Châteauneuf-du-Pape

Châteauneuf-du-Pape on kunta eteläisessä Ranskassa Vauclusen departementissa Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueella. Se sijaitsee Rhônejoen varrella, noin 22 kilometriä Carpentras’n kaupungista länteen.
Historia.
1200-luvulla kylää kutsuttiin nimellä Châteauneuf-Calcernier, jossa nimi calcernier viittasi kunnassa suuria määriä tuotettuun kalkkiin. Vuonna 1893 pormestari nimesi kunnan Châteauneuf-du-Papeksi, viitaten linnaan, joka oli paavien kesäasunto.
Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Fredrik I Barbarossa luovutti Châteauneufin Avignonin piispalle vuonna 1157. Tämä hallinta säilyi 1700-luvun lopun Ranskan vallankumoukseen asti. Châteauneuf-Calcernier sijaitsi Comtat Venaissinin mailla, mutta se määritteli itsensä erillisalueeksi (), eikä ollut riippuvainen samoista viranomaisista.
Jacques Duèze toimi Avignonin piispana vuosina 1310–1312, jolloin hän ajoittain oleskeli Châteauneufin läänitysalueellaan. Hänet valittiin paaviksi vuonna 1316 nimellä Johannes XXII. Hän päätti vahvistaa, laajentaa sekä rakentaa uudelleen useita Rhônejoen laaksossa olevien kaupunkien linnoja. Châteauneufin linna rakennettiin vuosina 1317-1333. Valmistuessaan se oli vaikuttava, ja paavi Johannes XXII halusi rakentaa siitä palatsin. Hän kuitenkin kuoli vuonna 1334. Seuraava paavi Benedictus XII aloitti Avignonin paavillisen palatsin rakentamisen. Tämän jälkeen paavit menettivät vähitellen kiinnostuksensa alueen muihin palatseihin. Vuodesta 1383 eteenpäin Klemens VII asui linnassa pääasiassa Avignonin piispana ja paikan maallisena herrana.
Vastapaavi Benedictus XIII joutui lainaamaan merkittäviä summia rahaa Avignonin paavillisen palatsin piirityksen ja monien kannattajiensa menetyksen jälkeen. Vuonna 1408 Ranskan marsalkka Jean II Le Meingre eli Boucicaut lainasi hänelle 40 000 frangia. Vastineeksi paavi lupasi neljä kaupunkia takaisinmaksun takaamiseksi: Châteauneufin, Pernesin, Bollènen ja Bédarridesin. Boucicaut teki tämän jälkeen Châteauneufin palatsista asuinpaikkansa. Keväällä 1426 paavin miehet piirittivät palatsia useiden päivien ajan, ja palatsi palautui rauhansopimuksella paavin valtaan.
1500-luvun Ranskan uskonsodissa kaupunki joutui toistuvien hugenottien hyökkäyksien kohteeksi. Lopulta vuonna 1563 he onnistuivat valtaamaan linnan, jonka jälkeen he ryöstivät ja polttivat sen. Tämän seurauksena entinen paavin palatsi muuttui louhokseksi, josta saatiin raaka-ainetta kaikkiin kylän rakennuksiin. Nykyiseen muotoonsa jäivät vain linnan torni ja sen viereiset rakennukset. Toisen maailmansodan aikana saksalaiset käyttivät linnan tornia tähystyspaikkana ja asevarastona. Vuoden 1944 lopussa saksalaiset joukot joutuivat hylkäämään asemansa ja vetäytymään Tuolloin he räjäyttivät varastoidut räjähteet, joka samalla tuhosi osan tornista ja antoi sille nykyisen ulkonäkönsä.
Viinin viljely.
Alueella on luultavasti viljelty viiniä jo roomalaisten hallintakaudella. Ensimmäiset kirjalliset maininnat niiden olemassaolosta ovat kuitenkin peräisin vuodelta 1157, jolloin Avignonin piispa Geoffroy omisti viinitarhan Châteauneuf-du-Papen läänitysalueellaan, ja jota hän myös itse hoiti. 1300-luvulta lähtien alueen viininvalmistuksen todellisia edistäjiä olivat paavit, joista ensimmäinen oli paavi Klemens V. Täällä tuotetuille viineille myönnettiin paavin viini "Vin du Pape" -status, ja sitä kuljetettiin Avignoniin paavien palatsiin.
Châteauneuf-du-pape (AOC) on Ranskan ensimmäinen AOC-viini ja nykyään kansainvälisesti tunnettu viini.