tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Koveron Lastujärvi

Koveron Lastujärvi on saareton ja rantaviivaltaan verraten selkeäpiirteinen järvi Koveron kylän eteläpuolella Joensuussa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 86 hehtaaria. Etäisyys Joensuun keskustasta on 40 kilometriä itään.
Maantiede.
Etäisyys Koveron Lastujärven kaakkoisrannalta luoteisrantaan on noin kaksi kilometriä. Allasta jakavia niemiä ei ole. Järven kaakkoinen osa on luoteisosaa matalampi. Noin yhdeksäsosa järvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Alue muodostaa yhtenäisen, noin 850 metriä pitkän vyöhykkeen järven pohjoispuoliskolle.
Koveron Lastujärven itäranta kohoaa melko jyrkästi. Noin 700 metrin päässä sen rantaviivasta itään on Ristivaara-niminen ylänkö. Järven pohjoisrannoilla on pientaloja, etelärannalla on suoaluetta (Vilvassuo).
Koveron Lastujärven tulouoma on kaakosta virtaava Vilvasjoki. Joki saa alkunsa Koveron Lastujärven koillispuolelta, joten sen reitti mutkittelee ennen laskemistaan Koveron Lastujärveen. Järven luusua sijaitsee luoteiskolkassa ja siitä alkava lyhyt virta vie pohjoiseen Koverojärveen (113,2 metriä merenpinnan yläpuolella). Järven itäpuolitse kulkee seututie 496 ja pohjoispuolitse seututie 495. Länsipuolella on rautatie.
Koveron Lastujärven vesitilavuus on 4 159 000 kuutiometriä.
Koveron Lastujärvi (01.036.1.001) kuuluu Koveron Lastujärven valuma-alueeseen (01.036), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Jänisjoen vesistössä (01). Toinen jakovaihe on Haarajoen alue (01.03). Koveron Lastujärvi on toiseksi laajin Koveron Lastujärven valuma-alueen seitsemästä vakavedestä. Laajin on Lastujärvi.
Arctic Volley

Arctic Volley (ArVo) on rovaniemeläinen vuonna 2022 perustettu lentopalloseura, jonka naisten edustusjoukkue pelaa Mestaruusliigassa.
Seura perustettiin, kun rovaniemeläiset Woman Volley ja Napapiirin Palloketut yhdistyivät. Arctic Volley peri Woman Volleyn paikan Mestaruusliigassa. Woman Volley oli pelannut sarjaa vuodesta 2012.
Seuralla on myös junioritoimintaa eri ikäluokissa sekä naisten 2. joukkue, joka pelaa naisten 2-sarjaa.
Anneli Karsi

Ritva Anneli Karsi (o.s. Tönkyrä, 15. elokuuta 1938 – 28. joulukuuta 2012) oli suomalainen mainonnan suunnittelija ja mainosalan johtaja. Hän työskenteli vuosina 1962–1972 tekstisuunnittelu- ja yhteystehtävissä Markkinointi Viherjuurella, sitten neljä vuotta Wulffilla ja neljä vuotta Marimekossa. Vuonna 1980 hän aloitti toimitusjohtajana Taucher-ryhmään kuuluneessa mainostoimisto Goodwillissä. Vuonna 1985 hän siirtyi toimitusjohtajaksi mainostoimisto Reactioniin ja 1990-luvun taitteessa hän työskenteli Salomaa-konserniin kuuluneessa U&amp;M:ssä.
Karsi pakinoi "Mainosuutiset"-lehdessä, ja hänen artikkeleitaan ja kärkeviä mielipidekirjoituksia on julkaistu muissakin markkinointi- ja liikealan lehdissä. Hän on kirjoittanut kirjat "Tervetuloa Lappeenrantaan" (Lappeenrannan kaupunki, 1993) ja "Marimekon yrityskulttuuri: designed by Armi Ratia" (Kampanja, 1995).
Hän oli Espoon kaupunginvaltuuston jäsen kokoomuksen ryhmässä 1990-luvun alkupuolella.
Karsilla on nimeämätön rooli Maunu Kurkvaaran elokuvassa "Naiset" (1964).
Anneli Karsi oli naimisissa niin ikään mainosalalla työskennelleen Asko Karsin (1937–1983) kanssa. Myös heidän kaksi lastaan ovat toimineet markkinointiviestinnän tehtävissä.
Karsi vietti paljon aikaa Rengossa sijaitsevalla myllytilalla, jonka hän modernisoi ja kunnosti perheelleen talviasuttavaksi. Karsi kuoli vuonna 2012 ja hänet on haudattu puolisonsa kanssa Rengossa Rengon uudelle hautausmaalle.
Katrie Daler

Katrie Daler on tv-juontaja ja vuoden 2012 Miss Helsinki.
Daler on toiminut television Tähtiarpa-ohjelman juontajana ja Viidakon tähtöset -tositelevisiosarjan kilpailijana. Ennen televisiouraansa Daler on työskennellyt lähihoitajana, tarkemmin perustason lähihoidossa ambulanssityöntekijänä. Hänellä on kaksi lasta, joista toinen on hänen nykyisen puolisonsa, Ramon Dalerin (os. Soivio), kanssa.
Petostuomio 2025.
Daler tuomittiin 20. toukokuuta 2025 Helsingin käräjäoikeudessa 80 päiväsakon rangaistukseen petoksesta.
Daler nosti vuosina 2021–2022 Kelalta yhteensä yli 6 300 euroa peruspäivärahaa ilmoittamalla virheellisesti olevansa työtön, vaikka toimi samanaikaisesti yrittäjänä ja sai siitä tuloja. Oikeuden mukaan hän erehdytti Kelan henkilökuntaa ja aiheutti taloudellista vahinkoa. Tuomari harkitsi myös ehdollista vankeutta, mutta syyttäjän vaatimuksesta sakkorangaistusta pidettiin riittävänä.
Gemma Hayterin murha

Gemma Hayter (1982–2010) oli kehitysvammainen englantilainen nainen, joka surmattiin Rugbyn kaupungissa, Englannissa 8. elokuuta 2010. Tapaus herätti keskustelua epäkohdista yhteiskunnan heikommassa asemassa olevien kohteluun ja hoitoon liittyen.
Uhrin ystäviksi tekeytyneet kolme surmaajaa (yhteensä viisi tekijää) kiduttivat ja nöyryyttivät uhria ensin yhden surmaajan asunnolla ja veivät uhrin sitten junaradan läheisyyteen, jossa uhria mm. puukotettiin, potkittiin ja riisuttiin vaatteista. Uhri löydettiin kuolleena seuraavana päivänä.
Tekijöistä kolme tuomittiin murhasta ja kaksi taposta.
Töcksfors

Töcksfors on taajama Årjängin kunnassa Värmlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 358 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Philip Zandén

Philip Zandén (s. 23. heinäkuuta 1954 Göteborg) on ruotsalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja. Hänen läpimurtonsa oli Mozartin rooli "Amadeus"-näytelmässä Tukholman kaupunginteatterissa vuonna 1981. Uransa alkuaikoina Zandén teki paljon yhteistyötä Suzanne Ostenin ja Susanne Bierin kanssa. Jälkimmäisen kanssa hän oli myös naimisissa vuosina 1995–2004. Teatterin lisäksi Zandén on näytellyt myös elokuvissa ja televisiossa. Erityisesti hänet tunnetaan "Van Veeteren" -elokuvasarjasta.
Zandén syntyi Göteborgissa ja varttui siellä sekä Tukholmassa. Myös hänen pikkusiskonsa Jessica Zandén on näyttelijä.
Fredrika (Åsele)

Fredrika on pientaajama ja entinen taajama Åselen kunnassa Västerbottenin läänissä Lapin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Pientaajamassa oli vuoden 2023 lopussa 117 asukasta.
Fredrikaan on 2000-luvun alusta alkaen suunniteltu buddhatemppeliä, mutta muun muassa rahapulan vuoksi sen rakentamista ei ole vielä aloitettu.
Ghotkin junaonnettomuus 2021

