tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Johan Carlberg

Johan Carlberg (22. syyskuuta 1638 Karlstad – 15. heinäkuuta 1701 Göteborg) oli ruotsalainen pappi ja teologi, joka toimi Göteborgin hiippakunnan piispana vuosina 1689–1701. Valmistuttuaan Uppsalan yliopistosta Carlberg oleskeli vuosina 1662–1678 Alankomaissa, Englannissa ja Saksassa, missä hänestä tuli teologian tohtori vuonna 1677 Gießenissä järjestyssä promootiossa. Siellä hän tutustui myös tulevaan vaimoonsa. Ruotsiin palattuuaan Carlbergistä tuli Göteborgin tuomiorovasti ja 1687 ylihovisaarnaaja. Hän saarnasi muun muassa ison reduktion ankaruutta vastaan, mistä kuningas Kaarle XI moitti häntä. Carlberg vastasi, ettei hän tahtonut lietsoa kapinaa alamaisissa, vaan kuninkaan sydämessä. Carlberg vihittiin Göteborgin piispaksi 27. joulukuuta 1689. Piispana Carlberg oli siinä määrin tarkka katekismuksen oppimisesta, että kaupungin porvarit tekivät valituksen, koska heidän palvelusväkensä joutui niin usein käymään kuulusteluissa. Maaherra hylkäsi valituksen.
Themis-ryhmä

Themis-ryhmä on asteroidiryhmä, jonka arvioidaan syntyneen noin sitten törmäyksessä. Näkyvän valon ja infrapuna-alueen mittauksien perusteella ryhmä koostuu enimmäkseen B- ja C-tyypin asteroideista, joilla on alhainen albedo. Ryhmän suurin jäsen on 24 Themis, jonka pinnalta on havaittu vesijäätä. Ryhmässä on yli asteroidia. Ryhmä on asteroidivyöhykkeen ulommalla alueella ja ryhmään kuuluviksi asteroideiksi on luokiteltu muun muassa 222 Lucia, 223 Rosa, 316 Goberta, 383 Janina, 468 Lina, 492 Gismonda, 515 Athalia ja 526 Jena. Themis-ryhmä on yksi Kiyotsugu Hirayaman tunnistamista asteroidiryhmistä.
2938 Hopi

2938 Hopi (1980 LB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty pueblo-kulttuurin intiaanikansan mukaan.
2939 Coconino

2939 Coconino (1982 DP) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Nimetty Arizonan osavaltiossa olevan piirikunnan mukaan.
2925 Beatty

2925 Beatty (1978 VC5) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Nimetty toimittaja J. Kelly Beattyn kunniaksi.
2800 Ovidius

2800 Ovidius (4585 P-L) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty roomalaisen runoilijan mukaan.
1412 Lagrula

1412 Lagrula (1937 BA) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1413 Roucarie

1413 Roucarie (1937 CD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1414 Jérôme

1414 Jerome (1937 CE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
1415 Malautra

1415 Malautra (1937 EA) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1416 Renauxa

1416 Renauxa (1937 EC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1426 Riviera

1426 Riviera (1937 GF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1427 Ruvuma

1427 Ruvuma (1937 KB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1428 Mombasa

1428 Mombasa (1937 NO) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1429 Pemba

1429 Pemba (1937 NH) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1430 Somalia

1430 Somalia (1937 NK) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1431 Luanda

1431 Luanda (1937 OB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1432 Ethiopia

1432 Ethiopia (1937 PG) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1584 Fuji

1584 Fuji (1927 CR) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1185 Nikko

1185 Nikko (1927 WC) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty suositun kaupungin ja turistikohteen mukaan.
1964 Luyten

1964 Luyten (2007 P-L) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
1965 van de Kamp

1965 van de Kamp (2521 P-L) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1966 Tristan

1966 Tristan (2552 P-L) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1935 Lucerna

1935 Lucerna (1973 RB) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1936 Lugano

1936 Lugano (1973 WD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1937 Locarno

1937 Locarno (1973 YA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1938 Lausanna

1938 Lausanna (1974 HC) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1939 Loretta

1939 Loretta (1974 UC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1940 Whipple

1940 Whipple (1975 CA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1884 Skip

1884 Skip (1943 EB1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1024 Hale

1024 Hale (A923 YO13) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1025 Riema

1025 Riema (A923 PG) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää sisemmällä Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1026 Ingrid

1026 Ingrid (A923 PH) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1077 Campanula

1077 Campanula (1926 TK) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää sisemmällä Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1078 Mentha

1078 Mentha (1926 XB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää sisemmällä Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1115 Sabauda

1115 Sabauda (1928 XC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää sisemmällä Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Eos-ryhmä

Eos-ryhmä on asteroidiryhmä, joka kuuluu varhain tunnistettuihin ryhmiin ja on yksi suurimmista. Ryhmällä on merkittävästi monimuotoisuutta taksonomisissa luokissa spektrityypin mukaan. Ryhmä on myös yksi eniten tutkittuja päävyöhykkeellä. Eos-ryhmä on yksi Kiyotsugu Hirayaman esittämistä asteroidiryhmistä vuonna 1918.
Ryhmään kuuluvia asteroideja ovat muun muassa 221 Eos, 339 Dorothea, 450 Brigitta, 513 Centesima, 562 Salome, 633 Zelima, 639 Latona, 651 Antikleia, 653 Berenike ja 661 Cloelia.
Antti Kivinen

