tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Sähköinsinöörikilta

Sähköinsinöörikilta ry (lyh. SIK, ) on Oulun yliopiston sähkötekniikan opiskelijoiden kilta. Sähköinsinöörikilta perustettiin 7. lokakuuta 1965.
Historia.
Vuonna 1958 Oulun yliopisto perustettiin. Seuraavana syksynä yliopistoon perustettiin kolme tiedekuntaa: filosofinen, lääketieteellinen ja teknillinen. Teknillisessä tiedekunnassa tuolloin suuntautui rakennusinsinööri- ja arkkitehtikoulutukselle. 60-luvun puolivälissä teknillinen tiedekunta jaettiin eri osastoihin. Tässä jakauksessa sai sähkötekniikan osasto alkunsa. 60-luvun lopulla sähkötenkniikan opinnot eriytyivät elektroniikkaan, elektroniikan mittaustekniikkaan, sähkövoiman käyttöön ja teoreettisen sähkötekniikan laitoksiin.&lt;ref name="Pitkänen/14-17"&gt;Pitkänen 2015, s. 14–17.&lt;/ref&gt;
7. lokakuuta 1965 24 sähkinsinööriosaston opiskelijaa kokoontui Oulun yliopiston ylioppilaskunnan soittoruokalaan Rauhalaan. Siellä he pitivät Sähköinsinöörikillan perustamiskokouksen. Killan perustamisen taustalla oli tarve yhteisöllistää sähköopiskelijoita ja pelko Teollisuusinsinöörikillan alaisuuteen joutuminen.
Emilia Parviainen

Emilia Parviainen (s. 20. lokakuuta 1975) on suomalainen entinen jalkapalloerotuomari. 
Kuopiolainen Parviainen oli urallaan avustavana erotuomarina vuoden 2003 naisten MM-kilpailuissa kolmessa ottelussa. Hän tuomitsi muun muassa välierässä Ruotsi–Kanada, jonka päätuomarina oli Katriina Elovirta. Vuoden 2004 Ateenan olympiakisoissa Parviainen oli naisten jalkapalloturnauksessa avustavana erotuomarina kolmessa alkulohkon ottelussa sekä finaalissa Yhdysvallat–Brasilia.
Vuosina 2003 ja 2004 Suomen Palloliitto palkitsi Parviaisen naisten vuoden avustavana erotuomarina.
2391 Tomita

2391 Tomita (1957 AA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty tähitieteilijä Koichiro Tomitan kunniaksi.
2393 Suzuki

2393 Suzuki (1955 WB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty tähitieteen professori Keishin Suzukin (1905-) kunniaksi.
2921 Sophocles

2921 Sophocles (6525 P-L) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty ateenalaisen tragedioiden kirjoittajan Sofoklesin mukaan.
2920 Automedon

2920 Automedon (1981 JR) on suuri asteroidi, joka luokitellaan Troijalaisiin asteroideihin. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, jossa se on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta samalla kiertoradalla Jupiterin kanssa. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
2224 Tucson

2224 Tucson (2528 P-L) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
2705 Wu

2705 Wu (1980 TD4) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Sherman S. C. Wun kunniaksi.
2974 Holden

2974 Holden (1955 QK) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Edward S. Holdenin (1846-1914) muistoksi.
2037 Tripaxeptalis

2037 Tripaxeptalis (1973 UB) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidin nimi on huvittava yhdistelmä muiden asteroidien nimistä ja numeroista. 2037 on kolme kertaa 679 Pax ja seitsemän kertaa 291 Alice.
Cornelius Cardew