Ghotkin junaonnettomuus 2021 tapahtui 7. kesäkuuta 2021 Ghotkin piirikunnassa Pakistanissa, kun kaksi matkustajajunaa törmäsi toisiinsa noin kello 3.30 PKT toisen junan raiteilta suistumisen seurauksena Daharkin kaupungin lähellä noin 440 kilometrin päässä Karachista. Onnettomuuden aikaan junissa oli yhteensä yli 1 200 matkustajaa. Onnettomuudessa kuoli 65 ihmistä ja ainakin 150 loukkaantui.
Toinen juna oli Millat Expressin matkustajajuna, joka oli tulossa Karachista, ja toinen Sir Syed Expressin matkustajajuna, joka oli tulossa Rawalpindista. Millat Expressin junassa oli 703 matkustajaa ja Sir Syed Expressin junassa 505. Paikallisen komissaarin mukaan Millat Expressin juna suistui ensin toisille raiteille noin kello 3.30, ja Sir Syed Expressin juna törmäsi siihen minuutteja myöhemmin. Sir Syed Expressin junan kuljettaja kertoi yrittäneensä jarruttaa nähtyään toisen junan suistuneena raiteiltaan. Sir Syed Expressin veturi ja neljä vaunua suistui raiteilta törmäyksessä.
Paikalle saapui ensimmäisenä paikallisia kyläläisiä ja maanviljelijöitä. Pelastustöissä auttoivat lisäksi muun muassa poliisi ja asevoimat. Pelastustöitä vaikeutti aluksi muun muassa ja pimeys, ja se että raskasta kalustoa oli vaikea saada paikalle. Samana päivänä ilmoitettiin pelastustöiden olevan käynnissä, mutta että ruumiita ja eloonjääneitä on vaikea saada ulos vaunuista.
Onnettomuuden väitetään aiheuttaneen raiteilla olleen hitsatun liitoskohdan pettäminen. Tästä syytettiin raiteiden heikkoa kunnossapitoa ja tehotonta johtamista. Pakistanilaislehden mukaan 27 rautatieliikenteen työntekijää pidetään onnettomuudesta vastuussa. Pakistan Railways maksoi vahingonkorvauksia 1,5 miljoonaa Pakistanin rupiaa kunkin kuolleen omaisille, sekä 50 000–300 000 rupiaa onnettomuudessa loukkaantuneille.
Jorma Kuula

Jorma Kuula (1951 – tammikuu 2015) oli kemiläinen taidemaalari.
Kuula jätti lukion kesken, mutta hakeutui vuonna 1973 Turun piirustuskouluun, josta hän valmistui kolme vuotta myöhemmin. Hän piti ensimmäisen näyttelynsä Kemin taidemuseossa vuonna 1975. Kuula suosi aluksi realistisempaa tyyliä, mutta maalasi myöhemmin ekspressionistisia ja abstrakteja teoksia. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa monia muotokuvia. Kuula valittiin “Kemin kuninkaaksi“ vuonna 1992. Kuulan kuoltua julkisen haun kautta järjestettiin Kemin taidemuseossa hänen kunniakseen muistonäyttely. Kuula erikseen oli halunnut muistonäyttelyynsä tulevan hänen silloin viisivuotiaan, Hurja-Hannaksi kutsumansa Hanna Kurtin muotokuvan elokuulta 1990. Teoksen tyttärestään oli Kuulalta tilannut tämän entinen koulukaveri.
Roine Carlsson

Roine Carlsson (10. joulukuuta 1937 Hallstavik – 2020) oli ruotsalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko, joka toimi kansanedustajana vuosina 1985–1991, apulaisteollisuusministerinä 1982–1985 ja puolustusministerinä 1985–1991. Ennen politiikkaan siirtymistään Carlsson oli Ruotsin paperityöläisten liiton puheenjohtaja vuosina 1970–1982. 
Carlsson muistetaan erityisesti vuonna 1987 esittämästään kritiikistä merivoimien korvettihankintoja vastaan. Hän totesi alusten olevan upseerien ”peltisiä satulanalustoja” (ruots. "plåtschabrak").
Sisko Riihiaho

Sisko Riihiaho (21. syyskuuta 1925 Iisalmi – 17. syyskuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko.
Riihiaho oli keskimmäinen opettajavanhempiensa viidestä lapsesta. Hänen äitinsä työskenteli piirustuksenopettajana ja maalasi vapaa-ajallaan. Ylioppilaaksi kirjoitettuaan Riihiaho suoritti farmaseutin tutkinnon. Hän opiskeli Turun piirustuskoulussa vuosina 1946–1947 ja Suomen taideakatemiassa vuosina 1951–1954. Riihiahon töitä oli ensimmäisen kerran esillä vuonna 1957 nuorten näyttelyssä Helsingissä. Riihiaho lähti ensimmäisen kerran opiskelemaan Pariisiin vuonna 1957 ja palasi sinne Ranskan myöntämällä apurahalla vuonna 1960. Tässä vaiheessa hän siirtyi abstraktiin tyyliin, johon jo aiemmissa luontoaiheisissa teoksissa oli ollut viittauksia.
Riihiaho piti ensimmäisen oman näyttelynsä Helsingissä vuonna 1963. Se koostui informalistisista teoksista, joista Riihiaho sitten siirtyi lähemmäs konstruktivismia. Hän opiskeli värigrafiikkaa Bukarestissa vuosina 1969–1970. Riihiaho piti monia yksityisnäyttelyitä, useimmiten Helsingissä. Hän osallistui yhteisnäyttelyihin paitsi Suomessa, myös muun muassa Reykjavíkissa Islannissa. Riihiaho teki opetustyötä Keravan, Espoon ja Helsingin kansalais- ja työväenopistojen taideryhmissä.
Aulis Harmaala

Aulis Harmaala (s. 1966 Ranua) on suomalainen kuvataiteilija.
Harmaala valmistui Kankaanpään taidekoulusta vuonna 1994 ja sai taiteen maisterin oppiarvon Aalto-yliopistosta vuonna 2011. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa maalauksia ja installaatioita. Osassa tuotannosta yleisö osallistetaan ja taidetta käytetään suoran keskustelun välineenä. Harmaala osallistui Turku Biennaaliin vuonna 2015 ja Charlottenborgin kevätnäyttelyyn vuonna 2017. Hän on teoksillaan edustettuna Helsingin taidemuseo HAM:ssa. Hän kuuluu Taidemaalariliittoon ja Helsingin Taiteilijaseuraan.
Michelle Mylett

Robyn Michelle Mylett (4. tammikuuta 1989 Ladysmith, Brittiläinen Kolumbia, Kanada) on kanadalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa sarjassa "Letterkenny" Katyn roolissa (2016–2023), josta hän oli ehdokkaana parhaan komediasarjan näyttelijättärenä Canadian Screen Awards -palkintojenjaossa vuonna 2020. High schoolin suoritettuaan Mylett työkenteli kanadalaisen BC Lions -jalkapallojoukkueen cheerleadingnä. Hänen ensimmäinen roolinsa oli elokuvassa "Antisocial" vuonna 2013.
Era (Bleed from Withinin albumi)

Era on Bleed from Withinin studioalbumi, jonka julkaisi 6. huhtikuuta 2018 Century Media Records.
Aristokleides

Aristokleides (, ; 500/400-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen kitharansoittaja ja lyyrinen runoilija. Hän väitti olevansa Terpandroksen jälkeläinen. Aristokleides eli persialaissotien aikana ja oli Frynniksen opettaja.
Moniulotteinen normaalijakauma

