tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Syvänniemen työväentalo

Syvänniemen työväentalo oli Karttulan kunnan (vuodesta 2011 eteenpäin osa Kuopiota) Syvänniemen kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa.
Syvänniemen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Jäseninä oli enimmäkseen Syvänniemen tehtaan työläisiä ja torppareita. Syvänniemellä on toiminut tuohon aikaan rautaruukki, jonka toiminta loppui vuonna 1908, ja lankarullatehdas, joka lopetettiin vuonna 1932.
Vuonna 1911 yhdistys rakensi itselleen työväentalon tehtaan lahjoittamalle tontille. Talon rakennustyöt kestivät lähes neljä vuotta. Yhdistys kuitenkin mainosti talonsa vihkiäisiä jo loppuvuonna 1907. On mahdollista, että vihkiäisiä vietettiin jo ennen talon lopullista valmistumista. Yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla vuonna 1930 (toisen lähteen mukaan 1932), ja talo päätyi valtion takavarikkoon.
Vuonna 1935 Kuopion sosialidemokraattinen piiri osti talon ja alkoi vuokrata sitä vuonna 1931 perustetulle Syvänniemen sosialidemokraattiselle työväenyhdistys Alkulle. Sotien jälkeen myös Syvänniemen työväenyhdistys sai jälleen toimia ja liittyi SKDL:oon. Alkoi kamppailu työväentalon omistuksesta työväenliikkeen eri suuntausten kesken. Oikeudenkäynti alkoi vuonna 1946 ja kesti vuosia. Vuonna 1952 oikeudenkäynnin voitti SKDL:n Syväniemen työväenyhdistys. Talo myytiin sittemmin yksityiselle asuintaloksi. Vuonna 1988 se oli yhä pystyssä, mutta huonokuntoinen. Talon nykytilasta ei ole tietoa, ja se on voitu purkaa. 
Rakennus.
Talo oli hirsirakenteinen, ja siinä oli pärekatto. Välipohjat olivat puusta ja jalusta kivestä. Talon pinta-ala oli 247 neliömetriä, josta lämmitettävää pinta-alaa 237 neliömetriä. Tilavuus 950 kuutiometriä. Talossa oli juhlasali, jossa 150 istumapaikkaa, näyttämö, ravintola, keittiö, johtokunnan huone sekä vahtimestarin asunto. Talo lämpeni kuudella uunilla, jotka uusittiin vuonna 1946, samalla kun talo katettiin uudelleen. Vuonna 1949 talo sähköistettiin.
Toimintaa työväentalolla.
Tapaninpäivänä 1908 yhdistys järjesti talollaan ”joulukuusi-iltaman”. Iltaman ohjelmassa oli mm. puhe, soittoa ja tanssia, ja sen aikana poltettiin joulukuusi. Vuonna 1922 talolla järjestettiin iltama punaorpojen ja sisällissodan vankien hyväksi. Kesäkuussa 1923 Syvänniemen työväenyhdistys järjesti kevätjuhlan, jonka ohjelmassa oli muun muassa torvisoittoa, juhlapuhe, urheilukilpailuja ja näytelmä. Saman vuoden heinäkuussa työväenyhdistyksen näytelmäseura järjesti vielä oman kesäjuhlansa. Vuonna 1935 järjestettiin juhla sen kunniaksi, että talo oli saatu avattua viiden vuoden sulun jälkeen.
Boorisulfidi

