuoneeseensa, jotta he eivät näkisi, miten hän puhdistaa ja sekoittaa värejään. Van Huysumilla oli kuitenkin muutamia oppilaita, joista yksi oli Margaretha Haverman. Yleisesti kuitenkin kerrotaan, että Havermanin työt saivat van Huysumin nopeasti kateelliseksi ja Haverman joutui lähtemään pois.
Van Huysum halusi myös tarkkailla kukkia elävinä, joten hän vietti osan kesistään aina Haarlemissa paikassa, joka on nykyisin puutarhakeskus. Van Huysum myös luultavasti maalasi osia töistään ulkona, mikä voi selittää sen, että jotkin hänen töistään on päivätty kahdelle eri päivälle.
Toisin kuin monet muut alankomaalaiset asetelmamaalarit, van Huysum teki myös paljon piirroksia. Ne olivat yleensä piirroksia hänen kokonaisista kukkamaalauksistaan, mutta joskus vain piirroksia joistain yksittäisistä kukista. Piirrosten ja kukkamaalausten lisäksi van Huysum maalasi useita maisematauluja.
Seuraajat.
Van Huysumin haluttomuus opettaa tekniikoitaan muille ei kuitenkaan estänyt hänen töittensä ja tyylinsä vaikutusta myöhempiin taiteilijoihin. Van Huysumin tyylillisesti merkittävimpiä seuraajia ovat muun muassa Jan van Os ja hänen poikansa Georgius Jacobus Johannes van Os, Wybrand Hendriks sekä veljekset Gerard ja John Flaxman.
BMW Projekt V

BMW Projekt V oli BMW:n tytäryhtiö EZS:ssä kehitetty toisen maailmansodan aikainen raskas suihkuhävittäjälentokone, jonka tarkoituksena oli demonstroida ja toimia mainoskampanjana BMW:n valmistamalle BMW 018 turbojetille.
Suunnittelu ja kehitys.
Vuoden 1943 paikkeilla oli käynyt ilmi, ettei Saksan sotateollisuus kyennyt enää valmistamaan lentolaivueittain raskaita pommikoneita, joten oltiin lentoteollisuuden osalta keskitytty pienempien ja kevyempien lentokonemallien kehittämiseen ja valmistamiseen. Tämän myötä päätyivät myös pitkään kehitteillä olleet raskaat moottorivaihtoehdot pois lentokonevalmistajien suunnittelupöydiltä. Kiinnittääkseen jälleen lentokonevalmistajien huomion ja kasvattaakseen kysyntää, päätti pääsääntöisesti moottoreita valmistava BMW luoda muutamia hävittäjä- ja pommikonemalleja mainoskampanjana esitelläkseen BMW:n valmistamien moottorien kelpoisuutta kyseisiin lentokonetyyppeihin.
Yksi näistä hävittäjäkonemalleista oli BMW Projekt V, jonka suunnittelutöistä oli vastuussa BMW:n tytäryhtiö EZS:ssä työskentelevä diplomi-insinööri Huber. Projektin tarkoituksena oli suunnitella 65% pienennetty hävittäjäversio aikaisemmin suunnitellusta BMW Strahlbomber II pommikoneesta, ja työt saatiin valmiiksi esittelemistä varten vuoden 1944 marraskuun 3. päivään mennessä. Muodoltaan kone oli lentävä siipi, jonka voimanlähteenä toimi yksittäinen rungon takaosaan asennettu BMW 018 turbojetti. Siipien nuolikulma etureunasta oli rungosta lähtien 35° taittuen pian jyrkempään 55° kulmaan ja jättöreunasta kulma oli 20°. Rungon rakennusmateriaalina oli tarkoituksena käyttää kevytmetallia ja siivissä puuta sekä vaneria. Aseistuksena olisi toiminut neljä 55 mm Rheinmetall-Borsig Mk 112/55 tykkiä, joilla olisi ollut mahdollista katkaista raskaimpienkin pommikoneiden siipi vain yhdellä osumalla. Koneessa oli myös paineistettu ohjaamo sekä kolmipyöräteline
Trygghuset

Trygghuset on Tukholman Östermalmilla osoitteessa Birger Jarlsgatan 32 sijaitseva jugendrakennus, jonka suunnitteli Erik Lallerstedt ja joka valmistui vuonna 1910 vakuutusyhtiö "Tryggille". Talossa toimii Ruotsin suurin kirja-antikvariaatti Rönnells antikvariat.
Pickala Golf

Pickala Golf on Suomen suurin golfkeskus kolmella erilaisella kahdeksantoista reiän kentällä. Golfkeskus sijaitsee Uudellamaalla Siuntion Störsvikissä noin 40 kilometriä Helsingistä länteen. Pickala Golfin päärakennus sijaitsee samalla paikalla, jossa entinen Störsvikin kartano on sijainnut. Golfkeskuksen palveluihin kuuluu muun muassa golfopetusta, ravintola, Caddiemaster saunoineen, sekä Pro Shop -kauppa.
Vuonna 2022 Yle Västnyland kertoi, että alueelle on suunniteltu hotellia ja sataa uutta asuinrakennusta.
RiseUp4Rojava