Moniulotteinen normaalijakauma on todennäköisyysteoriassa ja tilastotieteessä yksiulotteisen normaalijakauman yleistys moneen ulottuvuuteen. Eräs määritelmä jakaumalle on seuraavanlainen: "k"-ulotteinen satunnaisvektori on normaalijakautunut, jos jokainen lineaarikombinaatio sen "k":sta komponentista on normaalijakautunut. Jakauman tärkeys perustuu keskeisen raja-arvolauseen yleistyksestä moneen ulottuvuuteen.
Määritelmät.
Notaatio ja parametrisointi.
Kun "k"-ulotteisen satunnaisvektorin formula_1 sanotaan olevan normaalijakautunut, merkitään tätä:
formula_2,
missä meillä on "k"-ulotteinen keskiarvovektori
formula_3
ja symmetrinen formula_4 -ulotteinen kovarianssimatriisi
formula_5
siten, että formula_6 ja formula_7. Kovarianssimatriisin käänteismatriisia formula_8 kutsutaan tarkkuusmatriisiksi.
Tiheysfunktio.
Epäsingulaarinen tapaus.
Moniulotteisen normaalijakauman sanotaan olevan epäsingulaarinen, kun kovarianssimatriisi formula_9 on positiivisesti semidefiniitti ja täten kääntyvä. Tällöin jakauman tiheysfunktio voidaan kirjoittaa muodossa:
formula_10
Mikäli formula_9 on skalaari, redusoituu yllä oleva yhtälö yhden muuttujan normaalijakaumaksi.
Singulaarinen tapaus.
Moniulotteisen normaalijakauman sanotaan olevan singulaarinen, kun kovarianssimatriisi formula_9 ei ole täysiasteinen. Tällöin jakaumalle ei voida määrittää tiheysfunktiota "k"-ulotteisen Lebesguen mitan suhteen. Mikäli integraalimitaksi valitaan Lebesguen mitan rajoitus siihen formula_13-ulotteiseen affiiniin aliavaruuteen avaruudessa formula_14, jolla jakauma on määritelty, voidaan tiheysfunktio kirjoittaa muodossa:
formula_15
missä formula_16 on kovarianssimatriisin yleistetty käänteismatriisi ja formula_17 on pseudodeterminantti.
Filoksenos

Filoksenos (, ) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin henkilöihin:
Filotas (runoilija)

Filotas (, ; 400/300-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen dithyrambeja kirjoittanut runoilija ja muusikko, joka oli Filoksenoksen oppilas. Hänen kerrotaan kerran voittaneen Timotheoksen kilpailussa. Muutoin hänestä ei tiedetä mitään.
Filotas

Filotas (, ) tai Filótas () voi viitata seuraaviin:
Fracture (videopeli)

Fracture on in kehittämä ja LucasArtsin julkaisema kolmannen persoonan ammuntapeli. Peli on julkaistu vuonna PlayStation 3:lle ja Xbox 360:lle.
Tarina.
Peli sijoittuu vuoteen 2161, jolloin Yhdysvallat on romahtanut ja ideologinen sota itäisten (East Atlantic Alliance) ja läntisten (West Republic of Pacifica) osien välillä syttyy. Pelaaja ei voi valita ryhmittymäänsä, vaan on itäisen allianssin sotilas Jet Brody.
Pelaaminen.
Pelissä on menetelmä nostaa ja laskea maastoa, jolla voi tehdä suojaa, murskata vastustajat kattoon tai heittää vastustajat ilmaan.
Vastaanotto.
Peli sai IGN:n arvostelussa arvosanaksi 5.9/10. Arvostelussa sanottiin muuttuvaa maastoa hyväksi ideaksi, mutta sitä ei käytetä kunnolla hyödyksi. Pelin viimeistely on puutteellista ja peli on helposti unohdettavissa.
Peli sai Game Informerin arvostelussa arvosanaksi 7.5/10.
Charavgí

Charavgí (, ’Aamunkoitto’; transl. myös "Haravgí") voi viitata seuraaviin:
Fracture (albumi)

Fracture on Bleed from Withinin studioalbumi, jonka julkaisi 29. toukokuuta 2020 Century Media Records.
Viron ralli 2025

Viron ralli 2025 (virallisesti "WRC Delfi Rally Estonia 2025") oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 2025. Kilpailu järjesttiin 17.–20. heinäkuuta 2025 ja kilpailun huoltopaikka oli Tartossa.
Kilpailijat.
Kilpailuun ilmoittautui 41 autokuntaa, joissa 11 oli Rally1-luokassa ja lisäksi Rally2- ja Rally3-luokissa ajavia WRC2- ja WRC3-sarjoihin osallistuvia autokuntia.
Erikoiskokeet.
Kilpailussa ajetaan 20 erikoiskoetta, joiden yhteispituus on . Rallissa on siirtymiä ja kokonaispituus on .
Tapahtumia.
Kilpailun voittoon ajoi Oliver Solberg kartanlukijanaan Elliott Edmondson. Voitto on Solbergin ja Edmondson ensimmäinen MM-tasolla, ja Toyotan sadas voitto rallin MM-sarjassa. Vain Citroënillä on enemmän voittoja MM-sarjassa 102:lla voitolla. Perjantaina Solberg ajoi ensimmäisen erikoiskoevoittonsa MM-tasolla.
WRC2-luokan voittoon ajoi Robert Virves, jolle voitto oli ensimmäinen WRC2-sarjassa.
Jyrki Jyrkämä

Jyrki Ylermi Jyrkämä (s. 19. tammikuuta 1947 Kajaani) on suomalainen yhteiskuntatieteilijä ja sosiaaligerontologian emeritusprofessori.
Jyrki Jyrkämä syntyi postikonttorinhoitaja Veikko Kullervo Jyrkämän, entinen Suutari, ja Sirkku Ratian perheeseen. Hän avioitui tutkija Pirkko Nikanderin kanssa vuonna 2000. Jyrkämä tuli ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1966 ja valmistui Tampereen yliopistosta yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi 1976 ja lisensiaatiksi 1982 ja väitteli siellä yhteikuntatieteiden tohtoriksi 1995. 
Jyrkämä oli Kirkon tutkimuslaitoksen tutkimusasssistentti 1977, Alkoholitutkimussäätiön tutkija 1978–1979, Suomen Akatemian tutkimusassistentti 1980–1984 ja Kuntokallio-Säätiön vanhustyön tutkimus- ja koulutuskeskuksen tutkija 1995–2001. Tampereen yliopistossa hän oli sosiologian assistentti 1977–1978 ja 1984–1986, tutkija 1987–1991, työvoimaopin yliopettaja 1993–1995 ja terveystieteen ma. professori 1998–1999. Jyväskylän yliopiston sosiaaligerontologian dosentti Jyrkämä oli 1995–2001, ma. professori 1998–1999 ja vakinainen professori vuodesta 2001 eläköitymiseensä saakka. Hän on ollut myös Helsingin yliopiston sosiaalipoltiikan dosentti ja hän oli "Gerontologia"-lehden päätoimittaja 1996–1998. Jyrkilä on paitsi julkaissut tutkimuksia, myös ollut kirjoittamassa ja toimittamassa alansa tietoteoksia.
Alumiinistearaatti

