Osuusliike Kanta-Häme

Osuusliike Kanta-Häme, aiemmalta nimeltään Oriveden Osuuskauppa, oli Orivedellä vuosina 1903–1983 toiminut edistysmielinen osuuskauppa.
HIstoria.
Alkuvaiheet.
Vuoden 1902 helmikuussa pidettiin Oriveden kirkonkylässä Kontin talossa kokous, jossa käsiteltiin osuustoiminnallisten elinehtojen parantamisesta paikkakunnalla. Pari kuukautta myöhemmin Vehkalahden Anttilan talossa pidetyssä kokouksessa päätettiin ryhtyä hankkimaan elintarvikkeita yhteisostoilla. Tavarat hankittiin Tampereen Työväen Osuuskaupan välityksellä. Toiminta oli yksityisten henkilöiden varassa ilman lakiin perustuvaa järjestöä, mikä hankaloitti varastoimista ja jakelua.
15. päivänä maaliskuuta 1903 kutsuttiin yleinen kokous päättämään osuuskaupan perustamisesta paikkakunnalle. Tällöin valittiin sääntöjä laativa komitea ja päätettiin perustaa kaksi kauppaa, joista toinen kirkonkylään ja toinen Pappilankylään. Nimeksi päätettiin ”Oriveden Työväen Osuuskauppayhdistys r.l.”. Kun sääntöehdotus oli vahvistettu, kutsuttiin koolle varsinainen osuuskaupan perustava kokous 23. päivänä elokuuta 1903. Ensimmäiseen johtokuntaan valittiin: jalkinetyöntekijä Johan Lehmus, räätäli August Virtanen, työnjohtaja K. Aromaa, rakennusmestari J.A. Järvinen, maalari Heikki Mäkelä, jalkinetyöntekijä Heikki Lindström ja ratavartija Petter Koponen. Varajäseniksi valittiin: ratavartija Eerik Rantanen, satulaseppä Oskari Teräs ja koneenkäyttäjä Maurits Haapanen.
Ensimmäinen kauppa avattiin 3. marraskuuta 1903. Sitä varten vuokrattiin Kirkonkylästä puotihuoneisto neiti Julia Grönforsilta. Ensimmäiseksi kaupanhoitajaksi valittiin kauppias Kusti Sjös Tampereelta. Toinen myymälä avattiin työmies Kustaa Aallolta vuokratussa huoneistossa Vehkalahden kylässä. Kauppa toimi tässä kaksi vuotta, minkä jälkeen se siirrettiin Seppälän taloon. Siinä kauppa oli vuoteen 1913 asti.
Johtokunnan ja osuuskunnan jäsenten yhteisellä takauksella saatiin kauppias Kusto Ojaselta Tampereelta tavaroita 3 000 markan arvosta. Aluksi osuuskauppa myi tavaroita ainoastaan omille jäsenilleen. Syyskokouksessa 13. päivänä marraskuuta 1904 todettiin toiminta tappiolliseksi. Päätettiin uusia säännöt ja muuttaa liikkeen nimeksi Oriveden Osuuskauppayhdistys.
Vuonna 1905 liikevaihto kasvoi. Nyt oli aika pyrkiä omaan kiinteistöön. Maanviljelijä Juha Ala-Mattilalta ostettiin 13.10.1905 maapalsta hänen omistamastaan Ala-Mattilan tilasta n:o 5. Sijainti oli Oriveden kirkonkylän keskustassa. Paikalle rakennettiin ensin kaupan varastohuone. Vasta 7. päivänä huhtikuuta 1907 valittiin rakennustoimikunta. Kun piirustukset oli hyväksytty, pidettiin urakkahuutokauppa kesäkuussa. Rakennuttamisesta sovittiin rakennusmestari J.A.Järvisen kanssa 4200 markan urakkasummasta. Vuoden lopulla liike muutettiin omaan huoneistoon.
Vuonna 1916 osuuskauppaliike jakautui. Osuusliike päätti erota SOK:n Tampereen piiristä 29.10.1916 ja liittyä Kulutusosuuskuntien Keskusliittoon.
