Jätkäsaaren tunneli

Jätkäsaaren tunneli on Helsinkiin suunniteltu noin kahden kilometrin pituinen tieliikenteen tunneli, joka johtaisi Länsisatamasta Ruoholahteen, Länsiväylän itäiseen päähän. Se siirtäisi raskaan liikenteen maan alle ja vähentäisi sataman ja Jätkäsaaren liikenneruuhkia. Hanketta on perusteltu myös liikenneturvallisuuden ja ilmanlaadun parantumisella. Tunnelia käyttäisivät kuorma-autojen lisäksi satamaan kulkevat ja sieltä poistuvat henkilöautot. Autot voisivat ajaa laivasta suoraan satamakentän läpi tunneliin. Sisäänkäynti sijoittuisi uuden Terminaali 1:n alle. 
Jätkäsaaren tunnelia on kutsuttu myös nimellä Satamatunneli, ja Helsingin Satama on luonnehtinut sitä satamainfrastruktuuriksi ”siinä missä terminaalit ja laituritkin”. Tunneli kasvattaisi Länsisataman kapasiteettia ja mahdollistaisi samalla Eteläsataman Tallinnan-laivaliikenteen keskittämisen Länsisatamaan. Makasiini- ja Olympiaterminaalin ympäristössä vapautuisi tilaa rantabulevardille ja uudisrakentamiselle. Kun Olympiaterminaalin käyttö meriliikenteessä päättyy, Länsisatamassa tulee Helsingin kaupungin mukaan liikennöimään 2030-luvun alkupuolella noin 4 000 henkilöautoa, 1 000 kuorma-autoa ja vajaat 30 000 matkustajaa vuorokaudessa. Samalla tieliikenne vähenee Katajanokalla ja sinne johtavilta kaduilta. 
Tekniset tiedot.
Suunnitellun satamatunnelin pituus on vaihdellut eri hankevaihtoehtojen välillä noin 1,4 ja 2,1 kilometrin välillä. Liikenne kulkisi kumpaankin suuntaan erillisissä yksikaistaisissa kalliotunneleissa. Lyhyet osuudet molempien suuaukkojen luona olisivat betonitunnelia. Alustavien suunnitelmien mukaan tunnelien leveys olisi 12,1 metriä ja korkeus 9,5 metriä.
Hankkeen eteneminen.
Kaupunginvaltuusto hyväksyi hankkeen helmikuussa 2021 ja kaupunkiympäristölautakunta arvioi satama-alueen uuden asemakaavan kesäkuussa 2022. Alustavaksi hinnaksi arvioitiin 180 miljoonaa euroa. Kustannusarvio on sittemmin vaihdellut 180 ja 260 miljoonan välillä. Vuonna 2025 ilmoitettiin Helsingin Sataman suosiman toteutusvaihtoehdon maksavan 290 miljoonaa euroa. Tunnelin rahoittaa Helsingin Satama Oy, jonka on määrä periä tunnelista käyttömaksuja. Tunnelin, uuden terminaalin ja uusien laitureiden kokonaiskustannukseksi on ilmoitettu noin 600 miljoonaa euroa.
Linjausvaihtoehdot.
Linjausvaihtoehtoja oli alun perin vuosina 2020–2021 yhteensä neljä: A, B, C ja D. Vaihtoehto B:stä ei julkaistu tarkempia tietoja, sillä se todettiin toteuttamiskelvottomaksi risteävien maanalaisten rakenteiden vuoksi jo ennen ympäristövaikutusten arviointivaihetta. Uutta asemakaavaa valmisteltiin joulukuussa 2022, ja asukkaiden mielipiteitä kerättiin vaihtoehdoista A, C ja D. Vaihtoehto C ei kuitenkaan edennyt jatkosuunnitteluun, sillä sen tuottamat hyödyt arvioitiin heikoiksi.
Jatkosuunnitteluun etenivät vaihtoehdot A ja D. Halvin ja nopeimmin toteutettavan vaihtoehto A:n suuaukko sijoittuisi lähelle Länsiväylän ja Porkkalankadun liittymää, Porkkalankatu 1 -toimistorakennuksen pohjoispuolelle Lapinlahden puiston kupeeseen. Vaihtoehto D taas ulottuisi Morsian-niemen kohdalle Länsiväylälle. D-vaihtoehdon rakentaminen veisi vuosia pidempään, koska sen tieltä pitäisi tyhjentää ja purkaa maanalaisia öljysäiliöitä. Lisäksi vaihtoehto D:n rakentaminen häiritsisi enemmän Länsiväylän liikennettä, ja Länsiväylän pohjoispuolelle pitäisi tehdä meritäyttöjä Hiililaiturinkuja-virkistysreitin uutta linjausta varten. 
Jatkosuunnittelussa käsiteltiin vaihtoehtoja A ja D:
Kesäkuuhun 2024 mennessä Helsingin kaupunki ja Helsingin Satama olivat päättäneet jatkaa suunnittelua A-vaihtoehdon pohjalta. Valintaa perusteltiin muun muassa pienemmillä kustannuksilla ja nopeammalla aikataululla. A-vaihtoehto on kerännyt kritiikkiä sen rakentamisvaiheen ympäristöhaitoista Lapinlahden puiston alueella ja siitä, että se rajoittaa Salmisaaren kehittämistä. Syyskuussa 2024 Helsingin Satama arvioi tunnelin olevan liikennekelpoinen vuonna 2032.
Tunnelihankkeen käsittely alkoi Helsingin kaupunkiympäristölautakunnassa helmikuussa 2025, ja A-tunnelivaihtoehto valittiin yhden äänen enemmistöllä; sitä kannattivat kokoomus, ruotsalainen kansanpuolue ja perussuomalaiset, kun taas vasemmistoliitto ja vihreät vastustivat sitä ja suosivat D-vaihtoehtoa. Sosiaalidemokraattien äänet jakautuivat. Kaupunginvaltuuston on määrä päättää asemakaavasta vuoden 2025 lopulla. Rakennustyöt alkaisivat aikaisintaan vuonna 2028.
Vuosaari-vaihtoehto.
Vaihtoehtoiseksi ratkaisuksi Jätkäsaaren liikenneongelmiin on ehdotettu Tallinnan laivaliikenteen siirtämistä Vuosaaren satamaan. Hanke vaatisi kuitenkin uuden matkustajaterminaalin rakentamisen ja metron liikennöinnin satamaan. Sataman laajentamiskustannukset olisivat noin 700 miljoonaa euroa. Natura-alueiden ympäröimää satamaa ei myöskään voisi merkittävästi laajentaa ilman vuosikymmenien mittaisia lupaprosesseja. Matkustajaliikenne Itä-Helsinkiin kasvattaisi laivojen matka-aikoja ja pienentäisi matkustajamääriä noin 20 prosentilla keskustasatamiin verrattuna. Helsingin Satama Oy on vastustanut Vuosaari-ehdotusta. Isoista puolueista Vuosaari-ehdotuksen tutkimista on kannattanut Vasemmistoliitto ja Vihreä liitto.