Cornelius Cardew (7. toukokuuta 1936 Winchcombe – 13. joulukuuta 1981 Lontoo) oli brittiläinen säveltäjä, pianisti ja äärivasemmistolainen aktivisti.
Cardew opiskeli vuosina 1953–1957 pianon- ja sellonsoittoa sekä sävellystä Royal Academy of Musicissa. Häntä opetti sävellyksessä Howard Ferguson. Cardew pääsi stipendillä opiskelemaan elektronista musiikkia Kölniin. Hänestä tuli Karlheinz Stockhausenin avustaja. Hän teki Stockhausenin kanssa yhteistyötä teoksessa "Carré". Cardew painotti 1960-luvun alusta saakka graafista nuotinnusta ja sanallisia esitysohjeita muun muassa teoksissa "The Great Learning" (1961) ja "Volo Solo" (1964). Cardew toteutti esittäjänä ja konserttijärjestäjänä muiden muassa John Cagen, Stockhausenin, La Monte Youngin, Terry Rileyn, Christian Wolffin ja Frederic Rzewskin teosten esityksiä. Hän piti Richard Rodney Bennettin kanssa Pierre Boulezin teoksen "Structures 1A" Britannian-ensiesityksen ja opetteli kitaransoiton osallistuakseen saman säveltäjän "Le Marteau sans maîtren" Britannian-ensiesitykseen.
Cardew täydensi opintojaan vuonna 1965 Goffredo Petrassin johdolla Italian hallituksen tukemana. Hänestä tuli Royal Academy of Musicin "Fellow" vuonna 1966 ja hän aloitti siellä sävellyksen opettamisen vietettyään kauden 1966–1967 State University of New Yorkin Centre for Creative and Performing Artsissa. Cardew liittyi vuonna 1966 elektronisen musiikin AMM-improvisaatioryhmään. Hän sai vuonna 1967 valmiiksi teoksensa "Treatise", joka koostuu 193 sivusta graafisesti nuotinnettua musiikkia. Vuonna 1968 Cardew perusti Howard Skemptonin ja Michael Parsonsin kanssa kokeellista musiikkia esittäneen Scratch Orchestran. Hän julkaisi orkesterin kokeiluista vuonna 1971 kirjan "Scratch Music". Cardew työskenteli myös graafisena suunnittelijana. Hän luennoi kansainvälisesti. 
Cardew sai innoitusta Mao Zedongista ja alkoi pitää omaa työtään elitistisenä. Hän hylkäsi 1970-luvulla aiemman tuotantonsa, koska koki sen edistävän kapitalismia. Cardew oli vuonna 1973 Länsi-Berliinissä kaupungin apurahalla. Palattuaan Lontooseen hän toimi yhtyeessä People’s Liberation Music. Vuonna 1974 Cardew julkaisi kirjan "Stockhausen Serves Imperialism", jossa hän arvosteli sekä omaa työtään että Stockhausenin ja Cagen työtä. Hän oli antifasististen mielenosoitusten ja sosiaalisen aktivisminsa tiimoilta välillä vangittuna. Cardew vieraantui useimmista kollegoistaan radikalisminsa seurauksena. Hän alkoi tehdä tonaalista musiikkia, kuten Maon, Irlannin republikaaniliikkeen ja työväen taistelun kunniaksi sävellettyjä lauluja. Hänen maolaisiin kappaleisiinsa kuuluvat "The East Is Red" ja "Smash the Social Contract". Cardew oli vuonna 1979 mukana perustamassa Britannian vallankumouksellista kommunistista puoluetta (marxilais-leninistinen). Puolue syytti Neuvostoliittoa revisionismista, koska sen koettiin lopettaneen vallankumouksen edistämisen. Alun perin liikkeessä omaksuttiin maolaisuus ja sittemmin innoitusta haettiin Enver Hoxhasta. Cardew kuoli selvittämättömän yliajon uhrina vuonna 1981. Tuntematon tekijä pakeni paikalta.
Sinfonia nro 3 (Skrjabin)

Aleksandr Skrjabin sävelsi kolmannen sinfoniansa (lisänimeltään "Le divin poème", c-molli, op. 43) vuosina 1902–1904. Teos kantaesitettiin Arthur Nikischin johdolla Pariisissa vuonna 1905. Sitä on joskus kuvailtu sinfonian sijaan kolmiosaiseksi sävelrunoksi.
Skrjabinin kolmas sinfonia edustaa tyylillisesti merkittävää siirtymää kohti hyvin yksilöllistä sävelkieltä. Skrjabinin varhainen tyyli hallitsi sinfonioita nro 1 ja nro 2. Kolmas sinfonia alkaa lyhyellä johdannolla, jossa esitellään teemana toimiva kaksoismotto. Se toistuu monissa yhteyksissä ja muodoissa. Ensimmäisellä osalla on lisänimi "Luttes". Sen kesto on yli 20 minuuttia. Toisen osan lisänimi on "Voluptés". Sen pääteema on tullut esiin jo ensimmäisen osan aikana. Kolmannen osan lisänimi on "Jeu divin".
972 Cohnia

972 Cohnia (A922 BD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
973 Aralia

973 Aralia (A922 FB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin spektrityyppi on Xk-luokkaa (SMASSII).
974 Lioba

974 Lioba (A922 FC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
990 Yerkes

990 Yerkes (A922 WE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
991 McDonalda

991 McDonalda (A922 UC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
992 Swasey

992 Swasey (A922 VD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
993 Moultona

993 Moultona (A923 AB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
994 Otthild

994 Otthild (A923 FB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
(134568) 1999 RH215

(134568) 1999 RH215 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – .
(135182) 2001 QT322

(135182) 2001 QT322 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – .
(138628) 2000 QM251

(138628) 2000 QM251 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – .
(131695) 2001 XS254

(131695) 2001 XS254 on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – .
1116 Catriona

1116 Catriona (1929 GD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
1117 Reginita

1117 Reginita (1927 KA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
1169 Alwine

1169 Alwine (1930 QH) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
1265 Schweikarda

1265 Schweikarda (A911 UR) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
1266 Tone

1266 Tone (1927 BD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin spektrityyppi on P-luokkaa Tholenin luokituksessa.
1267 Geertruida

1267 Geertruida (1930 HD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Kartonki (taide)

Kartonki tarkoittaa kuvataiteessa työpiirustusta, joka on tehty seinämaalausten, gobeliinien, lasimaalausten tai mosaiikkien lopulliseen mittakaavaan.
1592 Mathieu