Alumiinistearaatti (C54H105AlO6) on metallisaippuihin kuuluva valkoinen, jauhemainen yhdiste, joka tunnetaan myös nimellä alumiinitristearaatti.
Alumiinistearaatti liukenee lämmitettyihin kasviöljyihin ja muodostaa suurina pitoisuuksina geelimäisen rakenteen jäähtyessään. Se ei liukene veteen, alkoholiin eikä eetteriin, mutta kuumana se liukenee esimerkiksi bentseeniin, happoihin ja tiettyihin orgaanisiin liuottimiin. Aine tunnetaan hyvistä sakeuttamis- ja geelinmuodostusominaisuuksistaan, erinomaisesta vedenhylkivyydestään sekä hyvästä yhteisvaikutuksesta muiden metallistearaattien, kuten sinkki- ja kalsiumstearaatin, kanssa.
Alumiinistearaatin sulamispiste on noin 103 °C ja kiehumispiste noin 250 °C normaalipaineessa. Aine on stabiili, mutta ei yhteensopiva voimakkaiden hapettimien kanssa.
Alumiinistearaatti valmistetaan saostamalla korkealaatuista steariinihappoa alumiini-isopropoksaattia käyttäen vedettömässä pyridiinissä. Valmis tuote on hienojakoinen, hajuton ja väritön jauhe, joka muuttuu lämmitettäessä muovautuvaksi sisältäen sekä orgaanisten että epäorgaanisten aineiden ominaisuuksia.
Käyttökohteet.
Kosmetiikassa alumiinistearaattia käytetään emulgaattorina ja sakeuttajana voiteissa, öljypohjaisissa tuotteissa ja puutereissa. Se lisää tuotteiden paksuutta, parantaa vedenkestävyyttä ja toimii voitelevana komponenttina.
Muoviteollisuudessa sitä hyödynnetään muun muassa voiteluaineena ja muotin irrotusaineena, ja se auttaa parantamaan tuotantoprosessia sekä valmiiden tuotteiden pintakäsittelyä.
Maaliteollisuudessa alumiinistearaatti toimii sakeuttajana, pigmentin tasaajana ja vedenkestävyyttä lisäävänä aineena. Lisäksi sitä käytetään esimerkiksi rasvoissa, vahoissa, nahka- ja köysiteollisuudessa vedenhylkivänä aineena, kuumaliimapinnoitteissa ja sementtituotteissa vedenpitävyyden ja ilman sitomisen parantamiseksi. Sitä on myös tutkittu mahdollisena denitrifikaatioaineena jätevedenkäsittelyssä.
Turvallisuusluokitus.
Turvallisuusluokituksissa alumiinistearaatti on merkitty terveysvaaralliseksi, ja sillä on haittaväittämät H315 (ärsyttää ihoa), H319 (ärsyttää voimakkaasti silmiä) ja H335 (saattaa aiheuttaa hengitysteiden ärsytystä). Aine kuuluu saksalaisessa vesivaarallisuusluokituksessa luokkaan 3 (merkittävä vaara vedelle). Käytössä suositellaan asianmukaisia suojatoimia ja altistumisrajaksi on asetettu ACGIH:n TWA 1 mg/m³.
Kongonloistikka

Kongonloistikka ("Melignomon zenkeri") on hunajaoppaisiin kuuluva lintulaji.
Kongonloistikka elää trooppisissa ja subtrooppisissa kosteissa metsissä sekä alanko- että vuoristoalueilla. Se voi esiintyä myös viljelymailla. Lajin korkeusalue ulottuu merenpinnasta 1 530 metriin, ja sukupolven pituus on noin 2,9 vuotta. Sen levinneisyysalue on noin 2 miljoonaa neliökilometriä, ja se kattaa useita Afrikan maita, kuten Kamerunin, Keski-Afrikan tasavallan ja Kongon. Laji on paikallaan pysyvä, ei muuttolintu, eikä pesi ainoastaan tietyllä alueella. Kongonloistikka on luokiteltu IUCN:n punaisella listalla elinvoimaiseksi.
Populaation kokoa ei tunneta tarkasti, mutta laji on harvinainen ja mahdollisesti aliarvioitu. Metsäkadon vuoksi populaation arvioidaan vähentyneen 1–19 % viimeisen vuosikymmenen aikana, mutta lasku ei ole riittävän nopea uhanalaisuusluokituksen muuttamiseksi.
Camara Laye

Camara Laye (1. tammikuuta 1928 – 4. helmikuuta 1980) oli guinealainen kirjailija. Hänet tunnetaan neljästä romaanistaan ja häntä pidetään yhtenä modernin afrikkalaisen kirjallisuuden pioneereista.
Laye oli kotoisin Kouroussasta ja kuului mandeihin. Hän kouluttautui automekaanikoksi Conakryssä ja muutti vuonna 1947 töiden ja lisäkoulutuksen perässä Ranskaan. Laye palasi Guineaan vuonna 1956. Maa itsenäistyi pari vuotta myöhemmin ja hän muutti 1964 Senegaliin, koska ei pitänyt Ahmed Sékou Tourén autoritäärisestä hallinnosta. Senegalissa hän tutki paikallista kulttuuriperintöä, erityisesti griootteja.
Layen esikoisromaani "L’Enfant noir" ilmestyi vuonna 1953. Se on omaelämäkerrallinen kertomus afrikkalaisen pikkukaupungin laitamilla asuvasta pojasta ja hänen perheestään. Kirjassa tunnelma on idyllinen ja tyylissä on vaikutteita perinteisestä suullisesta tarinankerronnasta. Toinen romaani, "Le Regard du roi" (1954), kertoo Clarence-nimisestä eurooppalaisesta miehestä, joka matkustaa Afrikkaan ja oppii paljon uutta paitsi maanosasta myös itsestään. Kolmannen romaanin, "Dramouss" (1966), päähenkilö on guinealainen nuorimies, joka opiskelee Euroopassa ja palattuaan kotimaahansa katsoo sitä uusin silmin. Hän huomaa, että itsenäistyminen ei tuonut vapautta, vaan siirtomaaavalta vaihtui paikalliseen tyranniin. Romaanista välittyy kuitenkin usko parempaan tulevaisuuteen. Layen viimeinen romaani "Le Maître de la parole" julkaistiin 1978. Se sijoittuu 1300-luvulle Malin kuningaskuntaan. Laye hyödynsi siinä omaa historiantutkimustaan.
Romaanien lisäksi Layelta ilmestyi myös runoja, esseitä ja sanomalehtikirjotuksia.
Interstate 55

Interstate 55 (I-55) on Yhdysvaltojen Interstate-järjestelmään kuuluva moottoritie. Se yhdistää Meksikonlahden Suurten järvien alueeseen. Se kulkee Louisianan, Mississippin, Tennesseen, Arkansas'n, Missourin, ja Illinois'n osavaltioiden läpi. Sen pituus on 964,25 mailia (1 551,81 km). Tien varrella olevia kaupunkeja ovat mm. Jackson, Memphis, St. Louis, Springfield ja Chicago.
Jättibanjomonni

Jättibanjomonni ("Platystacus cotylephorus") on banjomonneihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikan koillisosista.
Koko ja ulkonäkö.
Jättibanjomonni kasvaa useimmiten 15–20 cm pitkäksi, ja voi suurimillaan saavuttaa 32–35 cm:n pituuden. Ruumiinrakenteeltaan laji on hoikka ja pitkänomainen. Lajin pää on litteä ja leveä. Ruumis suippenee kohti pyrstöä. joka on piiskamainen. Jättibanjomonnin selkäevä on lyhyt ja peräevä on erittäin pitkä. Rintaevät ovat pyöreähköt. Kalan kuonossa on viiksisäeipari. Lajin päätä suojaa luulevy ja ihossa on rivi nystyjä. Väriltään jättibanjomonni on harmahtavanruskea, lähes musta ja ruumiissa on kuviointia. Vatsa on selkää ja kylkiä vaaleampi. 
Levinneisyys ja elintavat.
Jättibanjomonnin levinneisyysalue ulottuu Venezuelasta Brasilian pohjoisosiin. Lajin elinympäristöä ovat matalat mutapohjaiset ja sameavetiset jokisuistot ja jokien alajuoksut. Jättibanjomonni kutee murtovesissä ja naaras kiinnittää hedelmöittyneet mätimunat ruumiinsa alapinnalle.
Joshua Tarling