Rise up for Rojava, tyyliteltynä RiseUp4Rojava (suom. "Nouskaa Rojavan puolesta"), on vuonna 2019 perustettu kansainvälinen verkosto, joka pyrkii puolustamaan Rojavan eli Syyrian Kurdistanin vallankumousta sekä vastustamaan Turkin hyökkäyksiä Kurdistaniin. RiseUp4Rojavan toiminta koostuu muun muassa mielenosoituksista, kansalaistottelemattomuudesta ja informaation levittämisestä. RiseUp4Rojava vastustaa fasismia ja tukee Rojavan väestön itsemääräämisoikeutta, naisten vapautusta ja demokratiaa.
RiseUp4Rojavan nimellä toimivia ja sitä tukevia organisaatioita on lukuisissa maissa. Kampanjan nimellä on järjestetty laajoja mielenosoituksia muun muassa Turkin hyökättyä Pohjois-Syyriaan vuonna 2019. Ruotsalainen Rojavakommittéerna nousi uutisiin vuoden 2023 tammikuussa ripustettuaan Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğania esittävän nuken roikkumaan jaloistaan Tukholman kaupungintalon edustalla. Nuken roikottamisen jaloistaan oli tarkoitus muistuttaa jaloista roikottaen hirtetyn italialaisen fasistijohtaja Benito Mussolinin kuolintapaa. 
Suomessa kampanja toimii RiseUp4Rojava Finland -nimellä. Kampanjan suomalainen paikallisryhmä on järjestänyt Suomessa mielenosoituksia muun muassa vastustaakseen aseiden ja puolustustarvikkeiden vientiä Suomesta Turkkiin. Vuoden 2023 huhtikuussa RiseUp4Rojava Finland järjesti mielenosoituksen Helsinki-Vantaan lentokentällä, hetkellisesti estäen kulun Turkish Airlinesin lähtöselvitykseen.
Ljungbon parantola

Ljungbon parantola () oli tuberkuloosiparantola Uudellamaalla Hangossa. Parantola toimi vuosina 1913–1937.
Historia ja arkkitehtuuri.
Ljungbon parantolan perusti Viva Lagerborg vuonna 1913 yksityiseksi tuberkuloosiparantolaksi. Lagerborg työskenteli Ljungbon lisäksi lääkärinä myös Högsandin lastenparantolassa. Ljungbon parantolan ovet aukesivat vuonna 1914, ja parantolassa oli tuolloin 19 potilaspaikkaa. Kuitenkin jo vuonna 1916 parantola jouduttiin sulkemaan johtuen ensimmäisestä maailmansodasta. Parantola avattiin uudelleen vuonna 1918, jolloin siellä hoidettiin muun muassa saksalaisia sotilaita Diakonissalaitoksen toiveesta.
Ljungbon parantola suljettiin jälleen 1920, jonka jälkeen paikalla toimi vuoteen 1927 metodisti-lastenkoti. 1927 Hangon kaupunki osti rakennukset parantolakäyttöön.
Päärakennus.
Ljungbon parantolan päärakennus, "Villa Ljungbo", rakennettiin vuosien 1910–1913 välillä. Huvilan on suunnitellut arkkitehti Signe Lagerborg-Stenius, ja se sijaitsee hieman Hangon keskustan ulkopuolella. Rakennuksessa on yhteensä 17 huonetta. Hangon kaupunki myi pitkään autiona olleen ja purku-uhan alaisen Villa Ljungbon Anna Wichmannille, joka alkoi vuonna 2020 remontoida rakennuksesta yksityisasuntoa. Nykyisin rakennus toimii siis yksityisenä kotina.
Helsingin Kutomo ja Kravatti

Helsingin Kutomo ja Kravatti Oy (HKK) oli Helsingissä vuosina 1926–1975 toiminut tekstiilialan teollisuusyritys. Se toimi vuodesta 1929 lähtien Vallilan Elimäenkatu 9:ään valmistuneessa, Aarne Sarvelan suunnittelemassa kuusikerroksisessa kivirakennuksessa, jota 1930-luvun lopulla laajennettiin yli kaksinkertaiseksi Elimäenkadun varrella. Tuotantoa oli myös Mikkelissä ja Pieksämäellä tytäryhtiön Pirtama Oy:n kautta.
Yrityksen perustaja oli Juho Mattinen, joka sai teollisuusneuvoksen arvon 1948. Hän oli yhtiön toimitusjohtajana sekä johtokunnan puheenjohtajana 1950-luvun alkupuolelle saakka. Vuonna 1948 Helsingin Kutomo ja Kravatti Oy:n palveluksessa oli 400 henkilöä ja toimintamuotoina sukka- ja trikootehdas, villatavarakutomo, solmiotehdas ja tekstiilivärien valmistus.
1960-luvun alussa HKK:n tuotanto laajeni Mikkeliin ja 1970-luvun alussa Pieksämäelle; näiden tehtaiden toimintaa jatkoi myöhemmin HKK:n tytäryhtiö Pirtama Oy, joka oli noin 280 hengen työvoimallaan Pieksämäen suurin työnantaja, kunnes ajautui konkurssiin 1975. Tekstiiliteollisuuttaan nopeasti laajentanut Lassila &amp; Tikanoja osti 1960-luvulla HKK:n osake-enemmistön vähin erin itselleen, mutta lopetti yrityksen toiminnan 1974. 
HKK:n rakennukset osti 1960-luvun alussa Yrjö Jahnssonin säätiö, joka tekstiiliteollisuuden loputtua 1970-luvun puolivälissä uudisti ja laajensi kiinteistöä kahdella Henrik Wartiaisen piirtämällä uudisrakennuksella, toinen Elimäenkatu 9:n sisäpihalle ja toinen Elimäenkatu 15:een. Niissä toimi sittemmin Tele. Pohjoismainen kiinteistösijoitusyhtiö Areim kunnostutti rakennukset 2020-luvun taitteessa Kravattitehdas-nimiseksi toimistokiinteistöksi.
Ingmar Finskas