Antti Ilmari Kivinen (16. toukokuuta 1924 Helsinki – 18. syyskuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen kemisti ja farmaseuttisen opetuksen kemian apulaisprofessori.
Kivisen vanhemmat olivat kirjailija, toimittaja Ilmari Kivinen ja Ellen Koskinen ja puoliso kuvaamataidon opettaja Eila Tuulikki Nieminen. Kivinen tuli ylioppilaaksi Helsingin Uudesta yhteiskoulusta 1943 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1954 ja lisensiaatiksi 1962, jolloin hän myös väitteli siellä filosofian tohtoriksi.
Kivinen oli Helsingin yliopiston kemian assistentti 1952–1963, Valtion luonnontieteellisen toimikunnan nuorempi tutkija 1964–1969 ja Helsingin yliopistossa fysikaalisen kemian dosentti 1966–1969, vt. apulaisprofessori 1967–1969 ja farmaseuttisen opetuksen kemian apulaisprofessori 1969–1991. 
Professorin arvonimen Kivinen sai 1991. Hänellä oli useita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä kemian alan järjestöissä ja yhdistyksissä. Tutkimusten ohella Kivinen julkaisi ja toimitti tietoteoksia ja oppikirjoja. Hän toimi pitkään kemian sanastotoimikunnissa, joissa valmistui alalla laajasti käytettyjä sanastoja ja nimistöjä. Kivinen sai 1980 ansioistaan Gadd-mitalin. Suomalaisten Kemistien Seuran kunniajäseneksi hänet kutsuttiin 1989.
Kiyotsugu Hirayama

Kiyotsugu Hirayama (; 13. lokakuuta 1874 Sendai, Japani – 1943) oli japanilainen tähtitieteilijä, joka muistetaan muun muassa asteroidiryhmien löydöstä. Hän esitti asteroidiryhmät vuonna 1918. Hirayama opiskeli Sendaissa 20-vuotiaaksi ja lähti Tokion yliopistoon vuonna 1894. Hän valmistui pääaineenaan tähtitiede. Hirayama työskenteli Tokion observatoriossa ja löysi kaksi asteroidia vuonna 1901, mutta ei ole listattuna löytäjänä kiertoratojen oletuksien vuoksi. Vuonna 1916 Hirayama lähetettiin Yalen yliopistoon ja palasi Japaniin vuonna 1918. Hänet ylennettiin professoriksi vuonna 1920 ja oli tässä asemassa vuoteen 1935, jolloin hän siirtyi eläkkeelle ikärajan vuoksi.
Hänen mukaansa on nimetty asteroidi 1999 Hirayama sekä Kuun kraateri.
Themis (täsmennyssivu)

Themis voi tarkoittaa seuraavia:
Dirk Brouwer

Dirk Brouwer (1. syyskuuta 1902 Rotterdam, Alankomaat – 31. tammikuuta 1966 New Haven, Yhdysvallat) oli alankomaalais-yhdysvaltalainen tähtitieteilijä ja nopeiden digitaalisten tietokoneiden käyttämisen edelläkävijä. Leidenin yliopiston jälkeen Brouwer siirtyi Yalen yliopistoon, jossa hän toimi professorina ja Yalen observatorion johtajana. Hän kehitti menetelmän kiertoratojen korjauksien laskemiseen W. J. Eckertin kanssa. Vuonna 1951 Brouwer, Eckert ja G. M. Clemence laskivat täsmällisiä planeettojen sijainteja tietokoneella.
Asteroidi 1746 Brouwer on nimetty hänen kunniakseen.
La Roche-Posay

La Roche-Posay on kunta keskisessä Ranskassa Viennen departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee Creuse- ja Gartempejokien varrella, noin 22 kilomeriä Châtellerault’n kaupungista itään.
Historia.
Kaupunki sijaitsee Creusejoen varrella kohdassa, jossa on helppo ylittää joki. Se takia kaupunki on ollut monien Ranskan historian tapahtumien keskipisteessä. La Roche-Posay eli kukoistuskauttaan satavuotisen sodan aikana. Tuolloin vuonna 1356 käydyn Poitiers’n taistelun hävinnyt Ranskan kuningas Juhana II luovutti La Roche-Posayn linnoituksen voitokkaille englantilaisille. Vuonna 1369 Bertrand du Guesclin valtasi kaupungin takaisin englantilaisilta, ja hänet nimitettiin La Roche-Posayn kuvernööriksi. Kaupungista tuli tämän jälkeen tukikohta lukuisille du Guesclinin hyökkäyksille Poitoussa englantilaisia vastaan, mukaan lukien hyökkäyksen, joka vapautti Châtelleraultin kaupungin. 1500-luvun lopulla käytyjen uskonsotien aikana La Roche-Posayn herra Louis de Chasteigner suojeli filologia ja protestanttia Joseph Scaligeria. Hän asui kaupungissa 20 vuotta.
Nähtävyyksiä.
Kaupungissa on säilyttänyt keskiaikaisia rakennuksia sekä vanhan linnoituksen jäänteitä. Niistä näyttävin on kaupungin keskellä oleva linnoituksen puolustustorni. Muita säilyneitä linnoituksen osia ovat 1200-luvulta olevat pyöreä vallitorni sekä kaupungin portti, Porte de Bourbon.
Notre-Damen kirkko mainitaan ensimmäisen kerran paavi Urbanus II:n bullassa vuonna 1099. Se oli osa Preuillyn luostaria. Kirkko sijaitsi linnoitettujen kaupunginmuurien sisäpuolella. Kirkon vanhin osa on romaaninen kellotorni. Satavuotisen sodan aikana kirkkoa linnoitettiin.
Ensimmäinen Creusejoen ylittävä muurattu silta on ollut olemassa ainakin 1100-luvulla. Tämän jäänteitä on näkyvissä vähän matkan päässä nykyisestä sillasta. Silta romahti 1700-luvun puolivälissä, ja tämän jälkeen joki jouduttiin ylittämään lautalla. Uusi riippusilta, jonka jänneväli on 60 metriä pitkä, valmistui vasta vuonna 1835. Silta oli kuitenkin liian kapea, ja se päätettiin korvata nykyisellä teräsbetonisella kaarisillalla, joka vihittiin käyttöön vuonna 1937.
Kylpylätoiminta.
Kaupungissa on ollut kylpylätoimintaa liki tuhannen vuoden ajan. Vuonna 1905 valmistui kylpylähotelli Grand Hôtel du Parc, nykyiseltä nimeltään Les Loges du Parc. Hotellia laajennettiin vuonna 1923, jolloin se sai nykyisen ulkonäkönsä. 1930-luvulla, maailmansotien välisenä aikana, monet aikansa merkittävät henkilöt sekä varakkaat yhdysvaltalaiset nauttivat täällä kylpylätoiminnasta.
Vuonna 1805 Napoleon rakennutti Venäjän sotaretkiensä jälkeen hoitokodin sotilailleen. Tälle paikalle rakennettiin vuonna 1905 kylpylä Pavillon rose.
Uusin kylpylä on vuonna 1932 avattu suuri lämpökylpylä Société Thermale de La Roche-Posay. Nykyään nimellä Thermes du Connétable tunnettu kylpylälaitos remontoitiin sisätiloiltaan 1990-luvun alussa.
Metsä-Multia