1592 Mathieu (1951 LA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin spektrityyppi on X-luokkaa (SMASSII).
1591 Baize

1591 Baize (1951 KA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
1594 Danjon

1594 Danjon (1949 WA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
1669 Dagmar

1669 Dagmar (1934 RS) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
1670 Minnaert

1670 Minnaert (1934 RZ) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
1969 Alain

1969 Alain (1935 CG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
1885 Herero

1885 Herero (1948 PJ) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
1886 Lowell

1886 Lowell (1949 MP) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
1887 Virton

1887 Virton (1950 TD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
1785 Wurm

1785 Wurm (1941 CD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
2081 Sazava

2081 Sazava (1976 DH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin spektrityyppi on F-luokkaa Tholenin luokituksessa.
2193 Jackson

2193 Jackson (1926 KB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
2234 Schmadel

2234 Schmadel (1977 HD) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
2531 Cambridge

2531 Cambridge (1980 LD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
2548 Leloir

2548 Leloir (1975 DA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
2546 Libitina

2546 Libitina (1950 FC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Langenhorn Marktin metroasema

Langenhorn Nord on Hampurin metron U1-linjan asema, joka avattiin 5. tammikuuta 1918. Asemaa käyttää arkisin 22 018 matkustajaa päivässä.
Historia.
Langenhorn Nordin asema avattiin 5. tammikuuta 1918 väliaikaisesti höyryjunien käyttöön, tuolloin aseman nimi oli Lagenhorn Mitte. Höyryjunat käyttivät Ohlsdorfista Ochsenzolliin kulkevan tavararautatien rataa, joka sijaitsi metron raiteiden itäpuolella. Se oli käytössä vuoteen 1991 asti ja purettiin vuonna 2008. Virallisesti asema avattiin 1. heinäkuuta 1921 radan sähköistymistöiden valmistuttua.
Vuonna 1966 rakennettiin uusi ostoskeskus, joka laajensi Langenhornin toria. Siksi asema nimettiin uudelleen Langenhorn Marktiksi 2. kesäkuuta 1969. 1970-luvun alussa myös Krohnstiegin katua laajennettiin ja sille rakennettiin uusi silta, joka johti aseman ja metroraiteiden yli. Vuonna 1973 rakennettiin myös uusi liityntäpysäköintilaitos, joka avattiin elokuussa 1975 yhdessä aseman uuden pohjoisen sisäänkäynnin kanssa, ja samalla asema remontoitiin täysin. Vanhasta asemasta jäi jäljelle vain vanha sisäänkäyntirakennus.
2663 Miltiades

2663 Miltiades (6561 P-L) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
2665 Schrutka

2665 Schrutka (1938 DW1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
2870 Haupt

2870 Haupt (1981 LD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Fuhlsbüttel Nordin metroasema

Fuhlsbüttel Nord on Hampurin metron U1-linjan asema, joka avattiin 1. heinäkuuta 1921. Asemaa käyttää arkisin 5 145 matkustajaa päivässä.
Historia.
Ohlsdorfin ja Ochsenzollin välinen rataosuus avattiin 5. tammikuuta 1918 väliaikaisesti höyryjunien käyttöön. Höyryjunat käyttivät Ohlsdorfista Ochsenzolliin kulkevan tavararautatien rataa, joka sijaitsi metron raiteiden itäpuolella. Se oli käytössä vuoteen 1991 asti ja purettiin vuonna 2008. Fuhlsbüttel Nordin asema avattiin 1. heinäkuuta 1921 radan sähköistymistöiden valmistuttua ja tuolloin sen nimi oli Langenhorn-Süd.
Seuraavina vuosina asemaa käytettiin osittain Hampurin lentokentälle suuntautuneeseen liikenteeseen, vaikka se sijaitsi muutaman kilometrin päässä terminaaleista. Siksi asema nimettiin 2. lokakuuta 1934 uudelleen Flughafeniksi. Lentoasemalta oli kuitenkin paremmat yhteydet raitiovaunulinjaan 28, joten 1. tammikuuta 1954 asema nimettiin uudelleen viereisen kadun mukaan Flughafenstraßeksi. 5. elokuuta 1984 se nimettiin uudelleen Fuhlsbüttel Nordiksi sekaannusten välttämiseksi samannimiseen bussipysäkkiin. Asema on ollut esteetön 29. kesäkuuta 2020 lähtien.
Vuonna 1940 asemelle rakennettiin kääntöraide. Nykyään sitä käytetään vain harvoin, sillä vuonna 1962 Ohlsdorfiin oli rakennettu varastoraide.
Fuhlsbüttelin metroasema

