Suomen Nato-jäsenhakemus

Suomen Nato-jäsenhakemus koskee Suomen hakemista Pohjois-Atlantin puolustusliitto Naton täysjäseneksi. Nato-jäsenhakemuksen hyväksyminen ja lähettäminen liittyi Venäjän hyökkäykseen Ukrainaan helmikuun lopussa 2022. Jäseneksi hakeminen eteni vastaavalla nopealla tavalla Ruotsissa. Suomi ja Ruotsi sitoivat poliittisesti jäsenyysprosessinsa toisiinsa ja hakivat Nato-jäsenyyksiään yhtäaikaisesti, omien parlamentaaristen käsittelyjensä jälkeen. Tarkoitus oli päästä Natoon yhtä aikaa, mutta Turkin ja Unkarin takia Ruotsin jäsenyys viivästyi. Suomesta tuli Naton jäsen 4. huhtikuuta 2023.
Aikajana.
Lähde:
Suomen hakemuspäätös.
Suomen lopullisen Nato-hakemuksen jättämiseen johtava kehitys lähti käyntiin helmikuussa 2022 Venäjän hyökättyä Ukrainaan saman kuun 24. päivänä. Sodan alkamisen jälkeen Suomessa mitattiin ensimmäisen kerran gallup-tulos, jossa enemmistö kannatti Nato-jäsenyyttä.
Nato-jäsenhakemuksen taustaselvityksenä oli 12. huhtikuuta 2022 julkaistu valtioneuvoston ajankohtaisselonteko turvallisuusympäristön muutoksesta, josta eduskunnan ulkoasiainvaliokunta laati parlamentaarisessa käsittelyssä mietinnön. Selonteon eduskuntakäsittelyn loppuvaiheessa 12. toukokuuta tasavallan presidentti Sauli Niinistö ja pääministeri Sanna Marin julkaisivat yhteisen kannanottonsa, jossa he kertoivat kannattavansa Suomen Nato-jäsenyyttä.
Tasavallan presidentti ja valtioneuvoston ulko- ja turvallisuuspoliittinen ministerivaliokunta saivat 15. toukokuuta valmiiksi selontekonsa Suomen liittymisestä Pohjois-Atlantin liittoon Natoon. Valtioneuvosto hyväksyi sen samana päivänä. Selonteossa valtioneuvosto esitti, että presidentti päättää perustuslain 93 §:n 1 momentin nojalla Suomen hakevan Naton jäsenyyttä, kunhan eduskuntaa on kuultu. Eduskunnan velvoitteiden osalta asiaa koskivat perustuslain pykälät 94 ja 95. "Helsingin Sanomien" maaliskuun alussa 2022 haastatteleman valtiosääntöoikeuden professorin Tuomas Ojalan mielestä perustuslaki ei selvästi kertonut, minkälaisella enemmistöllä eduskunta voi tehdä päätöksen sotilaallisesta liittoutumisesta. Ei ollut selvää, olisiko kyseessä ”Suomen täysivaltaisuuden kannalta merkittävä toimivallan siirto kansainväliselle järjestölle”, johon perustuslain mukaan vaaditaan 2/3:n enemmistö.
Määräenemmistökysymystä ei kuitenkaan jouduttu tulkitsemaan käytännössä, sillä eduskunta päätti 17. toukokuuta äänin 188–8, että se kannattaa Suomen Nato-hakemusta. Äänestyksessä vastaan äänestivät vasemmistoliiton kansanedustajat Katja Hänninen, Johannes Yrttiaho, Veronika Honkasalo, Anna Kontula, Merja Kyllönen, Markus Mustajärvi, sekä perussuomalaisten kansanedustaja Mika Niikko ja eduskuntaryhmän Valta kuuluu kansalle kansanedustaja Ano Turtiainen. Eduskunnan päätöksen jälkeen samana päivänä järjestettiin valtioneuvoston istunto ja tasavallan presidentin esittely, jossa tehtiin päätös jäsenhakemuksesta ja jonka jälkeen ulkoministeri Pekka Haavisto allekirjoitti jäsenhakemuksen.
Reaktiot.
Myönteiset ulkomaiset reaktiot.