Ingmar Gottfried Finskas (21. helmikuuta 1925 Jepua – 29. tammikuuta 2001) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai maanviljelysneuvoksen arvonimen. 
Finskasin vanhemmat olivat maanviljelijä Anders Wilhelm Finskas ja emäntä Anna-Sofia Måtar ja puoliso vuodesta 1949 farmaseutti Toini Vilhelmina Kankaanperä. Finskas tuli ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta lyseosta 1943 ja valmistui agronomiksi Helsingin yliopistosta 1951. Hän oli Maanviljelijäin Maitokeskus Oy:n Helsingin meijerin teknillinen johtaja 1947–1951, Varsinais-Suomen osuusmeijeriliiton teknillinen konsulentti 1952, Someron Osuusmeijerin vt. isännöitsijä 1952, Valion Äänekosken meijerin isännöitsijä 1953–1954, Valion Vaasan konttorin johtaja 1954–1974, Valion Keski-Suomen konttorin johtaja 1975–1984 ja projektijohtaja Valion pääkonttorissa 1985–1986. Finskasilla oli myös useita luottamustoimia. Maanviljelysneuvoksen arvonimen hän sai 1979.
Sarah Green

Sarah Francesca Green (s. 9. maaliskuuta 1961 Redgrave, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläis-suomalainen antropologi, joka on toiminut sosiaali- ja kulttuuriantropologian professorina Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa 1. elokuuta 2012 lähtien. Hän väitteli tohtoriksi Cambridgen yliopistossa vuonna 1992. Vuosina 2006–2013 hän toimi sosiaaliantropologian professorina Manchesterin yliopistossa.
American Anthropological Association myönsi Greenin teokselle "Notes from the Balkans" (2005) William A. Douglassin palkinnon saavutuksesta eurooppalaisessa antropologiassa. Euroopan tutkimusneuvosto (ERC) myönsi vuonna 2016 Greenille 2,5 miljoonan euron määrärahan Välimeren aluetta koskevaan tutkimukseen. Green toimi European Association of Social Anthropologists -yhdistyksen puheenjohtajana vuosina 2019–2021. Hänet kutsuttiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi keväällä 2023.
Ian Burchnall

Ian Burchnall (s. 11. helmikuuta 1983) on englantilainen jalkapallovalmentaja.
Ura.
Burchnallilla ei ole taustalla omaa pelaajauraa, vaan hän aloitti jalkapallovalmentajana Leedsin yliopiston joukkueessa 22-vuotiaana ja toimi osa-aikaisena valmentajana Leeds Unitedin ja Bradford Cityn akatemioissa. Hän nousi kaudeksi 2013 Brian Deanen apuvalmentajaksi norjalaiseen Sarpsborgiin. Joukkue oli juuri noussut Norjan pääsarjaan, jossa Deane ja Burchnall onnistuivat sen myös kahdella perättäisellä kaudella pitämään.
Deane jätti Sarpsborgin kauden 2014 jälkeen. Perheineen Norjassa viihtynyt Burchnall jatkoi uraansa maassa, ja siirtyi kaudeksi 2015 Kjell Jonevretin apuvalmentajaksi Vikingiin. Jonevret jätti seuran kauden 2016 jälkeen ja Burchnall nousi seuran päävalemntajaksi. Debyyttikausi päävalmentajana sujui tuloksellisesti heikosti ja Viking putosi kauden jälleen liigasta. Seurajohto erotti Burchnallin kauden päätteeksi. Seuran kannattajat protestoivat Burchnallin potkujen jälkeen seurajohtoa vastaan ja syyttivät heikosti toiminutta seurajohtoa Vikingin putoamisesta. Seuran urheilutoimenjohtaja Bård Wiggen erosikin pian Burchnallin potkujen jälkeen tehtävistään. Burchnall kertoi myöhemmin, että ensimmäinen päävalmentajapesti Vikingissä oli kaaottinen seuran taloudellisten ongelmien vuoksi, sillä pelaajien ja valmentajien osalta hän ei saanut rakentaa menestyvää joukkuetta.
Kesällä 2018 Burchnallin valmennusra jatkui Ruotsissa, kun hänestä tuli Östersundin päävalmentaja. Burchnall seurasi tehtävässä Graham Potteria, joka oli nostanut seuran alasarjoista Allsvenskaniin ja aina Ruotsin cupin mestariksi saakka. Burchnallin johdolla Östersund säilytti sarjapaikkansa Allsvenskanissa, muttei yltänyt Potterin aikakauden menestykseen. Myös joukkueen taloudellinen tilanne heikkeni ja panostukset menestymiseen olivat aiempaa vähäisemmät. Lopulta Burchnall jätti seuran heinäluussa 2020.
Maaliskuussa 2021 Burchnallista tuli Notts Countyn päävalmentaja. Burchnall luotsasi joukkueen Englannin viidenneksi korkeimman sarjatason National Leaguen nousukarsintoihin kauden päätteeksi, mutta joukkue hävisi nousukarsintojen välierissä Torquay Unitedille. Myös kaudella 2021/22 Notts County eteni nousukarsintoihin, mutta jälleen Burchnallin joukkueen kohtalona oli putoaminen ennen finaalivaihetta.
Kaudeksi 2022/23 Burchnall siirtyi Englannin Ykkösliigaan nousseen Forest Green Roversin päävalmentaja. Tulokset jäivät Burchnallin alaisuudessa vaisuiksi ja Forest Green voitti vain viisi ottelua, kunnes seurajohto erotti Burchnallin tammikuun lopulla 2023.
Kaarlo Nieminen