Joshua Michael Tarling (s. 15. huhtikuuta 2004 Aberaeron, Ceredigion, Wales) on brittiäinen maantie- ja ratapyöräilijä, joka on menestynyt etenkin aika-ajoissa. Hän aloitti maantiepyöräilyn ammattilaisuransa Ineos Grenadiers -joukkueessa vuonna 2023, ja hänellä on sopimus tallin kanssa vuoteen 2027 saakka.
Tarling voitti maantiepyöräilyn junioreiden aika-ajon maailmanmestaruuden 2022. Seuraavana vuonna hän voitti yleisen sarjan Euroopan-mestaruuden ja sai MM-kilpailuissa pronssia. Britannian aika-ajomestaruuden hän on voittanut vuosina 2023 ja 2024. Hän voitti aika-ajoetapin Italian ympäriajossa 2025.
Ratapyöräilyssä Tarling on voittanut pisteajon maailmanmestaruuden ja saanut pariajossa MM-hopeaa 2025. Hän voitti junioreiden Euroopan-mestaruuden omniumissa ja joukkuetakaa-ajossa vuonna 2021 sekä alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden joukkuetakaa-ajossa 2023.
Maantiepyöräily.
Lähteet: Pro Cycling Stats, First Cycling
MM-kilpailut, junioreiden aika-ajossa hopeaa
SPIE Internationale Juniorendriedaagse, 2a-etapin (aika-ajo) voitto
Tour de Gironde International, kokonaiskilpailun ja 1a-etapin (aika-ajo) voitto
Trophée Centre Morbihan, mäkikirikilpailun ja 2a-etapin (aika-ajo) voitto
LVM Saarland Trofeo, 3a-etapin (aika-ajo) voitto
MM-kilpailut, junioreiden aika-ajossa kultaa
Chrono des Nations, juniorit, voitto
Aika-ajon Britannian-mestaruus
Tour de Wallonie, kokonaiskilpailussa toinen, nuorten kilpailun voitto
MM-kilpailut, aika-ajossa pronssia
Benelux Tour, 2. etapin (aika-ajo) voitto
EM-kilpailut, aika-ajossa kultaa
Chrono des Nations, voitto
O Gran Camiño, 1. etapin (aika-ajo) voitto
Dwars door Vlaanderen, kuudes
Aika-ajon Britannian-mestaruus
Olympialaiset, aika-ajossa neljäs
MM-kilpailut, aika-ajossa neljäs
UAE Tour, 2. etapin (aika-ajo) voitto
Italian ympäriajo, 2. etapin (aika-ajo) voitto, 10. etapilla (aika-ajo) toinen
EM-kilpailut, aika-ajossa viides
Chrono des Nations, voitto
Ratapyöräily.
Lähteet: First Cycling, The-Sports.org, Cyclebase
Junioreiden EM-kilpailut, omniumissa ja joukkuetakaa-ajossa kultaa
Junioreiden EM-kilpailut, takaa-ajossa, joukkuetakaa-ajossa ja pariajossa pronssia
Pisteajon Britannian-mestaruus
Alle 23-v. EM-kilpailut, joukkuetakaa-ajossa kultaa, takaa-ajossa pronssia
Nations Cup, Adelaide, joukkuetakaa-ajossa voitto
MM-kilpailut, pisteajossa kultaa, pariajossa hopeaa
Entropia (informaatioteoria)

Entropia informaatioteoriassa kuvaa keskimääräistä epävarmuutta satunnaismuuttujan mahdollisten arvojen suhteen. Täsmällisemmin sanottuna se mittaa satunnaismuuttujan arvon kuvaamiseksi tarvittavan informaation odotusarvoa satunnaismuuttujan todennäköisyysjakauman yli. Tässä yhteydessä satunnaismuuttujan informaatiota kuvaa sen todennäköisyysjakauman käänteisluvun logaritmi, joka epäformaalisti sanottuna kertoo, kuinka yllättävä jokin tapahtuma on: mitä suurempi tapahtuman todennäköisyys on, sitä lähempänä nollaa sen käänteisluvun logaritmi on ja sitä vähemmän informaatiota tähän tapahtumaan liittyy. Käsitteen esitteli Claude Shannon vuonna 1948.
Määritelmät.
Diskreetti satunnaismuuttuja.
Olkoon diskreetin satunnaismuuttujan formula_1 määrittelyjoukko formula_2 ja pistetodennäköisyysfunktio formula_3. Tällöin satunnaismuuttujan formula_1 entropia on:
formula_5
Jatkuva satunnaismuuttuja.
Olkoon jatkuvan satunnaismuuttujan formula_1 määrittelyjoukko formula_2 ja tiheysfunktio formula_8. Tällöin satunnaismuuttujan formula_1 entropia on:
formula_10
Jatkuvan satunnaismuuttujan entropiaa kutsutaan myös differentiaalientropiaksi.
Vallettan oikeustalo

Vallettan oikeustalo (, ) on Maltan pääkaupungissa Vallettassa sijaitseva vuosien 1965 ja 1971 välillä rakennettu uusklassistista tyylisuuntaa edustava oikeustalo.
Oikeustalossa sijaitsee perustuslakituomioistuin, valitustuomioistuin, rikosvalitustuomioistuin, rikostuomioistuin, sekä siviilituomioistuin.
Historia.
Maltan oikeuslaitos sijaitsi nykyisellä paikallaan entisen Johannittain ritarikuntaan kuuluneen Auvergnen ryhmän palatsissa ("Auberge d'Auvergne") jo 1800-luvulla. Tämä 1500-luvulla valmistunut palatsi tuhoutui toisen maailmansodan aikaisissa pommituksissa 30. huhtikuuta 1941. Oikeuslaitos siirtyi väliaikaisesti pois Vallettasta oikeustalon tuhoutumisen johdosta, mutta palasi Vallettaan jo 1943 Auvergnen ryhmän palatsin yhä pystyssä olevaan osaan. Palatsi toimi oikeustalona vuoteen 1953, jolloin se jouduttiin lopullisesti poistamaan käytöstä huonon kuntonsa takia ja purkamaan. Uuden oikeustalon rakentaminen alkoi myöhemmin samana vuonna.
Nykyinen oikeustalo vihittiin käyttöön 9. tammikuuta 1971 pääministeri George Borg Olivierin, kenraalikuvernööri Maurice Henry Dormanin, arkkipiispa Mikiel Gonzin ja useiden tuomareiden, maistraattien, ministerien, sekä muiden vieraiden läsnäollessa. Ensimmäinen oikeustapaus uudessa oikeustalossa käsiteltiin 11. tammikuuta 1971.
Oikeustalossa sijaitsevat myös siviilioikeuden kanslia, oikeusarkisto, poliisin säilötila sekä pysäköintialue. Myös Vallettan poliisiasema toimi aiemmin samassa rakennuksessa. Osa oikeustalon toiminnoista sijaitsee Triq id-Drejqa -kadun toisella puolen sijaitsevissa rakennuksissa, jotka yhdistyvät Valletan oikeustaloon silloilla.
Arkkitehtuuri.
Vallettan oikeustalo edustaa uusklassistista tyylisuuntaa ja sen on suunnitellut arkkitehti Jo Tonna. Oikeustalon pääfasadin tunnistettavin piirre on kuusipylväinen portiikki. Rakennuksessa on yhteensä seitsemän kerrosta, joista kolme sijaitsee maan alla.
Rakkautta ja virtahepoja