Presidentin ja pääministerin kannanoton jälkeen 12. toukokuuta 2022 tuesta Suomen jäsenhakemukselle ilmoittivat samana päivänä Nato-maiden valtionjohdoista muun muassa Viron pääministeri Kaja Kallas, Liettuan pääministeri Ingrida Šimonytė, Tanskan pääministeri Mette Frederiksen ja Romanian presidentti Klaus Iohannis. Twitterissä tukensa ilmoittivat heti myös Viron presidentti Alar Karis, Latvian presidentti Egils Levits ja pääministeri Krišjānis Kariņš, Puolan pääministeri Mateusz Morawiecki, Tšekin pääministeri Petr Fiala, Slovakian presidentti Zuzana Čaputová ja pääministeri Eduard Heger sekä Saksan liittokansleri Olaf Scholz. Yhdysvaltojen tuesta lausuivat samana päivänä Valkoisen talon lehdistösihteeri sekä senaatin ulkoasiainvaliokuntaa edustavat senaattorit demokraattien Bob Menendez ja republikaanien Jim Risch. Myös Natoon kuulumattoman Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyi ilmaisi välittömän tukensa Suomen hakemukselle.
Kielteiset ulkomaiset reaktiot.
Kroatia.
Vastustuksestaan ilmoitti etukäteen 26. huhtikuuta 2022 Kroatian presidentti Zoran Milanović, joka halusi kytkeä Suomen jäsenhakemuksen ratifioinnin naapurimaansa Bosnia ja Hertsegovinan vaalilain uudistamiseen. Kroatiassa Naton uusien jäsenmaiden hyväksymisestä ei kuitenkaan päätä presidentti vaan maan parlamentti. Kroatian parlamentin hyväksyttyä Suomen jäsenyyden presidentti on hyväksynyt sitä koskevan lain jatkamatta vastustamista.
Turkki.
Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan lausui 13. toukokuuta 2022, ettei suhtaudu Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyteen myönteisesti. Perusteena Erdoğan sanoi, että Pohjoismaat ovat ”vierastalo terrorijärjestöille”. Erdoğanin tulkitaan viittaavan erityisesti Ruotsin kurdeihin ja tukeen Kurdistanin työväenpuolue PKK:lle. 29. kesäkuuta 2022 Turkin, Suomen ja Ruotsin ulkoministerit Mevlüt Çavuşoğlu, Pekka Haavisto ja Ann Linde allekirjoittivat kolmikantaisen yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa Suomi ja Ruotsi muun muassa antavat täyden tukensa Turkin kansalliseen turvallisuuteen kohdistuvia uhkia vastaan ja sanoutuvat irti kurdien Kurdistanin työväenpuolue, Kansan suojeluyksiköt, PYD -järjestöistä ja Gülen-liike-järjestöstä ja lakkauttavat asevientikiellot Turkkiin. Sopimusta valvomaan perustetaan maiden välinen vuoropuhelu- ja yhteistyömekanismi. Naton Madridin huippukokouksessa Erdoğan sanoi, että tukee niin Suomen kuin Ruotsinkin Nato-jäsenyyttä. Nato-prosessin aikana Suomessa puututtiin useaan otteeseen Erdoğania vastustaviin mielenosoituksiin. Itsenäisyyspäivän mielenosoituksessa poliisi takavarikoi mielenosoittajien PKK-liput. Ulkopoliittisen instituutin tutkija Toni Alarannan mielestä tapaus oli yhdistettävissä Suomen Nato-prosessiin. Lisäksi poliisi puuttui mielenosoituksiin, joilla kannettiin Erdoğan-nukkea. Vuoden 2023 alussa järjestetyn mielenosoituksen yhteydessä Turkin suurlähetystön läheisyydessä poltettiin Erdoğanin kuva, josta poliisi suunnitteli tekevänsä kunnianloukkaussyytteen. Suomen Nato-jäsenhakemuksen ajan tapahtumia ovat kriittisemmät kutsuneet "uussuomettuneisuudeksi". Maailmanpolitiikan professori Teivo Teivainen on kutsunut tapahtumia "turvallisuuspoliittisiksi demokratiajoustoiksi."
Marraskuussa 2022 pyrittiin yhä neuvotellen saamaan Turkki ratifioimaan Ruotsin ja Suomen Natoon liittyminen. Turkki kovisteli nimenomaan Ruotsia.