Metsä-Multia Oy on suomalainen metsätalouden yritys.
Metsä-Multia perustettiin vuonna 1977, yritys on ollut Kai Laajan ja Aki Laajan omistuksessa 2000-luvun alusta lähtien.
Metsä-Multia toimii pääasiassa Keski-Suomessa ja Pohjois-Pirkanmaalla. Yritys työllistää toistasataa metsä-, huolto-, ja logistiikka-alan ammattilaista.
Keuruun jäähallin markkinointinimi on Metsä-Multia Areena.
Vibrio vulnificus

Vibrio vulnificus on vibrioihin kuuluva vedessä elävä bakteerilaji. Monien muiden vibrioden tapaan se merkittävä patogeeni ihmisille. V. vulnificus esiintyy yleisesti lämpimämpinä kuukausina luonnostaan rannikkovesissä, erityisesti murtovesissä.
Bakteeri ovat vaaraksi erityisesti ihmisille, joiden kehon puolustuskyky on alentunut sairauden tai pitkäaikaisen lääkityksen vuoksi. Se voi tarttua paitsi haavan kautta lämpimästä merivedestä, myös raakoja ostereita tai muita äyriäisiä syömällä.
Vibrio vulnificus -bakteereista käytetään myös nimitystä lihansyöjäbakteeri, sillä se voi aiheuttaa niin sanotun nekrotisoivan faskiitin, joka on hengenvaarallinen pehmytkudosten ja lihasten kuolioon johtava bakteeritulehdus. Yhdysvaltain tautikeskuksen CDC:n mukaan noin joka viides Vibrio vulnificus -tartunnan saaneista kuolee infektioon. Joskus potilaan pelastaminen edellyttää raajan amputaatiota.
V. vulnificusta esiintyy myös Itämeren rannikkovesissä.
Matosuo

Matosuo on suo Soinissa Etelä-Pohjanmaalla. Siellä sijaitsee Natura 2000 -alue, jonka laajuus on 8,38 km². Suo on enimmäkseen aapasuota, mutta se sisältää myös keidassuon piirteitä. Matosuon ympärillä on runsaasti pienempiä soita.
Matosuon halki kulkee Arpaisten reitin ja samalla Euroopan E6-reitin pitkospuita.
Weapons

Weapons on Zach Creggerin käsikirjoittama ja ohjaama kauhuelokuva vuodelta 2025.
Axla Logistics

Axla Logistics on suomalainen verkkokauppalogistiikkaan keskittyvä toimija, joka tarjoaa kokonaisvaltaisia 3PL-palveluita ja ratkaisuja. Palvelut kattavat koko tilaus-toimitusketjun varastoinnista ja keräilystä koneelliseen pakkaamiseen, kuljetuksiin ja palautusten hallintaan. Axla toimii osana Åland Postia (Ahvenanmaan maakunnan omistama yhtiö) ja palvelee pääosin suomalaisia verkkokauppoja.
Historia.
Verkkokaupan logistiikan liiketoiminta alkoi Ahvenanmaalla vuonna 1998. Toiminta kehittyi vuosien varrella käsittämään verkkokauppojen tavaran vastaanoton, varastoinnin, tilauskäsittelyn, pakkaamisen ja jakelun — eli käytännössä täyden 3PL-kokonaisuuden.
Vuonna 2019 perustettiin Axla-brändi johtamaan verkkokaupan logistiikkapalveluja Suomen markkinalle. Samalla toimintoja siirrettiin Vantaalle vahvemman asiakasläheisyyden saavuttamiseksi.
Vuonna 2024 toiminta keskitettiin uuteen, automaatiota hyödyntävään jakelukeskukseen (AutoStore) Tuusulan Sulankaareen.
Yhteensä taustalla on lähes 30 vuoden kokemus verkkokaupan logistiikasta.
Palvelut (kokonaisvaltaiset 3PL-ratkaisut).
Axla tarjoaa kokonaisvaltaisia 3PL-palveluita ja ratkaisuja: tavaran vastaanotto, varastointi, varastonhallinta, tilausten keräily ja pakkaus (myös koneellinen pakkaaminen), lähetykset ja jakelu, line-haul-palvelut, palautusten käsittely sekä integraatiot verkkokauppa- ja toimitushallintajärjestelmiin.
Asiakaskunta ja tuoteryhmät.
Asiakaskunta koostuu ensisijaisesti suomalaisista verkkokaupoista. Tyypillisiä tuoteryhmiä ovat esimerkiksi kosmetiikka, kengät, lisäravinteet, kirjat sekä vaatteet ja asusteet.
Toimitilat ja vastuullisuus.
Tuusulan logistiikkakiinteistö (KOY Tuusulan Sulankaari) sai vuonna 2024 BREEAM-ympäristösertifioinnin ylimmän Outstanding-tason — ensimmäisenä rakennuksena Suomessa. Keskuksen AutoStore-automaatio tehostaa varastointia ja tilausten käsittelyä.
959 Arne