Kaarlo Nieminen on seuraavien suomalaisten henkilöiden nimi:
Mannerheimintie 14

Mannerheimintie 14 on Helsingin keskustassa sijaitseva tontti, jolla on sijainnut useita merkittäviä rakennuksia:
Sari Mäkimattila

Sari Mäkimattila (s. 1965) on suomalainen erikoislääkäri, dosentti ja kristillisdemokraattinen poliitikko. Mäkimattila toimii diabetekseen liittyvän endokrinologian erikoislääkärinä. Koulutukseltaan hän on lääketieteen tohtori. Aikaisemmin hän on toiminut Novo Nordiskin asiantuntijalääkärinä. Vuosina 2011–2013 Mäkimattila toimi kristillisdemokraattien varapuheenjohtajana. Mäkimattila toimi vuosina 2013–2017 Helsingin kaupunginvaltuutettuna ja toimii Haagan seurakunnan seurakuntaneuvoston ja Helsingin yhteisen kirkkovaltuuston jäsenenä.
Mäntyperän työväentalo

Mäntyperän työväentalo oli entisen Vilppulan kunnan (vuodesta 2009 osa Mänttä-Vilppulaa) Mäntyperän kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa.
Mäntyperän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Työväentalon rakennushankkeeseen ryhdyttiin kymmenisen vuotta myöhemmin. Huhtikuussa 1916 hirret oli ostettu ja ajettu talkoilla rakennuspaikalle, ja talon vihkiäisiä päästiin viettämään 14. lokakuuta 1917. Vuoden 1916 kesäkuun ja joulukuun välillä yhdistyksen jäsenluku nousi 38:sta 53:een.
Heinäkuussa 1925 nimismies ei antanut yhdistykselle iltamalupaa, sillä talossa ei ollut putkaa juopuneiden säilyttämiseen. Nimismies velvoitti Mäntyperän lisäksi muitakin piirinsä yhdistyksiä ja seuroja rakentamaan putkan talonsa yhteyteen omalla kustannuksellaan kuukauden kuluessa. 
Sotien jälkeen yhdistys liittyi SKDL:n organisaatioon. Talon vaiheista 1940-luvun lopun jälkeen ei ole tietoa. 
Toimintaa työväentalolla.
Vuonna 1926 yhdistys vietti 20-vuotisjuhlaansa talollaan. Juhla järjestettiin kaksiosaisena niin, että siinä oli erikseen päiväjuhla ja iltama. Ohjelmassa oli muun muassa Kolhon työväenyhdistyksen torvisoittokunnan esitys, juhlapuheita ja onnitteluja, lausuntaa sekä urheilukilpailuja. 1930-luvun aikana talossa järjestettiin muun muassa kesäjuhlia ja tanssiaisia.
Kotalan työväentalo