Suomen, Ruotsin ja Turkin kolmikantasopimuksen mukaisista kokouksista ensimmäinen pidettiin Vantaalla Königstedtin kartanossa 26. elokuuta 2022, toinen 25. marraskuuta 2022 Tukholmassa, kolmas 9. maaliskuuta 2023 Brysselissä, neljäs 14. kesäkuuta 2023 Ankarassa ja viides 6. heinäkuuta 2023 Brysselissä.
Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistö vieraili Turkissa 17. maaliskuuta 2023 ja tapasi Erdoğanin. Tapaamisessa Turkin presidentti antoi tukensa Suomen Nato-jäsenyydelle ja sanoi toivovansa Turkin parlamentin ratifioivan jäsenyyden ennen toukokuun 2023 vaalitaukoa. Turkin parlamentti hyväksyi Suomen Nato-jäsenyyden myöhään torstai-iltana 30. maaliskuuta 2023. Tämän jälkeen Turkin presidentin odotetaan allekirjoittavan päätöksen seuraavien päivien aikana, jolloin päätöksestä tulee osa Turkin säädöskokoelmaa.
Venäjä.
Venäjä reagoi Suomen jäsenhakemukseen ulkoministeriön lausunnolla, jonka mukaan Suomen liittyminen Natoon vahingoittaa vakavasti maiden kahdenvälisiä suhteita. Putin ilmaisi 16. toukokuuta 2022, ettei Suomen liittyminen aiheuta suoraa uhkaa Venäjälle. Venäjän ulkoministeriön tiedottaja Marija Zaharova oli kuitenkin jälleen kovasanainen 18. toukokuuta 2022, jolloin hän sanoi, että Venäjän vastaus Nato-hakemukseen on sotilaallinen.
Muut.
Joissain Nato-maissa on kansanedustuslaitoksissaan yksittäisiä ryhmiä tai edustajia, joiden kanta on kielteinen, kuten näkyy ratifiointivaiheen äänestystuloksista jäljempänä olevassa taulukossa.
Hakemuksen käsittely.
Suomen Nato-lähettiläs Klaus Korhonen ja Ruotsin Nato-lähetystön päällikkö Axel Wernhoff luovuttivat Suomen ja Ruotsin jäsenhakemukset Naton pääsihteerille Jens Stoltenbergille 18. toukokuuta 2022.
Turkin kanssa saavutetun neuvottelutuloksen jälkeen jäsenhakemus sai hyväksynnän kaikilta sotilasliiton 30 jäsenmaalta yksimielisyysperiaatteen mukaisesti. Naton jäsenvaltiot allekirjoittivat 29. kesäkuuta 2022 Suomea ja Ruotsia koskevat kutsut, joilla Nato virallisesti kutsui maat jäsenikseen.
Tämän jälkeen Nato-maiden suurlähettiläistä koostuva Naton neuvosto päätti Suomen kutsumisesta liittymiskeskusteluihin. Liittymiskeskusteluissa Suomea edusti neuvotteluvaltuuskunta, jota johti ulkoministeri. Liittymiskeskustelujen tultua päätökseen Suomi toimitti Natolle toisen kirjeen, jossa todettiin Suomen valmius liittymiseen ja liittymistä koskevat sitoumukset. Naton pääsihteeri ja neuvosto päättivät sitten liittymispöytäkirjan allekirjoitukseen siirtymisestä. Liittymispöytäkirja allekirjoitettiin Brysselissä 5. heinäkuuta 2022, ja Suomesta tuli Naton tarkkailijajäsen.
Harmaa aika.
