SBB-CFF-FFS

Sveitsin liittovaltion rautatiet (, SBB; , CFF; , FFS; , VFF tai VFS) on Sveitsin liittovaltion rautatieyhtiö. Yhtiön osakkeet omistaa Sveitsin valtio. Sveitsin liittovaltion rautatiet on sekä liikenteenharjoittaja että ratainfrastruktuurin omistaja.
Yhtiö.
Sveitsin liittovaltion rautatiet on konserni, joka omistaa rataverkon ja siihen kiinteästi liittyvät osat kuten asemat. Henkilöliikenne tapahtuu pääosin emoyhtiön nimissä, mutta osa toiminnasta tapahtuu tytäryhtiöissä (RegionAlps, Thurbo AG, zb Zentralbahn AG, Sensetalbahn AG, Tilo SA). Saksan-paikallisliikenteen toteuttaa SBB Deutschland. Tavaraliikenneyhtiö on SBB Cargo AG. Lisäksi Sveitsin liittovaltion rautatiet omistaa muun muassa vesivoimalaitosyhtiöitä, Gotthardin pohjatunnelia rakentavan AlpTransit Gotthard AG:n, matkatoimiston, vakuutusyhtiön ja kiinteistöyhtiöitä.
Vuonna 2015 Sveitsin liittovaltion rautatiekonsernin liikevaihto oli 8,8 miljardia frangia, ja sen palveluksessa oli 30 000 työntekijää. Konsernin yhtiöiden omistaman rataverkon pituus oli 3 172 kilometriä.
Historiaa.
Sveitsin rautatieverkko rakennettiin pääosin jo 1800-luvun jälkipuoliskolla: vuonna 1900 rataverkon pituus oli 3 789 kilometriä eli noin 75 % nykyisestä 5 035 kilometristä. Rakentajayhtiöt olivat yksityisiä tai kantonien omistamia. Vuosisadan lopulla useat rautatieyhtiöt joutuivat taloudellisiin vaikeuksiin suurten investointien, keskinäisen kilpailun ja taloudellisen taantuman takia. Tilanteen ratkaisemiseksi Sveitsissä järjestettiin vuosina 1895 ja 1898 kansanäänestys valtiollisen rautatieyhtiön perustamisesta ja yksityisten rautatieyhtiöiden valtiollistamisesta. Myönteisten päätösten jälkeen perustettiin rautatieyhtiö Sveitsin liittovaltion rautatiet. 
Sveitsin liittovaltion rautateiden toiminnan katsotaan alkaneen 1. tammikuuta 1902, kun usean rautatieyhtiön toiminta siirrettiin Sveitsin liittovaltion hoidettavaksi:
Sveitsin liittovaltion rautateiden toiminta laajeni edelleen, kun lisää yhtiöitä liitettiin siihen:
Sveitsin liittovaltion rautateillä oli vuonna 1903 50 miljoonaa matkustajaa. Kuljetetun tavaran määrä oli tällöin yhdeksän miljoonaa tonnia. Sveitsin liittovaltion rautateiden rataverkon laajuus oli jo vuonna 1909 lähes nykyinen eli 2 648 kilometriä. Vuonna 2015 matkustajaliikenteen vastaavat luvut olivat yhdeksänkertaiset ja tavaraliikenteen noin kuusinkertaiset: 
Liikenne.
Sveitsin liittovaltion rautatiet harjoittaa matkustaja- ja tavaraliikennettä sekä vähäisessä määrin bussiliikennettä. Yhtiön junilla tehtiin vuonna 2015 yhteensä 442 miljoonaa matkaa, ja matkustajasuorite oli 18,6 miljardia matkustajakilometriä (vuonna 2014 koko Sveitsissä 20,0 miljardia matkustajakilometriä). Cargo AG:n kuljettaman tavaran määrä oli 51,1 miljoonaa tonnia, ja tavarasuorite oli 15,1 miljardia tonnikilometriä.
Aikataulut.
Sveitsin matkustajaliikenteen aikatauluissa lähtökohtana on vakiovuorovälit (): junat kulkevat joka tunti samaan aikaan, esimerkiksi 15 tai 60 minuutin välein.