Fuhlsbüttel on Hampurin metron U1-linjan asema, joka avattiin 1. heinäkuuta 1921. Asemaa käyttää arkisin 7 400 matkustajaa päivässä. 
Historia.
Ohlsdorfin ja Ochsenzollin välinen rataosuus avattiin 5. tammikuuta 1918 väliaikaisesti höyryjunien käyttöön. Höyryjunat käyttivät Ohlsdorfista Ochsenzolliin kulkevan tavararautatien rataa, joka sijaitsi metron raiteiden itäpuolella. Se oli käytössä vuoteen 1991 asti ja purettiin vuonna 2008. Fuhlsbüttelin asema avattiin 1. heinäkuuta 1921 radan sähköistymistöiden valmistuttua. Asema remontoitiin vuonna 1990, jolloin sille asennettiin hissi.
Klein Borstelin metroasema

Klein Borstel on Hampurin metron U1-linjan asema, joka avattiin 25. toukokuuta 1925. Asemaa käyttää arkisin 1 813 matkustajaa päivässä.
Historia.
Asema avattiin 25. toukokuuta 1925, ja se oli viimeinen Langenhornin rautatiellä avattu asema. Asema on yksi Hampurin metron vähiten käytetyistä asemista. Se remontoitiin kokonaan vuonna 1955. Vuosina 1939 ja 1974 laituria laajennettiin pidempien junien liikennöinnin mahdollistamiseksi. Ennen aseman avautumista metrossa väliaikaisesti liikennöineet höyryjunat käyttivät Ohlsdorfista Ochsenzolliin kulkevan tavararautatien rataa, joka sijaitsi metron raiteiden itäpuolella. Se oli käytössä vuoteen 1991 asti ja purettiin vuonna 2008.
Asema on ollut esteetön 19. kesäkuuta 2020 lähtien.
Trollträsket

Trollträsket on Uudellamaalla Sipoossa Vantaalle kuuluvan Nikinmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Trollträsket on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Se sijaitsee alavan peltolaakson reunalla Svartbölessä. Lammessa ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 450 metriä. Lammen rannat ovat länsipuolella on peltomaata ja muualla metsämaata. Lampi on autio eikä sinne tule tietä, mutta sen koillispuolella sijaitsee kolme kiinteästi asuttua taloa. Nikinmäen kaupunginosaan on matkaa 700 metriä.
Vedenlaatu.
Vuonna 2014 jukaistussa selvityksessä Itä-Uudenmaan järvistä on Trollträsketistä joitakin tietoja, jotka on kuitenkin esitetty vain kuvaajissa eikä näytteenososta ole siinä ollut selostusta. Pintaveden näkösyvyys oli noin 0,8 metriä ja veden kokonaisfosforipitoisuus oli noin 50 mikrogrammaa litrassa vettä. Ravinnepitoisuuden perusteella lampea voidaan pitää hyvin rehevöityneenä.
Vesistösuhteet.
Trollträsket sijaitsee Sipoonjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 20) Byabäckenin valuma-alueessa (20.004). Siihen laskee etelästä metsäoja ja sen laskuoja alkaa lammen pohjoispäästä. Laskuoja yhtyy pian Byabäckeniin, joka vuorostaan yhtyy viiden kilometrin päässä Sipoonjokeen. Lammen vedenpinnan korkeus on 24,3 metriä mpy (N2000).
Ville Similä

Ville Similä (s. 1977) on suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hänen esikoisromaaninsa omaelämäkerrallinen "Kani nimeltä Paisti" julkaistiin toukokuussa 2025. Tätä ennen hän on kirjoittanut kaksi musiikkiaiheista tietokirjaa yhdessä Mervi Vuorelan kanssa.
Similä on Helsingin Sanomien toimittaja.
Salmeteroli

Salmeteroli on inhaloitava lääke, jota käytetään erityisesti keuhkoastman hoitoon, ja sen vaikutus on pitkävaikutteinen beetareseptorien agonismi, joten se avaa keuhkoputkia. Se on yleensä hyvin siedetty ja sillä on tutkimuksissa saatu parempi hoitomyönteisyys kuin lyhytvaikuttaisilla lääkkeillä ja se sopii muun muassa vanhuksille sekä suojaamaan rasitusastmalta. Usein se yhdistetään inhaloitavaan kortikosteroidihoitoon, joka on astman lääkehoidon kulmakivi. Samantapaisia lääkkeitä ovat formoteroli ja vilanteroli. Yhdistelmävalmiste, jossa on kortikosteroidina flutikasoni ja sympatomimeettinä salmeteroli on Seretide. Sitä käytetään myös keuhkoahtaumataudin hoitoon. 
Salmeterolin kemiallinen kaava on C25H37NO4, moolimassa 415.6 g/mol ja CAS-numero 89365-50-4.
Volksdorfin metroasema