959 Arne (A921 SE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
960 Birgit

960 Birgit (A921 TG) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
961 Gunnie

961 Gunnie (A921 TH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
962 Aslög

962 Aslog (A921 UJ) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
963 Iduberga

963 Iduberga (A921 UK) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
964 Subamara

964 Subamara (A921 UL) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
860 Ursina

860 Ursina (A917 BE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Kaisa Berry

Eeva-Kaisa Berry (s. 1974) on suomalainen ympäristötaiteilija, arkkitehti ja lavastustaiteilija. Hän on opiskellut arkkitehtuuria ja maisema-arkkitehtuuria, lavastusta ja julkista taidetta. Hän on jäsenenä Maisema-arkkitehtiliitossa ja Kuvanveistäjäliitossa.
Berry on saanut Red Dot Design Awardin (2020) ja Vuoden ympäristörakenne -palkinnon (2016) Hiljentymisen piha -teoksesta. 
Hänen teoksiaan on Hyvinkään taidemuseon kokoelmissa.
Berry koordinoi kauppakeskus REDIn taidehankkeen.
Poker Face (Lazy Bonezin kappale)

Poker Face on suomalaisen Lazy Bonez -yhtyeen ensimmäinen single, joka julkaistiin 21. tammikuuta 2013 samanaikaisesti ”First to Go – Last to Know” -nimisen kappaleen kanssa. ”Poker Face” on cover-versio Lady Gagan tunnetuksi tekemästä kappaleesta.
Maailmankisat 1994

Maailmankisat järjestettiin vuonna 1994 Helsingissä 31. kesäkuuta. Kilpailupaikkana oli Olympiastadion.Kisapaikka oli remontissa kesällä 1993 tulevia EM-kisoja varten, jonka vuoksi Maailmankisat jäivät pitämättä kesällä 1993. Maailmankisat palautuivat kesällä 1994 Helsingin Kisa-Veikkojen (HKV) järjestämiksi. Promoottorina toimi nyt entinen aitajuoksijamestari Arto Bryggare. Yhden päivän yleisömäärä oli lähes 10 000 maksanutta katsojaa. Kisat olivat yleisurheilun GP-sarjan 5. osakilpailu. .
Naiset.
Kisojen parhaana palkittiin 100 metrin juoksija Merlene Ottey.
First to Go – Last to Know

First to Go – Last to Know on suomalaisen Lazy Bonez -yhtyeen single, joka julkaistiin 21. tammikuuta 2013 samanaikaisesti ”Poker Face” -nimisen kappaleen kanssa. Kappaleessa duetoi Udo Dirkschneider sekä Marko Hietala. Yhtye julkaisi kesäkuussa 2017 teokseen liittyvän musiikkivideon yhtyeen rumpalin Pecu Cinnarin muistolle.
Yzeures-sur-Creuse

Yzeures-sur-Creuse on kunta Ranskassa Indre-et-Loiren departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee Creusejoen varrella, noin 44 kilomeriä Lochesin kaupungista etelään.
Nähtävyyksiä.
Kunnan nähtävyyksiä on Mado Robin -museo. Mado Robin oli Yzeures-sur-Creusessa syntynyt sopraano. Museossa on nähtävissä hänen uraltaan esineitä, valokuvia, julisteita, nuotteja ja pukuja. Lisäksi museossa on äänitehostettu rekonstruktio tämän Pariisin oopperassa ja Opéra Comiquessa esiintyneen laulajan pukuhuoneesta, jossa on esillä hänen päänäyttämöasunsa.
Toinen kunnan museoista on Musée Minerve. Kaupungin kirkko tuhoutui 1800-luvun lopulla. Jälleenrakennuksen aikana tehtiin arkeologisia löytöjä. Kaivauksissa löytyi roomalaiselta ajalta peräisin olevia kivilohkareita, joissa oli antiikin roomalaisen jumalattaren Minervan kaiverrus. Yhteensä kaivettiin esiin yli viisikymmentä lohkaretta, jotka kuuluivat neljään eri rakennukseen: Jupiterille omistettuun votiivipilariin, temppeliin, Minervalle omistettuun muistomerkkiin ja alttariin. Esineitä varten rakennettiin Minerva-museo vuonna 1972. Museossa on myös kaksi merovingilaisten sarkofagia, jotka löydettiin muutamaa vuotta aiemmin kirkon läheisellä kadulla tehtyjen kaivausten aikana.
Roketsan

Roketsan Roket Sanayii ve Ticaret A.S. eli Roketsan on turkkilainen yhtiö, joka valmistaa pääasiassa erilaista aseteknologiaa.
Historia.
Roketsan perustettiin 14. kesäkuuta 1988 Turkin puolustusteollisuuden johtokunnan päätöksellä suunnittelemaan ja valmistamaan raketteja ja ohjuksia, erityisesti Turkin asevoimille. Yhtiö on sittemmin laajentunut huomattavasti ja myynyt tuotteitaan ympäri maailmaa.
Roketsan aloitti 2010-luvulla Turkin omien avaruusrakettien kehittämisen. Avaruusteknologiaan keskittyvä tutkimiskeskus avattiin vuonna 2020. Roketsan on Turkin avaruusohjelman tekniikan tärkein suunnittelija ja valmistaja.
Roketsanin omistaa Turkin asevoimien säätiö (55%), Makine ve Kimya Endüstrisi (15%), Aselsan (15%), Vakıfbank (10%) ja muut toimijat (5%).
Tuotteet.
Roketsan valmistaa monenlaista teknologiaa, lähinnä aseiden saralla. Yhtiö tunnetaan parhaiten juuri erilaisista raketeistaan, ohjuksistaan ja pommeistaan.
Kansalainen, puhu turkkia!