Rakkautta ja virtahepoja on Dome Karukosken ohjaama suomalainen romanttinen draamaelokuva, joka tulee ensi-iltaan 2026. Elokuvan kuvaukset aloitettiin Kreikassa toukokuussa 2025.
Elokuva perustuu Emmi-Liia Sjöholmin Virtahevot-romaaniin. Sjöholm on kirjoittanut elokuvan käsikirjoituksen yhdessä Dome Karukosken kanssa.
Elokuvan päärooleissa ovat Pihla Viitala, Aku Sipola ja laulaja Jenni Vartiainen. 
Elokuvassa kahden toisilleen ennestään tuntemattoman ihmisen polut risteävät kreikkalaissuomalaisissa häissä, juuri kun kummankin elämä on murrosvaiheessa. Touko, naimisissa oleva ja urallaan kompuroiva muusikko, kohtaa Eeviksen, joka on eronsa kynnyksellä. Välille syttyy kipinä – mutta paikalla on myös Toukon puoliso Leena, menestynyt laulajatar, joka ei voi olla huomaamatta miehensä ja Eeviksen välistä jännitettä.
Elokuvan tuottaa Yellow Film &amp; TV:n Marko Talli yhteistyössä kreikkalaisen Avaton Filmsin kanssa. Elokuvan levittää elokuvateattereihin Nordisk Film.
Maltan kulttuuriperintöviranomainen

Maltan kulttuuriperintöviranomainen (, ) on Maltan kansallinen viranomaistaho, jonka vastuulla on kulttuuriperinnön suojelu, säätely ja saavutettavuus. Viranomainen luotiin, kun Maltan entinen museojaosto ("Dipartiment tal-Mużewijiet") korvattiin vuonna 2002 annetulla kulttuuriperintöasetuksella Maltan kulttuuriperintöviranomaisella, sekä Maltan kulttuuriperintövirastolla ("Patrimonju Malta").
Kulttuuriperintöviranomaisen päävastuulla ovat valvontatoiminnot, jotka liittyvät kulttuuriperinnön hallintaan, ohjaamiseen, säätelyyn, tutkintaan ja taltiointiin Maltalla. Viranomaisen pääkonttori sijaitsee maan pääkaupungissa Vallettassa. Maltan kulttuuriperintöviranomaisella ei ole säätelyoikeutta kirkolliseen kulttuuriperintöön tai kirkon omaisuuteen. Vuoden 2002 kulttuuriperintöasetuksen mukaisesti kirkon omaisuudesta ja kirkollisesta kulttuuriperinnösta vastaavat uskonnollisen kulttuuriperinnön toimikunnat ("Kummissjonijiet għall‑Patrimonju Kulturali Reliġjuż").
Väinö Simojoki

Väinö Samuli Simojoki (27. tammikuuta 1930 Rantsila – 23. huhtikuuta 2025 Oulunsalo) oli suomalainen pappi, lähetystyöntekijä ja kirjailija.
Varhaisvaiheet.
Simojoki kasvoi Rantsilassa maatalon poikana. Hän valmistui ylioppilaaksi vuonna 1950 Oulun lyseosta ja opiskeli teologiaa Helsingin yliopistossa valmistuen teologian kandidaatiksi vuonna 1957, ja työskenteli sen jälkeen Kemissä nuorisopastorina.
Toiminta lähetystyössä Ambomaalla.
Lähetystyöhön Suomen Lähetysseuran kautta Lounais-Afrikan Ambomaalle, nykyiseen Namibiaan, Simojoki lähti vuonna 1964 toimien siellä kahden työkauden ajan. Ensimmäisen työkauden, 1964–1969, hän toimi Engelan lähetysasemalla, jossa hänen vastuullaan oli Ambo-Kavangon kirkon diakoniaopiston johtajan tehtävät, missä ominaisuudessa hän koulutti kirkolle sen ensimmäiset diakonit. Työhön kuului myös muuta, saarnamatkoista rakennustöihin ja sielunhoidosta autojen huoltoon.
Toisen työkauden aikana, 1970–1973, Simojoki työskenteli pisimpään Tsandissa, missä hänen vastuullaan oli muun muassa Kaokomaalla Ambomaan länsipuolella asuneiden dhimbojen parissa tehty lähetystyö. Viimeiset puoli vuotta Simojoki asui Oniipassa, missä hänen vastuullaan olivat Lounais-Afrikan lähetysalan esimiehen tehtävät.
Pappina Suomessa.
Suomeen palattuaan Simojoki asettui Jyväskylään, mistä käsin hän toimi vuodet 1973–1981 Lapuan hiippakunnan lähetyssihteerinä. Vuosina 1981–1993 hän toimi Jyväskylän seurakunnan Kypärämäen kappalaisena.
Eläkevuosinaan Simojoki asettui Oulunsaloon, ja mökkielämää hän vietti Rantsilassa. Näinä vuosina hän kirjoitti kaksi muistelmakirjaa Namibiasta. Hän myös kirjoitteli runoja ja kronikoita. Useista runoista syntyi lauluja. Näistä lauluista koostuu yksi CD-levy, jonka Pekka Simojoki on levyttänyt.
Yksityiselämä.
Simojoki oli vuodesta 1957 naimisissa Aila Tellervo Kurikan (s. 1933) kanssa, jonka kanssa hänellä oli viisi lasta. Näistä kaksi nuorinta syntyi Afrikan-vuosien aikana Onandjokwen sairaalassa. Vanhin lapsista on muusikko Pekka Simojoki.
We Need a Resolution

We Need a Resolution on Aaliyah’n ensimmäinen single hänen kolmannelta ja viimeiseksi jääneeltä studioalbumiltaan, joka julkaistiin vain runsas kuukausi ennen hänen kuolemaansa. Se on tyyliltään vaihtoehtoinen r&amp;b-kappale elektro-funk-vaikutteilla.
Timbaland vastasi kappaleen tuotannosta ja sanoitti sen yhdessä Static Majorin kanssa. Lisäksi hän oli kappaleella mukana fiittaajana. Single menestyi kohtuullisesti listoilla, päästen Billboard Hot 100 -listan sijalle 59 ja neljänkymmenen kärkeen Belgiassa, Alankomaissa, Britanniassa ja Kanadassa.
Kappaleen musiikkivideolla Aaliyah esiintyy mustassa Roberto Cavallin mekossa ja käsittelee pytonkäärmeitä.
Myriam Spiteri Debono

Myriam Spiteri Debono (s. 25. lokakuuta 1952 Victoria) on maltalainen työväenpuolueen poliitikko, joka valittiin maansa presidentiksi vuonna 2024. Hän oli ensimmäinen nainen maansa edustajainhuoneen puhemiehenä vuosina 1996–1998. Hän oli ehdolla parlamenttivaaleissa vuosina 1981, 1987, 1992 ja 1996, mutta ei tullut valituksi.
Spiteri Denono suoritti tutkinnon englannin kielestä ja kirjallisuudesta Maltan yliopistossa vuonna 1973. Hän valmistui notaariksi vuonna 1980. Opiskeluaikanaan hän oli mukana puolueensa opiskelijajärjestön perustamisessa. Hän toimi työväenpuolueen propagandasihteerinä sekä naisjärjestön pääsihteerinä vuosina 1983–1984. Hän toimi myös sukupuolten tasa-arvosta vastaavassa komission alakomiteassa, joka käsitteli syrjintä- ja häirintävalituksia. Hän oli mukana Maltan lehdistöetiikan komission perustamisessa vuonna 1999 ja toimi tuoreen komission ensimmäisenä puheenjohtajana kolme vuotta.
Maltan voitonpäivän puheessaan vuonna 2021 Spiteri Debono käsitteli toimittaja Daphne Caruana Galizian murhaa. Maltan viestintävirasto ei jakanut puheesta kopioita medialle. Vuonna 2024 Maltan parlamentti valitsi hänet yksimielisesti presidentiksi. Hänen valintaansa tukivat pääministeri Robert Abela ja oppositiojohtaja Bernard Grech. Hän on ensimmäinen vuoden 2020 perustuslain uudistuksen jälkeen valittu presidentti. Uudistuksen myötä presidentin täytyi saada parlamentilta vähintään kahden kolmasosan kannatus, kun aikaisemmin valintaan riitti yksinkertainen enemmistö. Oppositiojohtaja Grech muistutti Spiteri Debonon voitonpäiväpuheesta ja väitti sen vakuuttaneen hänet valinnasta.
Dorfen