 Volksdorf on Hampurin metron U1-linjan asema, joka avattiin 12. syyskuuta 1918. Asemaa käyttää arkisin 13 849 matkustajaa päivässä. Aseman suunnitteli saksalainen arkkitehti Eugen Göbel. 
Historia.
Volksdorfin aseman rakennustyöt valmistuivat vuonna 1918, ja se avattiin 12. syyskuuta 1918 mutta liikennöinti aloitettiin väliaikaisilla höryvetureilla, sillä linjaa ei voitu sähköistää ensimmäisen maailmansodan vuoksi. Tämä oli kuitenkin sotasaalista, ja se oli palautettava Belgiaan vähän myöhemmin. Vasta 6. syyskuuta 1920 sähköistetty liikenne Volksdorfin ja Barmbekin välillä aloitettiin.  Vuonna 1921 sähköistettiin linja Großhansdorfiin Ahrensburgin kautta. Vuonna 1925 sähköistettiin haara Ohlstedtiin.
Vuonna 1957 aseman sisäänkäynti remontoitiin perusteellisesti. Vuosina 1997-1999 toteutetun lisäremontin aikana monet muutokset ensimmäiseen remonttiin verrattuna kumottiin, ja myös alkuperäisillä laatoilla päällystetty pylväs voitiin jälleen paljastaa.
Storträsk (Sipoo)

Storträsk on Uudellamaalla Sipoossa Gesterbyssä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Storträsk on 750 metriä pitkä, 550 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19 hehtaaria. Se sijaitsee Gesterbyn peltoaukean itäpuolella korkeiden mäkien välisessä painaumassa. Järven pohjoispuolella kohoaa Nilshagabacken yli 30 metriä vedenpinnan yläpuolelle ja etelässä Pellbacka vieläkin korkeammalle, ja idässä kauempana kallioinen Svartnäsberget. Monet sen rannoista ovat suomaata tai vetistä kosteikkoa, mutta pohjoisrannoilla on suomaata vain kapeana vyöhykkeenä. Bärnäsuddenin rannat ovat kuitenkin metsämaata. Pohjoisessa sijaitsevaan Kittsträsketille ei ole kaivettu yhdysojaa, vaan järvien välissä on ainoastaan suo. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä. Järven rantojen lähialueella on neljä kiinteästi asuttua taloa sekä Sipoon suomalaisen- ja ruotsalaisen seurakunnan yhteinen Nilsaksen leirikeskus (). Niille tulee tiet Nikkilän ja Kilpilahden väliseltä yhdystieltä 11694.
Luontoarvoja.
Storträsk ja Kittsträsket sisältyvät laajempaan luonnonsuojelualueeseen, joka on muodostettu useasta yksityismaille perustetusta suojelualueesta. Niistä suurin on Gesterbyn järvialueen suojelualue (51 ha), johon mahtuvat kummatkin järvet ja rantametsää niiden ympäriltä. Tätä täydentää eteläpuoliset Bärnäsuddenin luonnonsuojelualue (2 ha), Sävtunan luonnonsuojelualue (3 ha) ja Pellbackan säästömetsän suojelualue (9 ha).
Vesistösuhteet.
Storträsk sijaitsee Sipoonjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 20) Storträsketin valuma-alueessa (20.009). Järveen on johdettu kaksi metsäojaa etelästä päin. Kittsträsket sijaitsee samassa maaston painaumassa, mutta järvet ovat soistuneet erilleen toisistaan. Niiden välissä ei kartoissa näy yhdysojaa, mutta vesi suotuu Storträskiin turpeen läpi. Stortäskistä alkaa laskuoja Storträskinpuro sen länsirannasta ja se virtaa Gesterbyn kautta Sipoonjokeen. Järven vedenpinnan korkeus on 18,6 metriä mpy (N2000), joten Storträskinpuro kertyy pudotusta yli 15 metriä.
Kittsträsket

Kittsträsket on Uudellamaalla Sipoossa Gesterbyssä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Kittsträsket on 250 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Se sijaitsee Skogsbyn ja Gesterbyn peltoaukean eteläpuolella Storträskin pohjoispuolella. Järviä erottaa niiden välistä etelässä kohoava Nilshagabacken, joka kohoaa yli 30 metriä vedenpinnasta. Järven ympäristö on pohjoisessa alavaa suomaata, johon rajoittuu laajemmat peltomaat. Järvessä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 600 metriä. Järven rannat ovat yli 100 metriä suota ja kosteikkoa. Vesialueella on kasvillisuuden keskellä hieman avovettä. Järven lähellä on neljä kiinteästi asuttua tilaa ja Nilshagabackenilla sijaitsee Sipoon suomalaisen- ja ruotsalaisen seurakunnan yhteinen Nilsaksen leirikeskus ().
Luontoarvoja.
Storträsk ja Kittsträsket sisältyvät laajempaan luonnonsuojelualuekokonaisuuteen, joka on muodostettu useasta yksityismaille perustetusta suojelualueesta. Niistä suurin on Gesterbyn järvialueen suojelualue (51 ha), johon mahtuvat kummatkin järvet ja rantametsää niiden ympäriltä. Tätä täydentää eteläpuoliset Bärnäsuddenin luonnonsuojelualue (2 ha), Sävtunan luonnonsuojelualue (3 ha) ja Pellbackan säästömetsän suojelualue (9 ha).
Vesistösuhteet.
Kittsträsket sijaitsee Sipoonjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 20) Storträsketin valuma-alueessa (20.009). Järveen on johdettu kolme pelto-ojaa. Storträsket sijaitsee samassa maaston painaumassa, mutta järvet ovat soistuneet erilleen toisistaan. Niiden välissä ei kartoissa näy yhdysojaa, mutta vesi suotuu Storträskiin turpeen läpi. Järven vedenpinnan korkeus on 18,6 metriä mpy (N2000).
Ohlstedtin metroasema