Kotalan työväentalo (vuodesta 2006 Kotala-talo) on Virtain kaupungin Kotalan kylässä sijaitseva entinen työväentalo. 
Historiaa.
Uurasten työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905 tai 1906; perustavia kokouksia pidettiin kaksi, joulukuussa 1905 ja tammikuussa 1906, jolloin yhdistyksen perustamispäätös vahvistettiin ja päätettiin liittyä SDP:n jäsenjärjestöksi. Ensimmäisessä perustavassa kokouksessa mukaan liittyi 47 henkilöä. Vuoden 1906 lopussa jäsenluku oli jo 116. Yhdistys osti tontin yksityishenkilöltä, ja työväentalon rakentaminen aloitettiin kesällä 1908. Talo valmistui elokuussa 1909, ensimmäinen iltama talolla pidettiin pyhäinpäivänä ja vihkiäisjuhla joulun tienoilla. Näillä tilaisuuksilla kerättiin varoja rakennusvelan maksuun. 
Yhdistys liittyi SSTP:en vuonna 1923, mutta palasi uudelleen Sosialidemokraattiseen Puolueeseen. Vuonna 1929 yhdistys kuitenkin erotettiin SDP:sta, sillä sen jäseniä oli ollut mukana kommunistisessa toiminnassa. Vuonna 1931 yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla. Vuonna 1935 talo myytiin Pohjaslahden nuorisoseuralle. 
Vuonna 1941 perustettiin Kotalan työväenyhdistys, johon liittyi 32 jäsentä. Yhdistys alkoi heti suunnitella talon ostamista takaisin, ja se toteutuikin. Talo kuitenkin pysyi valtion varastokäytössä vuoteen 1944, mistä työväenyhdistykselle maksettiin vuokraa. Uudet tupaantuliaiset pidettiin loppiaisena 1945.
Vuonna 2006 talo siirtyi Kotalan kyläyhdistyksen omistukseen. Talon uudesta nimestä järjestettiin nimikilpailu, jonka tuloksena nimeksi tuli Kotala-talo.
Toimintaa työväentalolla.
Talolla on järjestetty ainakin kokouksia, tansseja, elokuvanäytöksiä ja juhlia. Siellä toimi myös opintokerho Kipinä ja urheiluseura Karhu. Elokuvatoimintaa kesti vuodesta 1954 vuoteen 1966. Siellä toimi myös opintokerho Kipinä ja urheiluseura Karhu. Talon tultua kyläyhdistyksen omistukseen taloa on vuokrattu muun muassa häitä ynnä muita juhlia varten. 
Rakennus.
Talo on hirsirunkoinen, 1950-luvun alussa valmistunut laajennusosa lautarakenteinen. Hirsirunkoinen osa on osin vuorattu laudoilla vuonna 1952, jolloin myös alkuperäinen pärekatto vaihdettiin huopakattoon ja laajennusosaa rakennettiin. Talo on yksikerroksinen, ja sen pinta-ala on 286 m², mihin sisältyy juhlasali näyttämöineen, ravintola, eteinen, keittiö sekä sittemmin käyttämättömäksi jäänyt elokuvahuone. Kotalan kyläyhdistys on remontoinut muun muassa keittiötä 2010-luvulla.
Bjarne Berntsen

Bjarne Berntsen (s. 21. joulukuuta 1956) on norjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen puolustaja. Elokuusta 2021 lähtien hän on toiminut Sandnes Ulfin päävalmentajana.
Ura.
Berntsen edusti pelaajaurallaan Vikingiä. Hän pelasi myös 33 A-maaottelua Norjan maajoukkueessa.
Pelaajauransa jälkeen Berntsen jatkoi jalkapallon parissa valmentajana. Hän toimi Brynen päävalmentajana kausilla 1986–1988 ja Vikingin päävalmentajana kesästä 1992 kauden 1995 loppuun saakka. Hän toimi myös Vikingin urheilutoimenjohtajana vuosina 1999–2004 ja lyhyen aikaa väliaikaisenä päävalmentajana kaudella 2004. Vuoden 2005 alussa hän siirtyi Norjan naisten jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaksi. 
Berntsen luotsasi Norjan naisten MM-lopputurnauksessa 2007 neljänneksi ja EM-lopputurnauksessa 2009 välieriin. Berntsen toimi myös Norjan valmentajana olympialaisissa 2008, joissa Norja eteni puolivälieriin. Hän jätti tehtävänsä vuoden 2009 EM-kisojen jälkeen.
Helmikuussa 2010 Berntsen palasi Vikingin urheilutoimenjohtajaksi. Hän jätti paikkansa 2012, kun hänet valittiin Norjan jalkapalloliiton varapuheenjohtajaksi.
Kaudeksi 2018 Berntsen palasi yllättäen valmennustehtäviin, kun hän jätti tehtävänsä liitossa ja ryhtyi Vikingin päävalmentajaksi. Berntsenin johdolla Viking voitti Norjan 1. divisioonan ja palasi takaisin pääsarjaan kaudeksi 2019. Berntsen luotsasi Vikingin Norjan cupin mestariksi 2019. Mestaruus oli Vikingin ensimmäisen 18 vuoteen. Berntsen sai yllättäen potkut seurasta kauden 2020 jälkeen.
Kesäkuussa 2021 Berntsen palasi Bryneen, kun hänestä tuli seuran urheilutoimenjohtaja. Hän jätti tehtävänsä jo elokuussa 2021 ja ryhtyi Sandnes Ulfin päävalmentajaksi.
Virtain työväentalo