Dorfen on kaupunki Baijerin osavaltion eteläosassa kaakkoisessa Saksassa. Se sijaitsee ylänkömaalla Isen-joen laaksossa.
Maantiede.
Etäisyys Münchenistä Dorfeniin on noin 46 kilometriä koilliseen.
Historia.
Ensimmäiset ihmiset nykyisen Dorfenin alueella olivat kelttejä. Varhaisin Dorfeniin viittaava asiakirjamaininta on päivätty 28. elokuuta 773. Keskiaikana Dorfen oli muurin ja vallihaudan ympäröimä markkinapaikka. Siitä kasvoi Isenin jokilaakson ja muun lähiseudun taloudellinen keskus. Kolmikymmenvuotisessa sodassa Ruotsin joukot aiheuttivat tuhoja ja noin kolmasosa Dorfenin jäljelläolevista asukkaista kuoli ruttoon. Dorfen liitettiin rautatieverkkoon 1870-luvun alussa. Kaupungiksi Dorfen kohotettiin 10. marraskuuta 1954 ja vuoden 1972 alueliitokset kasvattivat se asukaslukua merkittävästi.
Dorfenin historiallista arkkitehtuuria edustaa vanhakaupunki kokonaisuudessaan. Siellä sijaitsee muun muassa myöhäisgoottilainen kirkko Marktkirche St. Veit, jonka historia alkaa vuodesta 1390.
Talous ja liikenne.
Dorfenin yrityksiä on muun muassa Kiefer GmbH (rakennuspalvelut). Kaupungissa toimii kaksi olutpanimoa: Brauereien Bräu z’Loh ja Kellerbräu. Dorfenin rautatieasema, Dorfen Bahnhof, sijaitsee rataosuudella München–Simbach. Dorfenin halki kulkee lännestä itään Bundesautobahn 94 ja etelästä pohjoiseen Bundesstraße 15.
Hammasjärvi (Joensuu)

Hammasjärvi on samannimisen kylän länsipuolella sijaitseva järvi Joensuussa Pohjois-Karjalassa. Sen pinta-ala on 79 hehtaaria. Etäisyys Joensuun keskustasta on 19 kilometriä kaakkoon.
Maantiede.
Etäisyys Hammasjärven etelärannalta pohjoisrantaan on noin 2,1 kilometriä. Länsiosan Tolosenlahti on melko kapeasuinen, sitä vastapäätä sijaitseva Matalalahti on puolestaan verraten leveäsuinen. Rantaviivan pituus on 8 548 metriä. Enintään metrin syvyistä aluetta on noin seitsemäsosa järvestä, kuten myös vähintään kymmenen metrin syvyisiä alueita, joita on kolme kappaletta. Syvin piste, noin 19 metriä, sijaitsee järven keskivaiheilla.
Kartan mukaan Hammasjärvessä on muutama saari, kuten Pässisaari ja Hevosenkenkä. Ne sijaitsevat järven länsiosan matalikkojen alueella. Hammasjärven lounaispuolella sijaitsee Hammaslahden taajama. Järven läheisyydessä on suhteellisen paljon asutusta, länsipuolella sijaitsee Ketsunsuo. Järven itäpuolitse kulkee valtatie 6 ja eteläpuolitse seututie 484.
Hammasjärven tulouomista karttanimi on Sintsonpurolla, joka virtaa lännestä Sintso-järveltä (101,8 metriä merenpinnan yläpuolella). Hammasjärven luusua sijaitsee pohjoisrannalla ja siitä alkaa koilliseen virtaava uoma, joka yhtyy Iiksenjokeen.
Hammasjärven vesitilavuus on 4 242 000 kuutiometriä.
Hammasjärvi (04.361.1.010) kuuluu Iiksenjoen alueeseen (04.361), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Iiksenjoen valuma-alue (04.36) ja ensimmäinen jakovaihe on Oriveden–Pyhäselän alue (04.3). Hammasjärvi on laajin Iiksenjoen alueen seitsemästätoista vakavedestä. Sitä seuraa noin 34-hehtaarinen Sintso.
Rock the Boat

Rock the Boat on Aaliyah’n single hänen kolmannelta ja viimeiseksi jääneeltä studioalbumiltaan. Single julkaistiin radiolevitykseen 21. elokuuta, vain neljä päivää ennen Aaliyah’n kuolemaa.
Tyyliltään single on karibianmakuinen keskitempoinen r&amp;b-kappale, jossa on vaikutteita 1970-luvun funkista. Single oli listahitti ja pääsi muun muassa Billboard Hot 100 -listan sijalle 14. Kahdenkymmenen kärkeen se pääsi esimerkiksi Alankomaissa ja Britanniassa.
Aaliyah kuoli lento-onnettomuudessa ollessaan paluumatkalla ”Rock the Boat” -musiikkivideon kuvauksista Bahamalla 25. elokuuta 2001. Ylikuormitettu pienkone syöksyi maahan heti nousun jälkeen, ja onnettomuudessa kuoli yhdeksän henkilöä. Aaliyah oli saanut videon kuvaukset valmiiksi kuolinpäivänään, ja sen julkaisun suhteen oli epävarmuutta johtuen hänen kuolemastaan. Videon maailmanensi-ilta oli lopulta BET-kanavalla 9. lokakuuta. Noin viikkoa myöhemmin se julkaistiin myös MTV:llä ja VH1:llä. Hype Williamsin ohjaamalla tropiikki-teemaisella videolla Aaliyah tanssii jahdilla sekä bahamalaisella rannalla.
Leposavić

Leposavić (, tai "Albanik") on kaupunki ja kunta Kosovossa Pohjois-Kosovon alueella. Se sijaitsee Mitrovican piirissä, ja se on Kosovon pohjoisin kunta. Vuoden 2024 väestönlaskennassa kunnan väkiluvuksi arvioitiin 9 485. Enemmistö Leposavićin asukkaista on serbejä.
Väestö.
Vuoden 2011 väestönlaskennan arvion mukaan Leposavićin väkiluku oli 13 773 asukasta. Vuoden 2024 väestönlaskennassa väkiluku oli arvion mukaan 9 485. Alueen serbit boikotoivat väestönlaskentoja, ja esimerkiksi OSCEn vuoden 2018 raportissa kunnan edustajat arvioivat väkiluvun olevan 18 635.
OSCEN vuoden 2018 raportin mukaan Leposavićissa asui noin 18 635 ihmistä, joista noin 18 000 oli serbejä, 350 bosniakkeja, 270 albaaneja ja 12 romaneja.
Vaasan viitoitetut pyöräilyreitit

Vaasan viitoitetut pyöräilyreitit ovat Vaasassa sijaitsevia pyöräilyreittejä. Viitoitettuja pyöräilyreittejä on seitsemän kappaletta ja ne kattavat yhteensä 43.3 kilometrin pituisen matkan. Kaikki seitsemän pyöräilyreittiä kuuluvat Vaasan kaupungin määrittämään Super-kunnossapitoluokkaan tai talvikunnossapitoluokka 1:seen, poislukien Myrgrundintien osan Vaasan keskusta – Sundom reittiä, joka kuuluu valtion huoltoalueeseen ja Mustasaaren puolella olevan tieosuuden reitillä Vaasan keskusta – Sepänkylä, Mustasaari.
Kirkkosaari (Parainen)