 
Boorisulfidi (B2S3) on boorin ja rikin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä ja erikoislasien valmistukseen.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö.
Huoneenlämpötilassa boorisulfidi on valkoista amorfista kiinteää ainetta, mutta usein epäpuhtautena oleva rikki värjää sen kellertäväksi. Sen alkeiskoppi on monokliininen. Boorisulfidin rakenne muodostuu rengasmaisista B2S2- ja B3S3-yksiköistä, jotka muodostavat kerroksittain olevia polymeerilevyjä. Yhdiste reagoi kiivaasti hapen kanssa ja veden kanssa se hydrolysoituu boorihapoksi ja vetysulfidiksi. Aine reagoi myös alkoholien kanssa boraattiestereiksi ja amiinien kanssa triaminoboraaneiksi. Kuumennettaessa boorisulfidi alkaa sublimoitua noin 300 °C:n lämpötilassa. 
Valmistus ja käyttö.
Boorisulfidia muodostuu kuumentamalla boorin ja rikin seosta 900 °C:n lämpötilaan, metalliboridien ja vetysulfidin reaktiolla tai metallisulfidien, kuten rautasulfidin, ja boorin reaktiolla. Ongelmana näissä reaktioissa ovat epäpuhtaudet ja puhdasta yhdistettä valmistetaan kuumentamalla booritrihalidien ja vetysulfidin reaktiossa muodostuvaa bortiinia (HSBS)3.
Boorisulfidi reagoi karbonyyliyhdisteiden kanssa tiokarbonyyliyhdisteiksi ja tämä on kätevä tapa valmistaa tioketoneja ja tioestereitä. Yhdistettä käytetään myös sähköäjohtavien erikoislasien valmistukseen.
Axel Lundström

Axel Nicolaus Lundström (1847–1905) oli ruotsalainen opettaja ja kasvitieteilijä.
Lundström oli oppikoulukaverusten sekä pankinjohtajan Axel Lundströmin sekä Catharina Birgitta Langen poika. Lundström suoritti oppikoulun synnyinkunnassaan Piitimessä ja lukion Uumajassa, minkä jälkeen hän jatkoi yliopistoon Uppsalaan. Yliopistossa hän aikoi aluksi opiskella lääkäriksi, mutta kasvitieteestä tulikin sittemmin hänen pääaineensa. Opintojen ohella Lundström osallistui aktiivisesti myös muuhun opiskelijaelämään. Väitöskirjansa Lundström teki pajuista käsitellen tiettyjen pajulajien morfologiaa, biologiaa ja fysiologiaa. Väitöstilaisuuden myötä Lundströmistä tuli kasvitieteen dosentti vuonna 1875.
Vuonna 1873 Lundström matkusti Adolf Erik Nordenskiöldin kanssa Jenisei-joen suulle, mutta Nordenskiöld lähetti osan retkikunnasta takaisin ja niinpä Lundström palasi näiden joukossa Venäjän ja Suomen läpi takaisin Ruotsiin. Kotiinpaluunsa jälkeen Lundström pysyi pääasiassa Uppsalassa. Lundström oli kiinnostunut opiskelijoiden elämästä ja hän toimi 13 vuotta opiskelijoiden luonnontieteellisen seuran (Naturvetenskapligt studentsällskap) puheenjohtajana.
18.06.1880 Lundström meni naimisiin Emy Anna Wilhelmina von Rehausenin kanssa Hudiksvallissa.
1880-luvulla Lundström kirjoitti erilaisia tutkimuksia, joista useita ei kuitenkaan koskaan julkaistu. Kaksi merkittävintä julkaistua tutkimusta ovat "Pflanzenbiologische Studien" (1884 ja 1887), jotka käsittelevät kasvien suhdetta kosteuteen ja sateeseen sekä sopeumia eläimiin.
1890-luvun alusta alkaen Lundström omistautui pääasiassa ruotsalaisten havumetsien biologialle. Hän tutki perusteellisesti Ruotsin keski- ja pohjoisosien metsiä, niiden olosuhteita, tyyppejä sekä metsätaloutta. Vuoden 1897 Tukholman-näyttelyyn Lundström suunnitteli ja järjesti metsäaiheisen näyttelyn, jossa norrlantilainen puutuoteyritys esitteli metsäalaa. Lundström kirjoitti metsien biologiasta myös useita artikkeleita erilaisiin lehtiin. 17.12.1897 alkaen Lundström toimi Uppsalan yliopiston kasvitieteen professorina.
Laidinmäen työväentalo