Kansalainen, puhu turkkia! () oli Turkin tasavallan varhaisiin vuosiin ajoittunut valtiojohtoinen kampanja, jossa pyrittiin saamaan koko maa puhuman yksinomaan turkkia. Tavoitteena oli luoda yhtenäinen kansakunta ja keskitetty valtiovalta.
Kampanja lähti liikkeelle istanbulilaisten yliopisto-opiskelijoiden keskuudesta, jotka alkoivat kampanjoimaan ja vaatimaan nimenomaan turkin käyttöä kaikissa julkisissa yhteyksissä. Osa vaati myös muunkielisiä lähtemään maasta. Lehdistö alkoi kirjoittaa kampanjasta, minkä johdosta se sai lisää tuulta alleen.
Henkilöt, jotka puhuivat jotain muuta kieltä kuin turkkia, saattoivat saada sakon ”turkkilaisuuden loukkaamisesta”.
Muurahainen ja heinäsirkka

Muurahainen ja heinäsirkka on Aisopoksen faabeli. Perryn indeksissä se on numero 373. Faabelista on hieman erilaisia versioita, mutta ne kaikki kertovat heinäsirkasta, joka muurahaisista poiketen viettää kesän töitä tekemättä. Talven tultua se joutuu pyytämään muurahaisilta ruokaa. Tarinan opetus on yleensä se, että tulevaisuutta varten on syytä varautua.
Juoni.
Tarina alkaa siitä, kun kesän jälkeen muurahaislauma valmistelee kesän aikana keräämiään viljanjyväsiä säilytystä varten. Niiden luokse tulee nälkäinen heinäsirkka, joka pyytää muurahaisilta hieman jyväsiä. Muurahaiset kysyvät heinäsirkalta, mitä se teki kesän ajan, kun ne olivat keränneet talvivarastoa. Heinäsirkka kertoo laulelleensa koko kesän. Muurahaiset eivät halua antaa heinäsirkalle ruokaa, vaan käskevät sitä tanssimaan sitten talven ajan.
Faabelista on sepitetty monenlaisia opetuksia. Useammissa versioissa opetus kuuluu, että tulevaisuutta varten kannattaa varautua, tai että sen minkä taakseen jättää, sen edestään löytää. Toisen opetuksen mukaan niin työlle kuin hauskanpidollekin on aikansa. Eräässä versiossa toisaalta huomautetaan, että vaikka lähimmäinen olisikin tehnyt väärin olemalla laiska, toiset eivät saisi silti menettää inhimillisyyttään, vaan heidän pitäisi tarjota apua.
Brandvalin kirkko

Brandvalin kirkko () on Kongsvingerin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1651.
Lundersæterin kirkko

Lundersæterin kirkko () on Kongsvingerin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1868.
Hellen kirkko

Hellen kirkko () on Kragerøn kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1981.
Sannidalin kirkko

Sannidalin kirkko () on Kragerøn kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1772.
Skåtøyn kirkko

Skåtøyn kirkko () on Kragerøn kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1862.
Stølen kirkko

Stølen kirkko () on Kragerøn kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1892.
Älvnäs

Älvnäs on taajama Ekerön kunnassa Tukholman läänissä Upplandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 802 asukasta vuonna 2021.
Ekerö sommarstad

Ekerö sommarstad on taajama Ekerön kunnassa Tukholman läänissä Upplandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 594 asukasta vuonna 2021.
Kungsberga

Kungsberga on taajama Ekerön kunnassa Tukholman läänissä Upplandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 917 asukasta vuonna 2021.
Drottningholm

Drottningholm on taajama Ekerön kunnassa Tukholman läänissä Upplandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 316 asukasta vuonna 2021.
Faramarz Aslani

Faramarz Aslani (; 13. heinäkuuta 1945 Teheran – 20. maaliskuuta 2024 Maryland, Yhdysvallat) oli iranilaissyntyinen kansan- ja popmusiikin laulaja ja kitaristi.
Aslani opiskeli University College Londonissa journalismia, kunnes palasi Iraniin 1970-luvun alkupuolella ja aloitti uransa muusikkona. Iranin vallankumouksen (1979) jälkeen hän palasi Englantiin, josta hän siirtyi Yhdysvaltoihin. Aslani oli kuitenkin merkittävä iranilaisen musiikin vaikuttaja viiden vuosikymmenen ajan. Hän yhdisti musiikissaan flamencotyylistä kitaransoittoa persialaiseen runotueen ja nykyaikaisiin äänimaailmoihin. Aslani ilmoitti 3. maaliskuuta 2024 sairastuneensa syöpään, johon hän kuoli 20. maaliskuuta 2024 ollessaan saamassa hoitoa sairauteen Marylandissa. Oppositiotoiminnastaan vangittu rapartisti Toomaj Salehi ylisti Aslanin työtä iranilaisten ihmisoikeuksien puolestapuhujana.
Ampeláki (Réthymno)

Ampeláki (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 100 (2021).
Ampelákin kylä sijaitsee Kreetan läntisissä keskiosissa noin 15 kilometriä etelään Réthymnon kaupungista. Se on rakennettu noin 520 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Ampeláki on osa Karén kyläyhdyskuntaa.
Ümit Davala