Ajanjaksoa hakemispäätöksestä täysjäsenyyden voimaantuloon alettiin kutsua harmaaksi ajaksi tai harmaaksi jaksoksi. Termillä tarkoitetaan sitä, että Suomi on hakenut jäsenyyttä mutta ei vielä ole saavuttanut jäsenyyden voimaantuloa, ja tällöin Naton perustamissopimuksen artikla 5 eli Naton jäsenmaiden toisilleen antama suoja ei vielä ole voimassa. Harmaan ajan pelättiin olevan jäsenyyttä hakeneelle Suomelle riski, koska Venäjä voisi kostaa jäsenyyden hakemisen ennen kuin Suomi on Naton suojaama. Riskistä on erilaisia näkemyksiä, ja joidenkin mukaan useilta Nato-mailta saadut kahdenväliset apulupaukset ovat jo parantaneet Suomen turvallisuutta verrattuna ennen jäsenhakemusta vallinneeseen tilanteeseen. Harmaan ajan määritelmästäkin on eri näkemyksiä, kuten että ajan voidaan ajatella päättyneen jo Suomen pääsyyn Naton tarkkailijajäseneksi eli 5. heinäkuuta allekirjoitettuun liittymispöytäkirjaan, vaikka jäsenyyden ratifiointi eri maissa vasta alkoi tuolloin.
Ratifiointi.
Käynnistyminen ja edistyminen.
Ensimmäisinä Suomen Nato-hakemuksen ratifioivat Tanska ja Kanada, jotka ilmoittivat tehneensä näin vain tunteja sen jälkeen, kun Suomi ja Ruotsi olivat allekirjoittaneet liittymispöytäkirjat 5. heinäkuuta 2022. Samana päivänä hakemuksen ratifioi myös Norja. Viimeisin vaihe ratifioinnista on asiakirjojen tallentaminen Yhdysvaltain ulkoministeriön sopimusasioiden toimistoon. Ensimmäisinä sen suorittivat Kanada ja Tanska, 5. heinäkuuta kello 8.09 paikallista aikaa. Maiden välillä on hieman eri käsitykset, kumpi oli ensin.
Kansallisten ratifiointien puoliväli eli 15 jäsenmaata 30:stä saavutettiin 15. heinäkuuta 2022, noin puolitoista viikkoa liittymispöytäkirjan allekirjoittamisesta. Ulkoministeri piti alkua nopeampana kuin oli ennakoitu. 5. elokuuta 2022 mennessä, tasan kuukausi liittymispöytäkirjan allekirjoituksesta ja ratifiointivaiheen alkamisesta, jo 23 maata 30:stä eli yli kolme neljäsosaa oli tosiasiallisesti ratifioinut Suomen jäsenyyden (taulukko alla). Tosiasiallinen ratifiointi tarkoittaa tässä lehdistön yleisesti käyttämää ratifiointien laskentaperustetta, jossa ratifioinnin katsotaan tapahtuneen, kun maan olennainen valtioelin on hyväksynyt Suomen Natoon (esimerkisi Yhdysvalloissa senaatti, useissa maissa parlamentin alahuone jne.), vaikka esimerkiksi valtionpäämiehen usein muodollinen vahvistus sekä deponointi USA:han vielä puuttuisivat.
Elokuun 2022 ja syyskuun alkupuolen ajaksi ratifioinnit hidastuivat selvästi heinäkuun nopeasta vauhdista. Tämän syynä olivat lähinnä jäljellä olevien maiden kansanedustuslaitosten kesäajan istuntotauot. Alla olevan taulukon mukaisesti jäljellä olleista maista useissa ratifiointikäsittelyt tapahtuivat syyskuun 2022 puolivälistä eteenpäin, kun syysistuntokaudet ovat käynnistyneet. Kreikan toimitettua 14. lokakuuta 2022 ratifiointiasiakirjansa Yhdysvaltoihin säilytettäviksi 28 maan ratifioinnit olivat lopullisesti valmiit. Vain Turkissa ja Unkarissa ratifiointi oli vielä aloittamatta.
Yleisesti oli arvioitu, että vaikeinta on saada Turkki ratifioimaan Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyys. Nämä kolme maata olivat viimeksi neuvotelleet elokuun lopussa 2022 Suomessa siitä, millä ehdoilla Turkin hyväksyntä voitaisiin saada. Ylen aamussa 26.8.2022 Lähi-idän tutkimuksen professori Hannu Juusola sanoi neuvotteluprosessin edistymisen näköaloista seuraavaa:
Toisaalta Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan oli syyskuun 2022 loppupuolella antanut haastattelussa lausunnon, että ei pidä niinkään Suomea ongelmallisena verrattuna Ruotsiin. Myöhään 30. maaliskuuta 2023 Turkin parlamentilta tuli hyväksyntä Suomen Nato-jäsenyydelle, jonka myötä jäsenyydestä tuli varmaa.