Virtain työväentalo on Virtain kaupungin keskustassa sijaitseva työväentalo.
Historiaa.
Virtain työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Talo valmistui vuonna 1907. Alkuaikoina yhdistyksen toiminnassa oli mukana paljon Herraskosken kanavan työläisiä. Vuonna 1917 talossa majaili vallitöissä olleita, sisällissodan aikaan se taas oli suojeluskunnan hallussa, mutta palautui työväenyhdistykselle maaliskuussa 1919. Vuonna 1945 yhdistys erosi Sosialidemokraattisesta Puolueesta ja liittyi SKDL:n jäseneksi.
Toimintaa työväentalolla.
Voimistelu- ja urheilutoiminta oli sotien välisenä aikana vilkasta, ja työväentalon pihalle tehtiin urheilukenttä. Sotien jälkeen iltamia ja tansseja järjestettiin talolla ahkerasti. Tansseja pidettiin 1980-luvulle saakka, ja vuosi- ja vappujuhlia on pidetty sitäkin pidempään. 1980-luvun alussa talolla järjestettiin tanssien lisäksi kokouksia, nuorisotoimintaa, urheiluharjoituksia ja juhlia. Nykyään (2023) taloa vuokrataan erilaisiin tilaisuuksiin, kuten hääjuhliin, rippijuhliin, kokoustilaisuuksiin tai erilaisille myyjille. Työväentalolla järjestetään aktiivisesti myös kokoustoimintaa sekä poliittisia tapahtumia.
Rakennus.
Talo on hirsirakenteinen ja yksikerroksinen. 1980-luvun alussa se oli keltaiseksi maalattu, mutta on sittemmin maalattu punaiseksi. Katto on tiiltä ja peltiä. Alkuperäinen puulämmitys on vaihdettu sähkölämmitykseksi, ja vuonna 1976 taloon asennettiin vesijohto, viemäri ja sisävessat. Talon pinta-ala on 266 m². Siihen kuuluu juhlasali näyttämöineen, keittiö, wc-tilat, sauna ja suihku sekä vaatesäilytys. Alun perin talossa oli myös huoneen ja keittiön asunto vahtimestarille. Näyttämö rakennettiin juhlasaliin vasta vuonna 1975.
Väärinymmärretty

Väärinymmärretty on rap-artisti Sexmanen toinen studioalbumi, joka julkaistiin 22. lokakuuta 2021 Sony Musicin kautta.
Albumi sisältää Sexmanen vuoden 2021 aikana julkaisemat singlet Henki Ja Fiilis.
Sexmane oli ehdolla vuoden 2022 Emma gaalassa vuoden tulokkaaksi ja yleisöäänestyksessä, Väärinymmäretty oli ehdolla vuoden rap-/r&amp;b-levyksi ja kriitikoiden valinnaksi.
Ilmestymisviikollaan albumi nousi Suomen virallisen albumilistan sijalle 5, ja pysyi listalla yli 60 viikkoa
Urkin piilopirtti

Urkin piilopirtti sijaitsee Hämeenkyrössä. Taidemuseon teokset suunnitellaan aina tilaustyönä. Urkin piilopirtin kuraattorina on toiminut Suomen Kuvataideakatemian kuvanveiston ensimmäinen professori, Radoslaw Gryta jo 12 vuoden ajan. Taideteoksia kohteesta löytyy yli 200 ja ne yhdistelevät luontoa, taidetta, musiikkia ja tekniikkaa. Edellä mainittujen lisäksi teoksille ominaista on kolmiulotteisuus.
Lempi Alanko

Lempi Alanko (o.s. "Kettunen") (2. heinäkuuta 1898 Viipuri – 4. kesäkuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen kansakoulunopettaja, joka toimi Kulosaaren huvilakaupungin suomalaisen alakoulun opettajana ja johtajana.
Opiskelu ja ura.
Alanko sai kuunteluoppilaspaikan Helsingin seminaarikursseille vuonna 1918 ja pätevyystodistuksen kansakoulun opettajavirkoihin 1919. Hänet valittiin Kulosaaren alakoulun eli "Brändön suomal. valmistavan" koulun opettajaksi 1919. Alanko toimi koulun opettajana vuosina 1919–1927 ja koulun johtajana 1927–1962.
Kulosaaren koulun tapahtumia.
Jatkosodan aikana Alangon oppilaina kolmannella luokalla olleet Kirsti Herlin ja Tarja Kurki-Suonio muistelevat hänen olleen erittäin hyvä ja vaativa opettaja, joidenkin mielestä ehkä liiankin ankara. Opetuksen ohessa Alanko saattoi kutoa villasukkia rintamalla olleelle miehelleen.. Kulosaaren yhteiskoulun sisäänpääsytutkintoa varten Alanko valmensi oppilaitaan niin hyvin, että he läpäisivät sen aina, ja korkein pistemäärin.
Koulu menestyi Nuorten Talkoiden järjestämässä koulujen välisessä jätepaperin keräyskilpailussa vuonna 1947 keräämällä paperia yli 200 kiloa oppilasta kohden. Lempi Alanko voitti ohjaajille palkinnoksi järjestetyn Tanskan-matkan kesällä 1948. Matkakorvaus oli 10 000 markkaa. 
Vanha, puinen Kulosaaren silta saaren ja Helsingin kantakaupungin välillä suljettiin linja-autoliikenteeltä vuoden 1953 alussa, mikä vaikeutti erityisesti koulun opettajien työmatkoja, kuten johtajaopettaja Lempi Alanko toi painokkaasti esille. 
Yksityiselämä.
Neiti Lempi Maria Kettunen avioitui joulukuussa vuonna 1937 kaupp. Aaron Alfred Alangon kanssa (6. lokakuuta 1904 Pietari – 3. lokakuuta 1978 Helsinki). Vuonna 1939 heille syntyi poika Aarno Ara (k. 1946)
Ossi Somman veistospuisto