Kirkkosaari (ruots. "Kyrklandet") on saari Turunmaan saaristossa Paraisten kaupungissa. Paraisten keskusta sijaitsee osittain Kirkkosaaressa ja osittain Ålönsaaressa. Saarien välissä kulkee Kirkkosalmi eli Suntti, joka on ruopattu veneiltäväksi. Saaren länsiosassa on Paraisten keskustaajama ja itä- ja eteläosa on maaseutumaista sekä maasto-olosuhteiltaan vaihtelevaa maisemaa. Saaren pohjoisosassa Saaristotien varrella on pienteollisuutta. Saarella sijaitsee muun muassa Paraisten kirkko, Vanha Malmi, Fredrikantupa, Koivuhaan koulu ja leirintäalue Solliden. 
Liikenne.
Kirkkosaarelta on kiinteät tieyhteydet Hessundinsalmen sillan kautta Kirjalansaareen, josta Saaristotie eli seututie 180 jatkuu mantereelle Kaarinaan, sekä Kirkkosalmen yli Ålönsaareen. Kirkkosaaren ja Ålönsaaren välillä on kuusi siltaa, joista kolme on autoliikenteelle ja kolme pelkästään jalankululle ja pyöräliikenteelle sallittuja. Viereisiin Lielahdensaareen ja Lemlahdensaareen ei ole suoraa tieyhteyttä vaan niihin kuljetaan Kirjalansaaren kautta. Kirkkosalmen ylittävien siltojen nimet pohjoisesta etelään ovat Suntinsilta ("Sundsbron"), Rantasilta ("Strandbron"), Puistosilta ("Parkbron"), Kirkkosilta ("Kyrkbron"), Runeberginsilta ("Runebergsbron") ja Torisilta ("Torgbron").
Saaristotien lisäksi Kalkkitie on toinen tärkeä päätie Kirkkosaarella. Kalkkitie erkanee Saaristotiestä Norrbynharjulla ja johtaa Ålönsaarelle Skräbbölen suuntaan Paraisten kalkkikaivoksen teollisuusalueelle. Paraisten ja Turun väliset bussilinjat kulkevat Kalkkitien kautta.
Saariston rengastien matkailutie kulkee Kirkkosaaren kautta.
Rakennukset.
Paraisten keskustaajama on Kirkkosaaren puolella pääasiassa väljään eri vuosikymmeninä rakennettua pientaloaluetta. Näiden lisäksi Norrbyssä on teollisuutta ja Tennby sekä Söderby muodostavat omat pienet kerrostalolähiönsä.
Saaren vanhin ja merkittävin rakennus on Paraisten keskiaikainen harmaakivikirkko. Sen viereen on rakennettu vuonna 1930 valmistunut Erik Bryggmanin suunnittelema siunauskappeli, joka kuuluu Docomomon hyväksymiin suomalaisen arkkitehtuurin merkkiteoksiin.
Hyllinge

Hyllinge on taajama Åstorpin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 2 454 asukasta.
Kvidinge

Kvidinge on taajama Åstorpin kunnassa Skånen läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli vuoden 2023 lopussa 1 986 asukasta.
Vuonna 1810 Ruotsin kruununprinssi Kaarle August sai Kvidingessä sairauskohtauksen, putosi hevosensa selästä ja kuoli, mikä johti salamurhaepäilyihin ja levottomuuksiin.
Tierno Monénembo

Tierno Monénembo (oik. Tierno Saïdou Diallo; s. 21. heinäkuuta 1947) on guinealainen kirjailija, joka on asunut vuodesta 1973 Ranskassa. Hän on väitellyt biokemian tohtoriksi Lyonin yliopistosta ja toiminut luennoitsijana sekä tutkijana useissa maissa. Monénembo on käsitellyt romaaneissaan muun muassa orjakauppaa ja Ranskan ja sen entisten Afrikan siirtomaiden suhteita. Hänen esikoisromaaninsa "Les Crapauds-brousse" ilmestyi vuonna 1979. Vuonna 2008 hän sai Renaudot-palkinnon romaanistaan "Le Roi du Kahel".
Monénembo on arvostellut synnyinmaansa autoritääristä hallintoa ja pitänyt virheenä sitä, että Guinea jättäytyi Ranskankielisten maiden yhteistyöjärjestön ulkopuolelle. Toisaalta hän on myös korostanut, että Ranskalla ei pitäisi olla järjestössä johtoroolia.
Fokylides

Fokylides (, ; 500-luku eaa.) oli antiikin kreikkalainen runoilija, joka oli kotoisin Miletoksesta. Hän kirjoitti eepillistä ja elegiarunoutta.
Elämä.
Fokylideen henkilöstä tiedetään vain se, että hän oli kotoisin Joonian Miletoksesta ja oli Theogniin aikalainen. Molempien sanotaan "Sudan" mukaan syntyneen 55. olympiadin aikana eli vuonna 560 eaa. Tämä vastaa Eusebioksen antamaa ajoitusta: hän sijoittaa Fokylideen 60. olympiadille eli vuoteen 540 eaa. lyyrisen runoilija Simonideen aikalaiseksi.
Runous.
Fokylides kirjoitti "Sudan" mukaan eepillisiä runoja ja elegioita. Nykyaikaan hänen runoudestaan on säilynyt vain kahdeksantoista lyhyttä katkelmaa. Näistä vain kaksi on elegiamittaa, loput heksametrisiä.
Fokylideen tuotantoon lukeutuivat runot nimeltä "Paraineseis" () eli "Gnomai" (), joita kutsuttiin myös nimellä "Kefalaia" (). Tällainen gnoominen runous selittää, miksi "Suda" kutsuu häntä filosofiksi. Suurin osa niistä harvoista katkelmista, joita meillä on säilynyt, edustaa juuri tätä lajia; niissä näkyy halveksuntaa syntyperää ja yhteiskunnallista asemaa kohtaan sekä mieltymys aineelliseen nautintoon, mikä oli tyypillistä joonialaiselle luonteelle. Aristoteles lainaa kiittäen yhtä hänen gnoomisista ohjeistaan, joka käsittelee kohtuullisuuden hyvettä:
Fokylideen runouden didaktinen luonne käy ilmi toistuvasta säerakenteesta, joka alkaa sanoin ”ja tämäkin on Fokylideen [sanonta]” (). Nämä sanat muodostivat epäilemättä otsikon kullekin osiolle (mon. ), johon Fokylideen runot "Sudan" mukaan oli järjestetty.
Tekstilaitokset.
Fokylideen säilyneen runouden "editio princeps" oli Konstantínos Láskariksen kokoelmassa (Venetsia 1494–1495, 4to.). Sen jälkeen ne on sisällytetty kaikkiin tärkeimpiin lyyristen ja gnoomisten runoilijoiden kokoelmiin, mukaan lukien Thomas Gaisfordin "Poetae minores Graeci" (Oxford 1814–1820, Leipzig 1823, 8vo.), Jean François Boissonade de Fontarabien "Poetae Graeci gnomici" (Pariisi 1823, 32mo.), Friedrich Wilhelm Schneidewinin "Delectus poesis Graecorum" (Göttingen 1838, 8vo.); sekä Theodor Bergkin "Poetae lyrici Graeci" (Leipzig 1843, 8vo.). S. F. W. Hoffmannin "Lexicon bibliographicum" sisältää seitsemän palstaa pelkästään Fokylideen runojen editioiden sekä latinankielisten ja varhaisten nykykielisten käännösten otsikoita.
Epäperäiset.
Jotkut kokoelmat sisältävät myös didaktisen runon nimeltä "Poiēma nūthetikon" (, ”Nuhteluruno”), joka koostuu 217 heksametrisäkeestä ja on epäilemättä vasta kristilliseltä ajalta. Se, että tällainen teos on liitetty Fokylideen nimeen, osoittaa kuitenkin, kuinka suuressa arvossa häntä pidettiin didaktisena runoilijana.
"Suda" väittää, että jotkut Fokylideen säkeistä oli ”varastettu” "Sibyllan oraakkeleista". Tämä tarkoittaa todennäköisesti joko sitä, että tuossa apokryfisessä kokoelmassa oli säilynyt aitoja Fokylideen säkeitä, tai että sekä oraakkeleissa että "Poiēma nūthetikonissa" oli samoja vanhoja säkeitä, joiden todellinen kirjoittaja ei ollut tiedossa.