 Ohlstedt on Hampurin metron U1-linjan pääteasema, joka avattiin 12. syyskuuta 1918. Asemaa käyttää arkisin 1 325 matkustajaa päivässä. Aseman suunnitteli saksalainen arkkitehti Eugen Göbel.
Historia.
Asema valmistui vuonna 1914, mutta se avattiin väliaikaisesti höyryjunien käyttöön vasta 12. syyskuuta 1918. Asemalla liikennöivät höyryjunat 29. syyskuuta 1919 asti. Aseman toinen raide purettiin vuonna 1924, ja asema avattiin uudelleen 1. helmikuuta 1925. Toinen raide otettiin uudelleen käyttöön 10. toukokuuta 1927. Aseman laituria pidennettiin 1070-luvulla 9-vaunuisten junien liikennöinnin mahdollistamiseksi, ja se on ollut esteetön 21. lokakuuta 2016 lähtien.
FA Cupin loppuottelu 2021

FA Cupin loppuottelu 2021 (sponsorisyistä johtuen myös Emirates FA Cup) oli maailman vanhimman jalkapalloturnauksen, FA Cupin 140. loppuottelu. Ottelussa kohtasivat Chelsea ja Leicester City. Leicester City voitti ottelun 1-0 ja saavutti näin seurahistoriansa ensimmäisen FA Cupin.
FA Cupin voittaja saa normaalisti paikan Eurooppa-liigaan. Vaikka Leicester City voitti ottelun, se oli jo varmistanut paikkansa Eurooppa-liigassa sijoituttuaan Valioliigassa viidenneksi. Täten Eurooppa-liigan paikka siirtyi Valioliigassa seuraavaksi korkeimmalle sijoittuneelle joukkueelle, joka ei ollut vielä varmistanut paikkaa eurooppalaisissa kilpailuissa. Täten West Ham United sai tämän paikan.
Ottelu.
Ottelu alkoi kello 17:15 Wembley Stadiumilla, Lontoossa. Katsojia oli noin 20 000 koronaviruksen aiheuttamien rajoitusten vuoksi. Ottelun tuomarina toimi englantilainen Michael Oliver. Leicester City voitti ottelun 1-0 Youri Tielemansin maalilla.
5290 Langevin

5290 Langevin (1990 OD4) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty ranskalaisen tutkijan Yves Langevinin (s. 1951) kunniaksi.
5291 Yuuko

5291 Yuuko (1990 YT) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty löytäjän vaimon Yuuko Matsuyaman (1950-) kunniaksi.
5292 Mackwell

5292 Mackwell (1991 AJ1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Stephen J. Mackwellin (s. 1956) mukaan.
5293 Bentengahama

5293 Bentengahama (1991 BQ2) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Kushiron kaupungissa sijaitsevan katoavan hiekkarannan mukaan.
5294 Onnetoh

5294 Onnetoh (1991 CB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin spektrityyppi on X-luokkaa (SMASSII).
Asteroidi on nimetty pienen järven mukaan itäisessä Hokkaidōssa.
5295 Masayo

5295 Masayo (1991 CE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty ensimmäisen löytäjän vaimon Masayo Mizunon (s. 1955) kunniaksi.
5296 Friedrich

5296 Friedrich (9546 P-L) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty saksalaisen taidemaalarin Caspar David Friedrichin (1774-1840) mukaan.
5297 Schinkel

5297 Schinkel (4170 T-2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty saksalaisen arkkitehdin ja taidemaalarin Karl Friedrich Schinkelin (1781-1841) mukaan.
5298 Paraskevopoulos

5298 Paraskevopoulos (1966 PK) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty John Stefanos Paraskevopoulosin (1889-1951) mukaan.
5299 Bittesini

5299 Bittesini (1969 LB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Luciano Bittesinin (s. 1950) kunniaksi.
5281 Lindstrom

5281 Lindstrom (1988 SO1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Marilyn Lindstromin (s. 1946) mukaan.
Kyproksen kansalaisuus