Ratifioinnit maittain.
Ratifiointikäytännöt ja ratifiointiin tarvittavat valtioelimet vaihtelevat kunkin maan lainsäädännössä seuraavan taulukon mukaisesti. Taulukossa ratifiointitilanne esitetään tarkemmin eriteltynä kuin edellä mainittu, lehdistön käyttämä laskentatapa.
Tilanne maittain:
Aika-akselilla kuvaten edellä olevan taulukon mukaiset ratifioinnit ovat edistyneet seuraavasti:
Ratifiointi Unkarissa.
Ratifioinnin sujumista oli Turkin lisäksi epäilty ainakin Unkarin osalta. Taustana tähän ovat toisaalta tietyt maan pääministerin Viktor Orbánin ja valtapuolue Fideszin näkökannat suhteessa Venäjään ja toisaalta ongelmat maan ja EU:n välisissä suhteissa.
Unkarilta odotettu Suomen Nato-hakemuksen hyväksyminen viipyi yhä lokakuussa 2022. Prosessia väitettin lokakuun alussa epävarmaksi. 22. lokakuuta 2022 Bloomberg uutisoi Unkarin hallituslähteeltä peräisin olevasta tiedosta, jonka mukaan Unkari tekisi ratifioinnin joulukuun 2022 puoliväliin mennessä. Marraskuun puolivälissäkään ei ollut ilmoitettu, koska Unkari hyväksyisi Suomen Natoon. Helmikuussa 2023 pääministeri Orbánin kansliapäällikkö Gergely Gulyás ilmoitti, että päätös ratifioinnista siirtyisi maaliskuun lopulle. Fideszin parlamenttiryhmän johtaja Máté Kocsisin ilmoitti, että puolueessa on eriäviä näkemyksiä Ruotsin ja Suomen Nato-jäsenyyksien ratifioinnista ja osa ryhmän kansanedustajista uskoo, että Suomen ja Ruotsin hyväksyminen Naton jäseniksi johtaisi Ukrainan sodan laajenemiseen.
Unkarin parlamentti hyväksyi Suomen Nato-jäsenyyden 27. maaliskuuta 2023. 182 edustajaa äänesti jäsenyyden puolesta ja kuusi vastaan. Unkari toimitti deponoitiasiakirjat Yhdysvaltoihin 31. maaliskuuta 2023.
Ratifiointi Yhdysvalloissa.
Edustajainhuoneen äänestys.
Yhdysvaltain edustajainhuone äänesti 18. heinäkuuta 2022 tuen ilmaisusta Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyydelle ja hyväksyi sitä koskevan päätöslauselman. Päätöksessä myös vastustettiin Venäjän mahdollisia yrityksiä estää tämä sekä kehotettiin Naton jäseniä tukemaan Suomen ja Ruotsin liittymistä Natoon. Äänestyksessä vastustaneet 18 jäsentä olivat kaikki republikaaneja. Edustajainhuoneella ei kuitenkaan ole varsinaista roolia Nato-jäsenyyksien ratifioinnissa, joten kyseessä oli ainoastaan tuen ilmaus. Ratkaiseva oli äänestys senaatissa.
Vastustaneet:
Senaatin äänestys.
100-jäsenisen senaatin äänestyksessä paikalla olleista 97 senaattorista ratifioinnin puolesta äänesti 95, kun hyväksyntä edellytti vähintään kahden kolmasosan eli 67 senaattorin äänet. Vastaan äänesti Missourin republikaanisenaattori Josh Hawley, jonka mukaan hyväksyminen ei parantaisi Yhdysvaltain turvallisuutta vaan heikentäisi sitä, Yhdysvaltain pitäisi keskittää voimansa Kiinan vastaiseen kamppailuun ja Yhdysvaltain pitäisi lopettaa globalistinen ulkopolitiikkansa. Kentuckyn republikaanisenaattori Rand Paul äänesti tyhjää, koska hänen mielestään pitäisi pohtia Venäjän reaktioita Naton laajenemiseen, koska maailma menettäisi kaksi puolueetonta maata ja lisäksi koska Naton 5. artikla ei saisi viedä Yhdysvaltoja automaattisesti sotaan vaan Yhdysvaltain kongressin pitäisi aina erikseen päättää asiasta.