Ümit Davala (s. 30. heinäkuuta 1973 Mannheim, Länsi-Saksa) on turkkilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan useimmiten keskikenttäpelaaja. Hän pelasi Turkin A-maajoukkueessa 41 maaottelua vuosina 1996–2004 ja saavutti pronssia MM-kilpailuissa 2002.
Davala edusti Turkin pääsarjassa İstanbulsporia kaudella 1995–1996 sekä Galatasarayta vuosina 1996–2001 ja 2002–2003. Hän voitti Turkin liigamestaruuden vuosina 1997, 1998, 1999 ja 2000 sekä Turkin Cupin vuosina 1999 ja 2000. Kaudella 1999–2000 hän pelasi UEFA-cupin voittaneessa Galatasarayn joukkueessa kuusi ottelua ja teki maalin alkulohko-ottelussa Bolognaa vastaan. Arsenalia vastaan pelatun loppuottelun ratkaisseessa rangaistuspotkukilpailussa hän teki joukkueensa kolmannen maalin. Elokuussa 2000 hän pelasi voitokkaassa UEFA Super Cupin loppuottelussa Real Madridia vastaan alusta loppuun.
Davala pelasi kaudella 2001–2002 italialaisseura AC Milanissa kymmenen Serie A:n ottelua. Hän siirtyi kesällä 2002 saman kaupungin Interiin mutta pelasi seuraavat kaksi kautta lainalla Turkissa ja Saksassa. Hän edusti Saksassa Werder Bremeniä ja voitti kaudella 2003–2004 sekä bundesliigamestaruuden että Saksan cupin. Hän pelasi kaikkiaan 33 bundesliigaottelua, joista viimeisen elokuussa 2005.
Davala pelasi Turkin alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa. Hän pelasi Turkin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran huhtikuussa 1996 ystävyysottelussa Azerbaidžania vastaan. Hän pelasi EM-kilpailuissa 2000 avauskokoonpanossa alkulohko-otteluissa Italiaa ja Ruotsia vastaan. Hän saavutti MM-pronssia vuonna 2002. Hän pelasi tuossa MM-turnauksessa joukkueensa kaikki seitsemän ottelua ja niissä ensimmäistä ottelua lukuun ottamatta avauskokoonpanossa. Hän teki maalin alkulohko-ottelussa Kiinaa ja neljännesvälieräottelussa Japania vastaan. Davala pelasi viimeiseksi jääneen 41. A-maaottelunsa huhtikuussa 2004 ystävyysottelussa Belgiaa vastaan. Hän teki kahden MM-kisamaalinsa lisäksi maalin maaliskuussa 2001 MM-karsintaottelussa Makedoniaa ja lokakuussa 2002 EM-karsintaottelussa Liechtensteinia vastaan.
Ampeláki

Ampeláki (, ) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Asfontylítis

Asfontylítis () on entinen Kreikan kylä, joka sijaitsee Amorgóksen saarella. Se on nykyisin asumaton eikä sitä tilastoida väestönlaskennoissa.
Asfontylítisin kylä sijaitsee Amorgóksen keskiosissa suunnilleen Amorgóksen kylän eli Chóran ja Aigiálin puolivälissä, ja sen kautta kulkee näiden kahden paikan välinen vaellusreitti. Kylä alkoi jäädä asumattomaksi 1950-luvulla, ja sen viimeiset asukkaat muuttivat pois vuoden 1956 maanjäristyksen jälkeen. Kylän rakennukset on tehty kivistä ilman sidosaineita.
Fáros

Fáros () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Chalkídan kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on (2021).
Fároksen kylä sijaitsee Euboian saarta vastapäisellä Kreikan mannermaalla noin 12 kilometriä etelään Chalkídan kaupungista. Se on rakennettu noin kahdeksan metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Fáros muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Φάρου, "Dimotikí Koinótita Fárou"), johon ei kuulu muita asutuksia.
Fýlla

Fýlla () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Euboian saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chalkídan kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on (2021).
Fýllan kylä sijaitsee Euboian läntisissä keskiosissa noin 11 kilometriä itäkaakkoon Chalkídan kaupungista. Se on rakennettu noin 41 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Fýllassa sijaitsevat frankkivallan aikana 1200-luvulla rakennetun Fýllan linnan eli Likárion linnan rauniot.
Fýlla muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Φύλλων, "Dimotikí Koinótita Fýllon"), johon kuuluvat varsinaisen Fýllan kylän lisäksi kylät Kamári ja Panórama sekä Ármasin Pyhän Georgioksen luostari ("Moní Agíou Georgíou Árma"). Koko yhdyskunnan väkiluku on (2021).
Kalochóri-Panteíchi

Kalochóri-Panteíchi () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Chalkídan kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 764 (2021).
Kalochóri-Panteíchin kylä sijaitsee Euboian saarta vastapäisellä Kreikan mannermaalla noin 11 kilometriä etelään Chalkídan kaupungista. Se on rakennettu noin 36 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kalochóri-Panteíchi muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Καλοχωρίου-Παντειχίου, "Dimotikí Koinótita Kalochoríou-Panteichíou"), johon ei kuulu muita asutuksia.
Karé

Karé () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 61 (2021).
Karén kylä sijaitsee Kreetan läntisissä keskiosissa noin 16 kilometriä etelään Réthymnon kaupungista. Se on rakennettu noin 460 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Karé mainitaan ensimmäisen kerran venetsialaisaikaisissa lähteissä 1500-luvulla. Sen nimen sanotaan tulevan kylässä olevasta suuresta pähkinäpuusta. Karén pääkirkko on omistettu Pyhälle Stefanokselle ("Ágios Stéfanos").
Karé muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Καρές, "Dimotikí Koinótita Karés"), johon kuuluu varsinaisen Karén kylän lisäksi Ampelákin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 161 (2021).
Samuel Klingenstierna