Kyproksen kansalaisuus on laillinen suhde Kyproksen tasavallan ja yksittäisen henkilön välillä. Maassa noudatetaan lähtökohtaisesti ius sanguinis -periaatetta.
Kansalaisuuden saaminen syntymällä.
Syntyperäisiä kyproslaisia ovat sellaiset henkilöt, joiden syntyessä vähintään toisella on Kyproksen kansalaisuus ja kumpikaan vanhempi ei ole laiton siirtolainen Kyproksella. Muussa tapauksessa kansalaisuuden saamiseen syntyessä vaaditaan Kyproksen hallituksen suostumus. Kyseinen järjestely hankaloittaa erityisesti kyproksenturkkilaisten ja Turkin kansalaisten lasten rekisteröimistä Kypsoksen kansalaisiksi.
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella.
Hakemuksen perusteella Kyproksen kansalaisuus voidaan myöntää sellaiselle henkilölle, joka täyttää seuraavat ehdot:
Vaadittua oleskeluaikaa on lyhennetty yhteiskunnallisesti hyödyllisten ja koulutettujen hakijoiden kohdalla seuraavasti: neljä vuotta, mikäli kreikan kielen taitotaso on vähintään A2 ja kolme vuotta mikäli taitotaso on vähintään B1. Kyproksen kansalaisen kanssa naimisissa tai rekisteröidyssä parisuhteessa olevan henkilön kohdalla vaadittu oleskeluaika on lyhennetty kolmeen vuoteen.
Vuosina 2013–2020 Kyproksella oli käytössä helpotettu reitti kansalaisuuden saamiseksi niille, jotka olivat tehneet vähintään 2 miljoonan euron investointeja maahan. Tästä luovuttiin sen jälkeen, kun kävi ilmi, että kyproslaiset poliitikot olivat ilmaisseet halukkuuttaan auttaa rikollisia saamaan maan kansalaisuuden.
Kaksoiskansalaisuus ja kansalaisuuden menettäminen.
Kypros sallii kaksoiskansalaisuuden. Kyproksen kansalaiset ovat automaattisesti Europpan unionin kansalaisia.
Täysi-ikäiset kyproslaiset voivat luopua kansalaisuudestaan oma-aloitteisesti ilmoituksella. Ne, jotka ovat saaneet kansalaisuutensa hakemuksen perusteella, voivat menettää sen, jos kansalaisuus on saatu esimerkiksi tietoja pimittämällä tai on tuomittu yli vuoden mittaiseen vankeusrangaistukseen viiden vuoden sisällä kansalaisuuden myöntämisestä.
Straßburger Straßen metroasema

Straßburger Straße on Hampurin metron U1-linjan asema, joka avattiin 3. maaliskuuta 1963. Asemaa käyttää arkisin 17 514 matkustajaa päivässä. Asema on ollut esteetön 17. joulukuuta 2022 lähtien. 
Historia.
Aseman rakennustyöt aloitettiin vuonna 1961, ja se avattiin 3. maaliskuuta 1963. Aluksi junat kulkivat vain yhdellä raiteella Wandsbek Marktiin ja sieltä pois. Vasta reilut viisi kuukautta myöhemmin, elokuussa 1963, metrolinja Wandsbek-Gartenstadtiin valmistui. Tällöin asema otettiin täysin käyttöön. Valaistustekniikan remontteja lukuun ottamatta laituritaso on edelleen alkuperäisessä kunnossaan. Vuosina 2009-2010 sisäänkäynnit ja ylätasanne rakennettiin uudelleen ja modernisoitiin, ja niiden seinälaatat uusittiin.
Louvren ryöstö 2025

Vuoden 2025 Louvren ryöstö tapahtui 19. lokakuuta Ranskan pääkaupungissa Pariisissa kello 9.30–9.40 välisenä aikana. Neljän henkilön epäillään hyökänneen Louvren taidemuseoon. Ryöstäjät anastivat miljoonien arvosta Ranskan keisareiden Napoléon Bonaparten ja Napoleon III:n sekä heidän vaimojensa koruja ja muita esineitä.
Ryöstäjät tunkeutuivat museoon Seinejoen puolelta, jossa oli käynnissä remontti. He hyödynsivät työmaanosturia ja rikkoivat ikkunan, josta pääsivät näyttelytila Galerie d’Apolloniin ja käyttivät pyörösahaa vitriinin avaamiseen. Ryöstö kesti Ranskan sisäministerin Laurent Nuñezin mukaan seitsemän minuuttia ja kulttuuriministeri Rachida Datin mukaan neljä minuuttia. Ranskalaislehti "Le Parisienin" mukaan varkaat pakenivat paikalta skoottereilla. Yksi varastetuista esineistä, keisarinna Eugénien kruunu, löytyi teon jälkeen rikkoutuneena museon ulkopuolelta.
Tapahtuman jälkeen museo evakuoitiin ja vierailijat ohjattiin ulos museosta. Kukaan ei loukkaantunut ryöstön yhteydessä.
Kaksi varkaista saatiin kiinni, toinen Charles De Gaullen lentoasemalla ja toinen Seine-Sant-Denisissä. Esineitä ei ole löydetty.
Spekulaarinen heijastuminen