Ratifiointi Suomessa.
Eduskunta hyväksyi 1. maaliskuuta 2023 Suomen Nato-sopimukset äänin 184–7. Vastaan äänestivät kuusi Vasemmistoliiton edustajaa, Veronika Honkasalo, Katja Hänninen, Anna Kontula, Markus Mustajärvi, Matti Semi ja Johannes Yrttiaho, sekä Valta kuuluu kansalle -puolueen Ano Turtiainen. Perussuomalaisten Mika Niikko äänesti tyhjää. Tasavallan presidentti Sauli Niinistö allekirjoitti Nato-sopimuksia koskevat lait 23. maaliskuuta 2023. Niiden voimaantulosta säädetään myöhemmin valtioneuvoston asetuksella.
Jäsenyyden voimaantulo.
Suomen jäsenyys alkoi Naton puolesta, kun kaikki sen jäsenmaat ratifioivat jäsenyyden ja toimittivat ratifiointiasiakirjansa Yhdysvaltain hallituksen säilytettäviksi. Asiakirjojen deponoinnin jälkeen Naton pääsihteeri esitti Suomelle kutsun Naton jäseneksi. Alun perin suunnitelma oli, että kaikkien maiden ratifiointien jälkeen Suomen hallitus laatii ja antaa eduskunnalle esityksen liittymisestä. Loppuvuoden 2022 aikana hallitus kuitenkin alkoi valmistella lakiesitystä annettavaksi eduskunnalle jo aiemmin, jotta sen käsittely eduskunnan valiokunnissa saadaan tehtyä ennakkoon. Lakiesitys annettiin eduskunnalle joulukuussa 2022 ja se hyväksyttiin 1. maaliskuuta 2023. Myöhemmin, hallitus esitteli eduskunnan kannan tasavallan presidentille. joka hyväksyi liittymisen ja vahvisti liittymissopimuksen voimaansaattamista koskevan lain 23. maaliskuuta. Lopuksi Suomen liittymisasiakirja vielä tallennettiin Yhdysvaltain hallituksen säilytettäväksi, 4. huhtikuuta 2023, jolloin täysjäsenyys alkoi.
Eduskunnan puhemies Matti Vanhanen otti kantaa, että edellä mainittu Suomen oma ratifiointi tulee tehdä pikaisesti, vaikka nykyisten Nato-maiden ratifiointien valmistuminen osuisi Suomen vaalitauon ajalle vuoden 2023 maalis-huhtikuussa.
”Nato-kynät”.
Ulkoministeri Haavisto allekirjoitti Suomen jäsenhakemuksen "Iltalehden" toimittaja Jari Hanskan lainaamalla kullanvärisellä Hay Bullet -merkkisellä kuulakärkikynällä, joka lahjoitettiin Suomen kansallismuseon kokoelmiin 8. kesäkuuta 2022. Kynämallista tuli myös hetkessä suosittu ja se myytiin esimerkiksi Stockmannilla loppuun muutamassa päivässä.
Yhdysvaltain presidentin Joe Bidenin allekirjoittaessa maansa ratifioinnin Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyydelle 9. elokuuta 2022 paikalla olivat myös kyseisten maiden Yhdysvaltain-suurlähettilläät, Suomen puolelta suurlähettiläs Mikko Hautala. Allekirjoitettuaan Suomen jäsenyyden ratifioinnin Biden luovutti käyttämänsä kynän Hautalalle. Hautala on kertonut miettivänsä, mihin kynä sijoitettaisiin. 
Nato-jäsenyys.
Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg ilmoitti 3. huhtikuuta, että Suomesta tulee virallinen Naton jäsen 4. huhtikuuta. Myös tasavallan presidentin kanslia ilmoitti asiasta. Samana päivänä Suomen lippu nostettiin salkoon Naton päämajan edustalla Brysselissä. Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistö edusti Suomea seremoniassa yhdessä ulkoministeri Pekka Haaviston sekä puolustusministeri Antti Kaikkosen kanssa. Samalla Suomen ulkoministeri Pekka Haavisto talletti liittymiskirjan Yhdysvaltain hallitukselle Brysselissä.