Sveitsin liittovaltion rautateiden rataverkon junien täsmällisyys on korkea: vuonna 2015 vain joka kahdeksas (12,2 %) matkustaja saapui määräasemalleen yli kolme minuuttia myöhässä. Myöhästymisistä huolimatta jatkoyhteydet säilyivät 97 prosentille matkustajista. Sveitsin liittovaltion rautateiden rataverkon tavarajunista 25 % myöhästyi yli kolme minuuttia. 
Kaukoliikenne.
Sveitsin liittovaltion rautateiden kaukoliikenteen matkustajasuorite on vuonna 2015 13,5 miljoonaa matkustajakilometriä, noin 73 prosenttia kaikesta henkilöliikenteestä. Kaukoliikenteen reittejä ajetaan päivittäin keskimäärin lähes 190 000 kilometriä. Junissa oli keskimäärin 626 istumapaikkaa, joista käytössä oli 31,6 prosenttia. Merkittävimmät kaukoliikenteen reittivälit ovat:
Paikallisliikenne.
Kaukoliikenteen lisäksi yhtiö liikennöi paikallisjunia (R, RE) lähes kaikilla rataosuuksillaan. Sveitsin liittovaltion rautateiden S-junia (lähijunia) kulkee Zürichin, Baselin, Lausannen, Zugin, Aargaun ja Luzernin alueilla.
Paikallisliikenteen matkustajasuorite oli vuonna 2015 5,0 miljoonaa matkustajakilometriä. Paikallisliikenteen reittejä ajettiin päivittäin keskimäärin noin 211 000 kilometriä. Junissa oli keskimäärin 297 istumapaikkaa, joista käytössä oli 22,7 prosenttia.
Kansainvälinen liikenne.
Sveitsin liittovaltion rautatieteiden kalustolla ajetaan kansainvälisen liikenteen junia Saksaan, Italiaan ja Itävaltaan. Lisäksi Sveitsin liittovaltion rautateiden osakkaana Lyria SAS:ssa, joka harjoittaa TGV-liikennettä Sveitsin ja Ranskan välillä.
Tavaraliikenne.
Cargo on tavaraliikenteen liikennöitsijä.
Kalusto.
Sveitsin liittovaltion rautateillä on noin 2 000 veturia tai moottorivaunua, noin 2 400 matkustajavaunua sekä noin 6 500 tavaravaunua.
Henkilöjunat.
Henkilöliikenteen kalustoon kuului vuoden 2015 lopussa 335 veturia, 134 moottorijunan vetovaunua sekä 83 järjestelyveturia, yhteensä 552 erilaista vetolaitetta. Matkustajavaunuja oli kaikkiaan 2 359, joista 1 879 oli ykkös- tai kakkosluokan perusvaunuja, 21 matkatavaravaunuja, 415 ohjausvaunuja ja 44 ravintolavaunuja.
Kaukoliikenteen tyypillisiä junia ovat
Tavarajunat.
Cargon kalustossa oli vuoden 2015 lopussa yhteensä 941 vetolaitetta, joista 678 oli varsinaisia vetureita. Tavaravaunuja oli kaikkiaan 6 478.
Energia.
Sveitsin liittovaltion rautateiden rataverkko on kokonaan sähköistetty, joten valtaosa liikenteestä hoidetaan sähkökäyttöisellä vetokalustolla. Dieselvetureita ja -koneita käytetään ratapihoilla, kunnossapitotöissä sekä sähkökatkosten varalta varavetureina. Sveitsin liittovaltion rautateiden sähkönhankinta vuonna 2015 oli 3,5 terawattituntia. Tästä Sveitsin liittovaltion rautateiden rataverkon kulutus oli noin 2,1 terawattituntia.
Sveitsin liittovaltion rautatiet omistaa kokonaan yhden vesivoimalaitosyhtiön ja osuuden viidestä yhtiöstä. Osan sähköstä Sveitsin liittovaltion rautatiet ostaa ja siirtää kahdeksan taajuusmuuntoaseman kautta junaverkkoon (15 kV, 16,7 Hz). Sveitsin liittovaltion rautateiden 132 kV sähkönsiirtoverkon pituus on 1 862 kilometriä.