Spekulaarinen heijastuminen tarkoittaa optiikassa valon peilimäistä heijastumista. Heijastuminen tapahtuu kahden erilaisen materiaalin rajalla. Spekulaarisen heijastumisen vastakohta on diffuusi heijastuminen. Spekulaarinen on hyvin ennakoitavissa, jossa tulokulma ja heijastuskulma ovat yhtä suuret. Spekulaarinen heijastuminen tapahtuu tasaisilla pinnoilla kuten peileissä ja tyynen veden pinnalla, jolloin valonsäteiden nippu pysyy heijastumisessa yhdessä. Diffuusissa heijastumisessa karkeilla pinnoilla rinnakkain saapuvat säteet heijastuvat eri kulmissa pois pinnalta. Karkeilla pinnoilla eri valonsäteet osuvat pintaan eri kulmassa, jolloin ne myös heijastuvat eri kulmassa poispäin. Spekulaarinen heijastuminen voi näyttää kirkkaammalta kuin diffuusi heijastuminen pienemmän hajaantumisen johdosta.
Tietokonegrafiikassa puhutaan kolmesta diffuusin heijastumisen tyypistä: Lambertin, Oren-Nayar ja Phong (Phong-varjostus). Diffuusi heijastuminen saa aikaan mattapinnan ilmeen.
5023 Agapenor

5023 Agapenor (1985 TG3) on suuri asteroidi, joka luokitellaan Troijalaisiin asteroideihin. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, jossa se on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta samalla kiertoradalla Jupiterin kanssa. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty arkadialaisten kuninkaan Agapenorin mukaan.
Metyyli-2-oktynoaatti

Metyyli-2-oktynoaatti (C9H14O2) eli metyyliheptiinikarbonaatti on tyydyttymättömiin estereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään ainesosana hajusteissa ja aromiaineena.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö.
Huoneenlämpötilassa metyyli-2-oktynoaatti on väritöntä tai kellertävää nestettä. Puhtaana sillä on epämiellyttävän voimakas tuoksu, mutta laimennettuna se on miellyttävän hedelmäinen tai orvokin kukkia tai kasvien lehtiä muistuttava. Metyyli-2-oktynoaatti on lähes täysin veteen liukenematonta, mutta liukenee esimerkiksi etanoliin.
Metyyli-2-oktynoaattia valmistetaan 1-heptyynistä, joka ensimmäisessä luovuttaa protonin ammoniakkiin liuotetulle natriumille. Muodostuva anioni reagoi seuraavaksi metyyliklooriformiaatin kanssa metyyli-2-oktynoaatiksi. Ainetta voidaan valmistaa myös lähtien heptaldehydistä.
Metyyli-2-oktynoaattia käytetään hajustamaan muun muassa haju- ja partavesiä sekä muita kosmetiikkatuotteita. Sitä käytetään myös saippuoissa ja puhdistusaineissa hajusteena.
Zayedin ritarikunta

Zayedin ritarikunta () on arabiemiraattilainen ritarikunta, joka perustettiin vuonna 1987.
Ritarikunta on maan korkein mahdollinen kunnianosoitus. Sitä jaetaan ainoastaan ulkomaalaisille valtionpäämiehille, jotka ovat kehittäneet maiden välisiä suhteita tai ansioituneet erityisellä tavalla Yhdistyneiden arabiemiraattien hyväksi.
Ritarikunnassa on vain yksi luokka ja sen nauhassa esiintyvät Arabiemiraattien lipun värit kultaisille raidoilla:
Olavi Keturi

Olavi Keturi (s. 27. elokuuta 2006) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Vaasan Palloseuraa. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Blade-palvelin

Blade-palvelin tarkoittaa tietokonetta, joka pyrkii yksinkertaistamiseen ja modulaarisuuteen. Blade-palvelin on karsittu tietokone, jonka tavoitteena on minimoida käytettävä tila ja energia. Tavallinen palvelintietokone tarvitsee minimissään virtakaapelin ja tietoverkkokaapelin, mutta blade-palvelimesta on poistettu useita komponentteja. Blade-palvelimessa on vain vähimmäiskomponentit, joita tarvitaan sen kutsumiseksi tietokoneeksi ja blade-järjestelmän muut osat sisältävät muun muassa virransyötön ja jäähdytyksen toimintoja.
Blade-palvelimet kiinnitetään runkoon, joka voidaan kiinnittää räkkiin. Kaapelit kiinnitetään runkoon eikä jokaiseen palvelimeen. Lisäksi palvelimet ovat nopeasti vaihdettavissa. Virtalähde on usein rungossa, jolloin kokonaisenergiantarve voi olla pienempi. Yksittäinen palvelin sisältää suorittimen, keskusmuistia ja tietoverkkoyhteyden.
Blade-palvelimien on sanottu sen tarjonneen suuria lupauksia, mutta markkinat eivät toteutuneet aiotulla tavalla. Facebook ilmoitti vuonna 2012 Open Compute Projectista ja Open Rack -standardista tavoitteena kehittää parempaa ratkaisua. Suorittimien, keskusmuistin ja tietoverkkojen virrankäytön kasvaessa blade-palvelimilla tuli vaikeaksi ylläpitää kasvanutta virran- ja jäähdytyksen tarvetta ja samaan aikaan muut ratkaisut paransivat joustavuuttaan.