Terina

Terina (, myös "Tereina", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Suur-Kreikassa eli Magna Graeciassa nykyisen Italian alueella. Se sijoitetaan usein nykyisen Lamezia Termen kunnan Santa Eufemia Veteren kylän tienoille.
Maantiede.
Terinan kaupunki sijaitsi Bruttiumin niemimaan länsirannikolla lähellä Terinanlahtea eli Hipponioninlahtea (kreik. , lat. "Terinaeus"/"Hipponiates sinus", nyk. Santa Eufemian lahti, "Golfo di S. Eufemio"), jolle se antoi nimensä. Kaupungin tarkka sijaintipaikkaa ei käy ilmi antiikin lähteistä, eikä sitä tunneta täydellä varmuudella. Nykyisin se sijoitetaan yleensä Santa Eufemia Veteren kylän ja Santa Eufemian luostarin väliselle alueella, missä on sen nimeä kantava arkeologinen alue. Aiemmin kaupunki sijoitettiin yleensä enemmän luoteeseen nykyiselle Piano della Tirenan kukkulalle, joka sijaitsee länteen nykyisestä Nocera Terinesen kaupungista. Nykyisin tuolle paikalle sijoitetaan kuitenkin antiikin Temesan kaupunki.
Lykofron vaikuttaa sijoittavan Terinan joen rannalle, jota hän kutsuu nimellä Okinaros (, lat. "Ocinarus"). Tätä nimeä ei löydy muista lähteistä. Se on aiemmin yleisesti yhdistetty nykyiseen Savuto-jokeen (antiikin Sabatus), mutta tämä perustuu vanhaan oletukseen siitä, että Terina olisi sijainnut Piano della Tirenassa. Yhtä hyvin joen nimi voidaan liittää mihin tahansa Santa Eufemian lahteen laskevista joista.
Historia.
Terina oli kaikkien antiikin aikaisten lähteiden mukaan kreikkalainen kaupunki ja Krotonin siirtokunta. Perustamisaika ei käy ilmi antiikin lähteistä, mutta se ajoitetaan 400-luvun eaa. alkuun. Kaupunkia pidettiin seireeni Ligeian hautapaikkana, mikä viittaa siihen, että paikalla oli ollut asutusta jo ennen kreikkalaisten saapumista. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä "Terinaios" () ja "Tereinaios" (), myöhemmin latinaksi "Terinaeus".
Terinan nimi esiintyy harvoin Suur-Kreikan kukoistuskauden historiallisissa lähteissä, mutta eräässä ohimenevässä maininnassa kerrotaan sen olleen vuonna 444/443 eaa. sodassa thurioilaisten kanssa Kleandridaan johdolla. Tämä osoittaa, että kaupunki oli merkittävä. Myös sen lyömien rahojen määrä, kauneus ja monimuotoisuus vahvistavat käsitystä vauraasta ja tärkeästä paikasta. Kaupunki löi omaa akhaialaisen standardin mukaista hopearahaa noin vuodesta 460 eaa. lähtien ja pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien.
Ensimmäinen merkittävä maininta Terinasta on sen joutuminen bruttien valtaan pian tämän kansan nousun jälkeen vuonna 356 eaa., sillä Diodoros Sisilialaisen mukaan se oli ensimmäinen kreikkalaiskaupunki, jonka brutit valloittivat. Aleksanteri Epeiroslainen valtasi kaupungin takaisin noin vuonna 334–332 eaa., mutta se joutui todennäköisesti pian uudelleen bruttien alaisuuteen hänen kuolemansa jälkeen.
Toisen puunilaissodan aikana Terina siirtyi Hannibalin puolelle, mutta kun Hannibal joutui lopulta vetäytymään Bruttiumista, hän tuhosi kaupungin, jottei se joutuisi vihollisen haltuun. Kaupunki ei koskaan toipunut tästä iskusta, ja vaikka Strabon ja Plinius vanhempi vielä mainitsevat sen, siitä ei enää tullut merkittävää keskusta. Trajanuksen ajalle ajoitettu piirtokirjoitus, jossa kaupungin nimi mainitaan, on todennäköisesti väärennös.
Rakennukset ja löydökset.
Antiikin lähteiden perusteella Terina on ollut linnoitettu muurein ainakin 300-luvulla eaa. Rahojen perusteella kaupungissa oli kultit ja näin mahdollisesti myös pyhäköt ainakin Terina- ja Pandina-nymfeille sekä Nikelle (tai Ligeia-nymfille).