Ossi Somman veistospuisto sijaitsee Nokian Siurossa. Veistospuistossa on esillä laaja kokoelma kuvanveistäjä Ossi Somman tuotantoa. Entisen Penttilän koulun pihapiirissä sijaitsee myös vanha ulkorakennus, jossa on Vahakabinetti ja siellä on esillä taiteilijan ainutlaatuisella tekniikallaan valamia vaha- ja lasikuituveistoksia.
Ikävä mummoa

Ikävä mummoa on Samuli Putron kahdeksas, 3. maaliskuuta 2023 julkaistu studioalbumi. Sen on tuottanut Riku Mattila. Albumi nousi Suomen virallisen albumilistan 3. sijalle. Albumilta on julkaistu singleinä kappaleet ”Kakarat” 26. elokuuta 2022 ja ”Tanssilattialla on tungos” 10. helmikuuta 2023.
Tatu Eskelinen

Tatu Eskelinen (s. 1993) on suomalainen pianisti. 
Eskelinen opiskeli pianonsoittoa ensin Joensuun konservatoriossa Anitta Hirvikankaan ja Otto Korhosen, sekä yksityisesti Jaakko Untamalan johdolla. Vuosina 2013-2021 hän opiskeli Sibelius-Akatemiassa opettajinaan Jussi Siirala, Antti Siirala ja Erik T. Tawaststjerna. Vuosina 2022-2023 hän kuului ruotsalaisen Ingesund Piano Centerin residenssitaiteilijoiden joukkoon. 
Eskelinen on palkittu useissa kilpailuissa niin soolo- kuin liedpianistina: mm. Tampereen pianokilpailussa 2021 (2. palkinto), Helsinki Lied -kilpailussa 2021 (3. palkinto) ja Arvikan pohjoismaisessa pianokilpailussa Ruotsissa 2019 (Finalisti ja erikoispalkinto parhaasta v. 1900 jälkeen sävelletyn teoksen esityksestä). Hän on esiintynyt mm. Tampere Filharmonian ja Joensuun kaupunginorkesterin solistina sekä useilla kotimaisilla festivaaleilla, kuten Kamarikesä -festivaalilla, Aino Acktén kamarifestivaalilla ja Joensuun Musiikkijuhlilla. Eskelinen on Suomen lisäksi konsertoinut useissa Euroopan maissa ja Japanissa.
Ylivieskan työväentalo

Ylivieskan työväentalo sijaitsi Ylivieskan keskustassa. Talon omisti Ylivieskan Sos.Dem.Työväenyhdistys ry.
Historiaa.
Ylivieskan Sos.Dem. Työväenyhdistys ry. perustettiin vuonna 1900, ja ensimmäiset vuotensa yhdistys toimi vuokratiloissa. Marraskuussa 1906 yhdistys osti oman talon. Vuonna 1913 taloa kunnostettiin ja siihen rakennettiin ajanmukainen juhlasali. Toiminta olikin vilkasta sisällissotaan saakka..
Sisällissodan aikana työväentalo oli takavarikoituna ja yhdistyksen toiminta estetty. 31. toukokuuta 1919 yhdistys sai talon takaisin haltuunsa. 1920-luvun loppuvuosina ja seuraavan vuosikymmen alussa yhdistyksellä oli rahavaikeuksia, ja talo myytiin vuonna 1931. Kaikki irtain omaisuus myytiin huutokaupalla 8. maaliskuuta 1931.
Uuden talon hankkimista suunniteltiin jo vuonna 1941. Vuonna 1942 taloa varten ostettiin tontti ja hankittiin rakennusmateriaalia. Vuonna 1950 yhdistykselle tarjottiin toista tonttia rakennuksineen, joka ostettiin, ja aikaisempi tontti rakennusmateriaaleineen myytiin.
Uuden talon avajaiset pidettiin 8. helmikuuta 1953. Talossa pidettiin yhdistyksen kokoukset ja juhlatilaisuudet. Myös elokuvateatteri Kansan Kuva toimi talossa. Television tulo vaikutti elokuvissa käyntiin, ja toiminnasta tuli tappiollista. Talo vuokrattiin vuonna 1965 viideksi vuodeksi liiketiloiksi Oy Alkoholiike Ab:lle. Alkoholiliike sai tarkoituksiinsa paremmat tilat kuitenkin ennen vuokrasopimuksen päättymistä, ja talo palasi taas yhdistyksen käyttöön. Vuonna 1970 talo jälleen vuokrattiin, nyt Vieskan sähkölle kahdeksi vuodeksi. Tämän vuokrasopimuksen umpeuduttua yhdistys vuokrasi talon Ylivieskan kaupungille. Kaupunki vuokrasi talon paikallisten urheiluseurojen yhtymälle, joka jatkoi talossa elokuvatoimintaa.
Taloa on kunnostettu useaan kertaan. Vuonna 1978 valmistuivat kerhotilat. Vuonna 2009 kiinteistö jätettiin kylmilleen ja vesiputket tyhjennettiin. Purkupäätös kiinteistöstä tehtiin vuonna 2012.
Rakennus.
Ensimmäinen työväentalo oli hirsirakenteinen. Toinen talo oli alkuaan autokorjaamo, joka oli rakennettu sementtitiilestä.
Toimintaa työväentalolla.
Vuodesta 1913 vuoteen 1918 toiminta oli monipuolista ja vilkasta. Siihen kuului talon käyttö varsinaiseen yhdistystoimintaan, mutta talolla oli myös kirjasto ja näytelmätoimintaa..
Hurrikaani Nadine