Samuel Klingenstierna (1698 Kärna – 3. marraskuuta 1765 Tukholma) oli ruotsalainen matemaatikko ja fyysikko, joka toimi professorina Uppsalan yliopistossa vuosina 1728–1752. Hänen tutkimustyönsä edesauttoi tarkempien kaukoputkien kehittämistä.
Lástros

Lástros () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 95 (2021).
Lástroksen kylä sijaitsee Kapsás-vuoren rinteessä noin 32 kilometriä länsilounaaseen Siteían kaupungista ja noin 35 kilometriä itäkaakkoon Ágios Nikólaoksesta. Kylä mainitaan venetsialaisaikaisissa lähteissä vuonna 1583 nimellä "Lastro". Lástroksessa on bysanttilaisella ajalla rakennettu kirkko, joka on omistettu Pyhälle Georgiokselle ("Ágios Geórgios"). Seudulta on löydetty jäänteitä minolaisaikaisesta asutuksesta sekä saman ajan nekropolis.
Lástros muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Λάστρου, "Dimotikí Koinótita Lástrou"), johon kuuluvat varsinaisen Lástroksen kylän lisäksi Ágio Pnévman kylä sekä saaret Móchlos eli Ágios Nikólaos ja Pseíra. Koko yhdyskunnan väkiluku on 120 (2021).
Mýtikas (Euboia)

Mýtikas () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Euboian saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chalkídan kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on (2021).
Mýtikasin kylä sijaitsee Euboian läntisissä keskiosissa noin kahdeksan kilometriä itäkaakkoon Chalkídan kaupungista. Se on rakennettu noin 21 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Mýtikas muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Μύτικα, "Dimotikí Koinótita Mýtika"), johon ei kuulu muita asutuksia.
Potamós (Amorgós)

Potamós () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Amorgóksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Amorgóksen kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 86 (2021).
Potamóksen kylä sijaitsee Amorgóksen koillisosassa hieman etelään saaren pohjoisrannikolla sijaitsevasta Órmos Aigiálisin satamakylästä. Se on osa Aigiálin kyläyhdyskuntaa. Potamós koostuu kahdesta osasta, jotka ovat Áno Potamós (”Ylä-Potamós”) ja Káto Potamós (”Ala-Potamós”). Kylän rakennuskanta edustaa perinteistä valkoista kykladista arkkitehtuuria.
Roviés

Roviés (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Euboian saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mantoúdi-Límni-Agía Ánnan kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Kylän väkiluku on 940 (2021).
Roviésin kylä sijaitsee Euboian pohjoisosan länsirannikolla Pohjoisen Euboianlahden rannalla noin 85 kilometriä luoteeseen Chalkídan kaupungista. Se on rakennettu noin 12 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Antiikin ajan Orobiain kaupunki sijaitsi nykyisen kylän lähellä.
Roviés muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Ροβιών, "Dimotikí Koinótita Rovión"), johon kuuluvat varsinaisen Roviésin kylän lisäksi kylät Damiá, Drymóna, Kalamoúdi, Koúlouros, Maroúli ja Palaiochóri sekä Pyhittäjä Daavid Euboialaisen luostari ("Moní Osíou Davíd Gérontos"). Koko yhdyskunnan väkiluku on (2021).
Bo Beskow

Bo Beskow (13. helmikuuta 1906 – 1. huhtikuuta 1989) oli ruotsalainen taidemaalari. Hän opiskeli Kuninkaallisessa taidekorkeakoulussa vuosina 1923–1926. Beskowin uran alkuaikoina hänen teoksensa olivat realistisia, mutta 1950-luvulla hän siirtyi astraktimpaan suuntaan. Erityisesti hänet tunnetaan kirkkoihin ja muihin julkisiin rakennuksiin tekemistään seinämaalauksista sekä muotokuvista. Kuvataiteen lisäksi hän ansioitui kaunokirjallisuuden saralla julkaisten muun muassa romaaneja, lastenkirjoja ja matkakertomuksia.
Beskowin äiti oli Elsa Beskow ja isä Natanael Beskow.
Allan Clarke (laulaja)

Harold Allan Clarke (s. 5. huhtikuuta 1942 Salford, Manchester) on brittiläinen laulaja, kitaristi ja lauluntekijä. Clarke oli mukana perustamassa The Hollies -yhtyettä, ja hän on tehnyt uraa myös sooloartistina. Hänen ensimmäinen sooloalbuminsa oli vuonna 1972 ilmestynyt "My Real Name Is ’Arold". Clarke erosi Holliesista vuonna 1999 ääniongelmien ja vaimonsa vakavan sairastumisen vuoksi.
Ovi elämään