Laidinmäen työväentalo oli Iisalmen kaupungin (vuoteen 1970 Iisalmen maalaiskunnan) Laidinmäen kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa.
Laidinmäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Vuonna 1910 yhdistyksellä oli 12 jäsentä. Yhdistyksen ensimmäinen talo valmistui vuonna 1911 ja ehti toimia vain muutaman vuoden, ennen kuin yhdistys rakensi uuden vuonna 1916. Sisällissodan ajaksi talo joutui takavarikkoon, ja se saatiin takaisin vuonna 1919. Vuonna 1923 talo takavarikoitiin jälleen, ja vuonna 1932 yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla.
Yhden lähteen mukaan talo siirtyi omistajayhdistyksen lahjoituksen kautta Niiralanniemen sosialidemokraattiselle työväenyhdistykselle 1930-luvulla. Laidinmäen työväenyhdistys kuitenkin mainosti järjestävänsä tanssiaiset talollaan muun muassa vuonna 1939, joten ilmeisesti talo oli tuolloin Laidinmäen yhdistyksen hallussa. Vuonna 1943 yhdistys osti yhden lähteen mukaan talonsa takaisin 20 000 markalla. Kun SKDL jatkosodan jälkeen perustettiin, yhdistys liittyi siihen. Yhdistys ryhtyi rakentamaan jälleen uutta taloa, joka valmistui vuonna 1956. Talon suunnitteli Tauno Jääskeläinen.
Rakennus.
Viimeisimpänä valmistuneen, lautarakenteisen talon pinta-ala oli 241 neliömetriä. Siihen kuului juhlasali, näyttämö, ravintola sekä yhden huoneen ja keittiön asunto vahtimestaria varten. Vuonna 1988 talo oli edelleen pystyssä ja ilmeisesti Laidinmäen työväenyhdistyksen omistuksessa. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.
Toimintaa työväentalolla.
Joulukuussa 1921 yhdistys vietti 15-vuotisjuhliaan omalla talollaan. Ohjelmaan kuului muun muassa näytelmiä ja puheita. Talolla pidettiin myös muun muassa tanssiaisia.
Olavi elää

Olavi elää! on Olavi Uusivirran livealbumi, joka julkaistiin 17. marraskuuta 2017 levymerkillä Johanna Kustannus. Albumi on koostettu useista pääkaupunkiseudun keikoista. Digiversioissa on 21 kappaleesta, CD ja vinyylipainoksissa on 17 kappaletta. Soundi antoi arvostelussa albumille kolme tähteä viidestä.
The Sandman (televisiosarja)

The Sandman on yhdysvaltalainen fantasiadraama-televisiosarja, joka perustuu Neil Gaimanin kirjoittamaan ja DC Comicsin julkaisemaan vuosien 1989–1996 sarjakuvaan. Televisiosarjan ovat kehittäneet Gaiman, David S. Goyer ja Allan Heinberg Netflix-suoratoistopalvelulle, ja sen ovat tuottaneet DC Entertainment ja Warner Bros. Television. Sarjakuvan tavoin "The Sandman" kertoo tarinan Dreamista/Morpheuksesta eli Sandmanista. Sarjan pääosissa nähdään Tom Sturridge, sivurooleissa Boyd Holbrook, Vivienne Acheampong ja Patton Oswalt.
Pyrkimykset sovittaa Sandman sarjaksi alkoivat vuonna 1991, mutta työ ei tuottanut tulosta. Vuonna 2013 Goyer tarjosi sarjasta elokuvasovitusta Warner Bros.:lle. Goyerin ja Gaimanin oli määrä tuottaa elokuva yhdessä Joseph Gordon-Levittin kanssa, jonka oli tarkoitus näytellä ja mahdollisesti ohjata. Gordon-Levitt kuitenkin irtautui hankkeesta luovien erimielisyyksien vuoksi vuonna 2016. Elokuvan pitkittyneen kehityksen vuoksi Warner Bros. siirsi huomionsa televisioon. Netflix allekirjoitti sopimuksen sarjan tuottamisesta kesäkuussa 2019, ja kuvaukset kestivät lokakuusta 2020 elokuuhun 2021.
"The Sandman" sai ensi-iltansa 5. elokuuta 2022, ja lisäjakson ensi-ilta oli 19. elokuuta. Se sai kriitikoilta yleisesti myönteisiä arvosteluja, joissa kehuttiin näyttelijöitä, tuotantosuunnittelua, pukuja, uskollisuutta lähdemateriaalille, visuaalisia tehosteita ja esityksiä. Erityisesti Sturridgen ja David Thewlisin esitykset saivat kiitosta.