Sisällissodan aika ja uusi alku.
Sisällissodan aikana oli ollut liikkeellä paljon ”Mannerin seteleitä”, jotka valkoisten valtaan päästyä julistettiin mitättömiksi. Näistä kauppaan kertyneistä seteleistä sekä punakaartin maksamatta jääneistä tavaralaskuista aiheutui osuusliikkeelle tappiota. Lisäksi valkoisten toimesta pakko-otettiin kaupalta hevonen, mikä taloudellisen tappion lisäksi vaikeutti kauppatoimintaa entisestään. Ajomiehille täytyi antaa lomaa, kun hevosta ei ollut.
Kolme osuuskunnan johtokunnan jäsentä: perustajajäsen J. Lehmus ja johtokunnan 1. puheenjohtaja, J.E. Saarinen ja Arvi Lehto surmattiin sodan jälkinäytöksessä Tampereen valtauksen jälkeen. Sen jälkeen johtokunta toimi vajaalukuisena.
Toiminnan laajeneminen.
Toiminnan vakiinnuttua alkoi laajeneminen. Vehkajärven myymälä sai oman liiketalon syksyllä 1919 ja siihen sijoittui myös liikkeen leipomo. Eräjärven myymälä avattiin 1.6.1921. Längelmäen myymälä avattiin 1.9.1921. Molemmat saivat ajanmukaiset liiketalot.
Vuonna 1920 perustettiin oma säästökassa. Vuodesta 1925 lähtien toimittiin nimellä Oriveden Osuuskauppa r.l.
1930-luvun pula-aika koetteli myös Oriveden Osuuskauppaa. Liikevaihto laski, henkilökuntaa jouduttiin supistamaan ja palkkoja alentamaan. Hautausavustus otettiin käyttöön vuonna 1932. 1930-luvun lopulla ja 1940-luvulla alueelle ilmaantui runsaasti uusia työpaikkoja, kun Oriveden-Jämsän ratatyöt alkoivat. Radanrakentajille valmistui uusi asuinalue Pappilankankaalle. Heistä saatiin runsaasti uusia jäseniä ja asiakkaita. Sodan jälkeen alueelle muutti myös paljon siirtoväkeä Karjalan Kannakselta.
Vuonna 1948 leipomo lopetettiin ja sen tilalle rakennettiin uusi leipomo, mikä aloitti toimintansa vuonna 1952.
Vuonna 1950 kunnostettiin ja uudistettiin keskustoimipaikka, konttori siirrettiin yläkertaan ja entiset suojat muuttuivat liha- ja leipämyymäksi. Hankittiin lisämaata ja tilat johtajan ja varastonhoitajan asunnoiksi. Keskustoimipaikan tontille rakennettiin linja-autoasema. Vuonna 1955 osuusliikkeellä oli yhteensä 14 toimipaikkaa sekä keskusvarasto.
Yleislakkovuonna 1956 avattiin Oriveden kirkolle kangas-, asuste- ja jalkinealan erikoismyymälä ”Kanta-Asu”. Myymäläauto saatiin käyttöön vuonna 1957. Suurimmat myymälät saivat kylmäkalusteet vuonna 1958. Oriveden asemalla toiminut ravintola lopetettiin. Toimipaikkoja oli nyt 18: 10 sekatavaramyymälää, 2 ruokatavaramyymälää, kahvila-ruokala (matkahuollossa), erikoismyymälä Kanta-Asu, myymäläauto, kioski, lihavarasto ja Keskusvarasto. Henkilökuntaa oli 77 henkeä. Erikoismyymälä Kanta-Asulle rakennettiin uudet tilat, kun entinen talo paloi. Apteekkarin perikunnalta ostettiin lisämaata nykyisen tontin pohjoispäästä.