Hurrikaani Nadine oli vuonna 2012 Atlantilla ollut luokan 1 hurrikaani Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla. Hurrikaani nimettiin 11. syyskuuta 2012 ja se laantui 4. lokakuuta 2012. Se aiheutti minimaalisesti vahinkoja.
Virtain työväenyhdistys Pyrinnön talo

Virtain työväenyhdistys Pyrinnön talo oli Virtain kaupungissa Uskalin kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa.
Työväenyhdistys Pyrintö perustettiin vuonna 1906. Ensimmäisen kuukauden aikana yhdistykseen liittyi 75 ihmistä, mutta alkuinnostuksen jälkeen moni sittemmin erosi. Yhdistyksen talo valmistui vuonna 1909. 
Heinäkuussa 1915 yhdistys järjesti talollaan urheilujuhlan, jonka ohjelmassa oli kuulantyöntöä, keihään- ja kiekonheittoa. Lisäksi oli ”hiljaa pyörälläajoa” sekä nuolenheittoa. Iltaohjelmassa oli puhe siirtolaisuuskysymyksestä, runo, yksinlaulua sekä kolminäytöksinen murhenäytelmä "Syiden kirous". Tammikuussa 1916 yhdistys vietti 10-vuotisjuhliaan talolla. Ohjelmassa oli muun muassa yhteislaulua, puheita, 10-vuotishistoriikin luku, runonlausuntaa ja näytelmä. Yleisöä oli melko vähän, sillä edellisen päivän lumimyrsky teki kulkemisen vaikeaksi. Sisällissodan jälkeen yhdistyksen toiminta oli pysähdyksissä ja talo takavarikossa. Toiminta päästiin kuitenkin aloittamaan vuonna 1919, ja talo saatiin takaisin seuraavana vuonna. 
Vuonna 1924 yhdistys rakennutti tontilleen kauppatalon ja vuokrasi sen Virtain osuuskaupalle, joka pysyi vuokralla vuoteen 1950 saakka. 1950-luku oli yhdistyksen toiminnassa vilkasta aikaa, jolloin ohjelmalliset iltamat ja tanssit olivat suosittuja. Vuosina 1981–1982 taloon tehtiin täydellinen peruskorjaus, ja syksyllä 1982 vietetyssä avajaisjuhlassa puhujana oli Kalevi Sorsa. Vuonna 2004 yhdistyksen toiminta päätettiin lopettaa. Talo lahjoitettiin Virtain sosialidemokraatit ry:lle, joka puolestaan myi sen eteenpäin vuonna 2008.
Nimetön (Jämsä, Riihijärvi)

Nimetön on Keski-Suomessa Jämsässä Jämsänkosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 220 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Kankarisveden–Pirttijärven alueeseen (14.512) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114 metriä mpy.
Rekolankosken yläallas

Rekolankosken yläallas on Keski-Suomessa Jämsässä Jämsänkosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 240 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lammen tilavuudeksi on saatu 18 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 3,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Kankarisveden–Pirttijärven alueeseen (14.512) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92,2 metriä mpy.
Lootujärvi

Lootujärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Partalan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 230 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Märäsojan valuma-alueeseen (14.513) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,4 metriä mpy.
Takasenjärvi (Jämsä)

Takasenjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Holisevan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 280 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Lahnajoen valuma-alueeseen (14.514) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113 metriä mpy.
Salmijärvi (Jämsä, Holiseva)

Salmijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Holisevan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 240 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Lahnajoen valuma-alueeseen (14.514) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134 metriä mpy.
Ritolammi (Jämsä, Koskenpää)

Ritolammi on Keski-Suomessa Jämsässä Koskenpään lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 280 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 25 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys on 1,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Iso Rautaveden–Kalmaveden alueeseen (14.522) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,4 metriä mpy.
Lampilanlammi (Jämsä)

Lampilanlammi tai Lapinlammi on Keski-Suomessa Jämsässä Rantakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 300 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Salosveden–Pettämän alueeseen (14.523) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 117 metriä mpy.
Sonkeri

Sonkeri on Keski-Suomessa Jämsässä Koskenpään lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 230 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Salosveden–Pettämän alueeseen (14.523) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,5 metriä mpy.
Aidaslammi

Aidaslammi on Keski-Suomessa Jämsässä Huhtian lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 300 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Salosveden–Pettämän alueeseen (14.523) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119 metriä mpy.