Ovi elämään on suomalaislaulaja Kari Tapion kahdeksas studioalbumi vuodelta 1984. Albumin tuottajana ja pääasiallisena sovittajana toimii Tapion edellisten levyjen tapaan Kaj Westerlund, joka on säveltänyt myös albumille kaksi kappaletta salanimellä Mika Silfver. Levyn kappaleista kuusi on suomalaisia sävelmiä ja toiset kuusi käännöskappaleita.
Suurimman osan levyn kappaleista sovittaneen Westerlundin sovituksissa toistuu samanlainen, pieni kokoonpano, johon kuuluvat kosketinsoittimet, kitarat, basso sekä rummut.
Scandia julkaisi albumin vinyylilevynä ja C-kasettina vuonna 1984.
Tietoa kappaleista.
Albumin avausraitana on levyn nimikappale ”Ovi elämään”, jonka on säveltänyt Kaj Westerlund salanimellä Mika Silfver ja sanoittanut Keijo Laitinen. Westerlund on sovittanut kappaleen tapansa mukaisesti pienelle kokoonpanolle. ”Aikani kiertelin” käsittelee kaipuuta ja kappaleen päähenkilö kokee Suomen olevan paras paikka maailmassa. ”Ihosi tuoksu” on toinen Westerlundin sävelmistä, joita levyllä kuullaan. Kappaleen sanoitti Jorma Toiviainen. ”Tom Dooley” on A-puolen ainoa käännöskappale ja tämä amerikkalainen kansansävelmä muistetaan Suomessa Reino Helismaan sanoittamana. Westerlundin modernimpaa sovitusta vahvistavat 1980-luvun iskelmämusiikin tyypilliset syntetisaattorit. Kappaleessa ”Ja sitten lähden Lappiin” käsitellään kaipuuta Lapin erämaahan. A-puolen päättävä ”Viimeinen työpäivä” kertoo tavallisen ihmisen arjesta, joka on siirtymässä kohti työttömyyskortistoa. Kappaleen on säveltänyt ja sovittanut Jori Sivonen sekä sanoittanut Raul Reiman. Kappale on levyn ainoa kappale, jonka sovituksesta ei vastaa Westerlund.
B-puoli painottuu enemmän käännöskappaleisiin. B-puolen avausraita ”Mä tahdon elää” säveltäjänä on Vladimir Šainski, jonka kynästä on lähtöisin myös ”Minä soitan harmonikkaa”. Westerlund korostaa sovituksessaan sähkökitaroita, syntetisaattoreita sekä taustakuoroa. ”Angelique” muistetaan Olavi Virran tulkintana, mutta Westerlund on luonut kappaleeseen syntetisaattoripitoisen sovituksen. Kappaleeseen vanhan ajan tuntua tuovat Markku Johanssonin puhallinsoittimet. ”Takaa vuosien” on Florian Haidtin alun perin tulkitsema kappale. Kappaleen käännösversion sovitus on hyvin uskollinen alkuperäisversioille syntetisaattorien ansiosta, joita soittavat Sivonen ja sovittaja Westerlund. B-puolen ainoa suomalainen sävelmä on Kari Kuuvan tekemä ”Sydämesi muukalainen”. ”Erämaan kutsu” muistuttaa suomalaista iskelmämusiikkia, vaikka onkin japanilainen sävellys. Kappaleen hidasta, melodista sovitusta tahdittaa Heikki Laurila kitaroineen. Albumin päätösraitana on John Hallidayn alun perin tulkitsema ”J’ai ouyblie de vivre”, joka suomennettiin nimellä ”Olen onnellinen”. Tapio tulkitsee kappaleen huomattavasti alkuperäisversiota kevyemmin.
Kappaleet.
B-puoli.
Lähteet:
Tekijät.
Muusikot.
Kappaleen ”Olen onnellinen” (B6 / 12) trumpetisti, pasunisti ja saksofonisti tunnistamattomia.
Lähde:
Tuotanto.
Lähteet:
Mohammad Reza Pahlavin kunnianosoitukset

Šaahi Mohammad Reza Pahlavi otti elämänsä aikana vastaan useita kunnianosoituksia, minkä lisäksi hänellä oli useita titteleitä.
Tittelit.
Iranin parlamentti piti 15. syyskuuta 1965 ylimääräisen istunnon, jossa se myönsi šaahille lisänimen Aryamehr (). Šaahi otti 26. lokakuuta 1967 itselleen tittelin "kuninkaiden kuningas" ().
Ritarikunnat ja mitalit.
Iranilaiset.
Lähde:
Ulkomaalaiset.
Lähde:
Muita kunnianosoituksia.
Islamistivallankumouksen yhteydessä Khomeinin kannattajat kaatoivat monet šaahia esittävät patsaat.
Kurdistanin yhteisöjen liitto

Kurdistanin yhteisöjen liitto ("Koma Civakên Kurdistanê", KCK) on kurdijohtaja Abdullah Öcalanin aloitteesta perustettu kurdilainen järjestö. Vuonna 2005 perustettu KCK toimii kattojärjestönä demokraattisen konfederalismin ajatukset jakaville kurdijärjestöille, jotka vaikuttavat Turkin, Syyrian, Irakin ja Iranin alueilla sekä diasporayhteisöissä. Keskeisimmiksi periaatteiksi ("kolmeksi pilariksi)" KCK määrittelee ruohonjuuritason demokratian, naisten vapautuksen ja ekologian. 
Järjestö pitää säännöllisiä yleiskokouksia (kansojen kokouksia). Kokouksia on pidetty esimerkiksi Irakin kurdialueilla. Sillä on toimintaa myös Turkissa. KCK:n valtarakenteet suosivat kansallisvaltio-mallin ohittavaa paikallistason päätöksentekoa kylä- ja naapurustoneuvostoineen. Se näkee tämän demokraattisena vastakohtana "keskittyneelle, yltiöbyrokraattiselle ja hierarkiselle" päätöksentekomallille. KCK:hon kuuluu jäseniä ja tukijoita kurdiyhteisöistä, mutta myös esimerkiksi alueen arabeista, turkkilaisista, assyrialaisista. PKK, PÇDK, PYD ja PJAK ovat KCK:n jäsenpuolueita. Järjestö ottaa kantaa alueen asioihin ja myös kansainvälisemminkin. KCK:n nykyisinä yhteispuheenjohtajina toimivat Besê Hozat ja Cemil Bayik.