Korkeakosken Osuuskauppa liitettiin Osuusliike Kanta-Hämeeseen 1. kesäkuuta 1960. Fuusion myötä Kanta-Hämeeseen siirtyi leipomo, myymäläauto ja pieni matkustajakoti. Toimipaikkojen määrä kasvoi. Henkilökunnan määrä kuitenkin väheni, kun yksi myymälä ja kaksi myymäläautoa lopetettiin. Vanhan keskustoimipaikan kellaritiloihin avattiin taloustavara-, posliini-, lasi-, työkalu- ja leikkikaluosastot. Aseman myymälästä tuli E-halli. Vuonna 1962 Pappilankangas sai uuden myymälän, Korkeakosken leipomo lopetettiin ja Oriveden leipomon kalusteita uusittiin.
Osuusjuhlat.
Osuusjuhlia ja muita jäsenille suunnattuja tilaisuuksia järjestettiin vuosittain ja osanotto niihin oli runsasta. Esimerkiksi vuonna 1961 järjestettiin osuusjuhlia, jotka muodostuivat kansanjuhliksi. Niitä oli Korkeakoskella, Lylyssä, Pirttikankaalla, Hirvijärvellä, Kopsamolla, Länkipohjassa, Talviaisissa, Hirsilässä, Eräjärvellä, Oriveden asemalla ja kirkolla. Juhlapuhujana oli Kaarlo Haapanen. Viihdeohjelmasta vastasivat Holger Koskikara ja taikuri Rauno Koski sekä Oriveden Kisällittäret. Esiintyjät vierailivat myös Juupajoen ja Oriveden vanhainkodeissa.
Naiset Mukaan -toiminta.
Naiset Mukaan -toiminta oli vilkasta: tehtiin retkiä, pidettiin kursseja ja maistiaistilaisuuksia. Lisäksi vuonna 1961 järjestettiin ammatillisesti järjestäytyneisiin jäseniin suunnattu kokoussarja.
Uusi keskustoimipaikka.
Vuonna 1963 ostettiin lisämaata uutta keskustoimipaikkaa varten maanviljelijä Ilmari Paunulta. Näin saatiin muodostettua yhtenäinen, rakennuskaavan mukainen tontti Oriveden keskustaan. Valitusten vuoksi rakentaminen kuitenkin viivästyi.
Vuonna 1966 päästiin vihdoin rakentamaan. Uuden Centrum-tavaratalon rakentamisesta tehtiin urakkasopimus rakennusliike Kaskela &amp; Kumppanien kanssa. Työt aloitettiin 13. päivänä toukokuuta 1966. Tavaratalo Centrum avattiin juhlavin menoin 16.3.1967. Osuusliikkeen liikevaihto ylitti seitsemän miljoonan rajan. Henkilökuntaa oli 122, joista miehiä 38 ja naisia 84. Ylijäämän palauttamisesta luovuttiin ja tilalle tuli ostohyvitys.
Tavaratalon ravintola Kievaria alettiin pitää näyttelypaikkana. Vuonna 1969 perustettiin Kanta-Hämeen Taidekilta. Ravintola Kievarissa järjestettiin myös monenlaisia yleisötilaisuuksia. AE-toimikunnat aloittivat vuonna 1970.
Vuonna 1971 myynti ylitti kymmenen miljoonan rajan. Vuoden 1972 lopussa myyntipisteitä oli 23 ja henkilökuntaa oli 116. Osuusliikkeen 70-vuotisjuhlat pidettiin vuonna 1973 juhlallisesti. Juhlapuheen piti KK:n valistuspäällikkö Olavi Hurri.
Vuonna 1978 järjestettiin 75-vuotisjuhlien merkeissä yhteinen perhejuhla ja osuusjuhla Oriveden Opistolla sunnuntaina marraskuun 26. päivänä. Opiston suuri sali oli aivan tupaten täynnä osuustoiminnasta kiinnostavaa yleisöä.
KK:n toimitusjohtaja Niilo Hämäläinen piti juhlapuheen. Toimitusjohtaja Einar Kymäläinen kiitti jäsenkuntaa ja henkilökuntaa. Juhlassa oli runsaasti ohjelmaa ja lisäksi kaikille juhlaan saapuneille tarjottiin maukkaat kahvit oman leipomon valmistaman pullan kera. Korkeakosken Nummelassa oli vielä nuorisolle tarkoitettu E-viihdeilta syyskuun 20. päivänä. Sen ohjelmasta huolehti KK:n viihdekiertue ja viihteen lomassa oli myös osuustoiminnallista valistusta.
Vuonna 1980 sekatavaramyymälöitä oli 10. Tavaratalossa palvelivat rauta-, vapaa-ajan ja maatalousosastot, pikamyymälä, kemikalio- ja taloustavaraosasto, tex- ja jalkine-osastot, ravintolat Kievari ja Kantabaari sekä monitoimikioski.
Osuusliike Kanta-Häme sulautui Keskusosuusliike OTK:hon E-osuusliike EKAn perustamisen yhteydessä 1. lokakuuta 1983.
Sivumyymälät.
Joulukuussa 1903 perustettiin jakeluliike myöskin Koivuniemeen. Se ei kuitenkaan menestynyt ja se lakkautettiin jo elokuussa 1904.
Vuonna 1979 Eräjärven myymälä uudistettiin aina kalusteita myöten. Myymälänhoitajan asunto otettiin myymälätilaksi ja siten siitä saatiin erittäin tilava sekä kaikilta osin nykyajan vaatimuksia vastaava. 
Jäsenet.
Perustamisvuonna 1903 jäseniä oli 65. Vuonna 1907 jäsenmäärä on jo 124 ja vuonna 1912 heitä on 255.Vuoden 1938 lopussa jäsenmäärä oli jo 891.
Jäsenmäärän kasvu jatkui ja vuonna 1957 jäseniä oli 1486; vuoden 1959 lopussa 1789; vuonna 1960 jo 1818. Vuoden 1961 aikana jäsenmäärä kasvoi reilusti, ollen vuoden lopussa jo 2525.
Vuonna 1974 jäsenmäärä oli suurimmillaan, jäseniä oli yhteensä 3244, joista miehiä 1697 ja naisia 1470. 
Sitten tapahtui pieni notkahdus ja vuonna 1976 jäsenmäärä oli 2678. 
Vuonna 1977 jäsenmäärä alkoi jälleen kasvaa ollen 2689. 
Vuonna 1978 jäseniä oli yhteensä 2719, joista miehiä 1377, naisia 1295 ja ryhmäjäseniä 47.; vuonna 1980 jäseniä oli 2706, joista miehiä 1344 ja naisia 1311, ryhmäjäseniä 51. 
Osuusliikkeen hallinto ja myymälänhoitajat.
Aluksi korkeinta päätösvaltaa käytti osuuskuntakokous. Ensimmäisessä johtokunnassa oli seitsemän jäsentä ja kaksi varajäsentä.
Vuonna 1946 pidettiin ensimmäiset edustajiston vaalit, uusi edustajisto aloitti vuoden 1947 alusta. Edustajistoon valittiin 30 jäsentä, joista arvalla valittiin puolet toimikaudeksi 1947-1949. Muiden toimikausi oli 1947-1952. Näin saatiin erovuoroisuusjärjestelmä. Johtokunnassa oli toimitusjohtaja ja kolme jäsentä. Vuoden 1949 vaalien jälkeen sosialidemokraateilla oli edustajistossa 16 ja kansandemokraateilla 14 paikkaa.
Säännöt uudistettiin vuonna 1970. Edustajiston toimikausi lyheni 6 vuodesta 4 vuoteen. Erovuoroisuus poistui. Hallintoneuvosto vaihtui aina kahden vuoden kuluttua. Myymäläneuvostoista ja Naiset Mukaan toimikunnista muodostettiin Kiltatoimikuntia. Kilta-toimikuntia aloitti kolme: eteläinen, pohjoinen ja Centrumin nimikkokilta. Näillä oli yhteinen keskuselin – Keskuskilta.