Algerian talous

Algerian talous on yksi suurimmista Afrikan kansantalouksista.
Algerian rahayksikkö on Algerian dinaari.
Talouden tunnuslukuja.
Algerian ostovoimakorjattu bruttokansantuote, joka vuonna 2023 oli noin 700 miljardia Yhdysvaltojen dollaria, on Afrikan neljänneksi suurin ja maailmassa 40. sijalla. Asukasta kohden BKT oli 16200 dollaria, mikä jää maailmassa 124. sijalle ja on Afrikassa seitsemänneksi suurin.
Luonnonvarat.
Öljyä on löydetty Algerian Saharasta jo 1950-luvulla. Öljyvarojen ehtyessä maakaasun merkitys kasvaa. Maasta louhitaan myös korkealaatuista rautamalmia. 
Maanviljely, kalastus, metsä.
Maatalous tuottaa 13 % Algerian bruttokansantuotteesta (2023).
Maatalous on mahdollista vain rannikkotasangolla ja vuoriston laaksoissa, ja yli neljä viidesosaa maasta on viljelykelvotonta. Maatalousmaasta iso osa soveltuu vain laidunmaaksi. Maan tärkeimmät viljelykasvit ovat vehnä, ohra, sitrukset, viinirypäle, oliivi, tupakka ja taateli, ja se tuottaa huomattavasti korkkia.
Pitkästä rannikosta huolimatta kalastusala on alikehittynyttä. Jäähdytys- ja käsittelylaitokset, joita tarvittaisiin saaliin kuljettamiseen sisämaahan, ovat rajalliset. Hallitus on kuitenkin ryhtynyt toimiin alan kehittämiseksi rakentamalla lisää kalastussatamia.
Teollisuus.
Teollisuus tuottaa 38 % Algerian bruttokansantuotteesta (2023).
Valmistusteollisuus ja kaivostoiminta vastaavat 20,3 prosentista bruttokansantuotteesta ja 30 prosentista työvoimasta. Suurimmat alat ovat öljy- ja maakaasutuotanto. Öljyvarojen uskotaan kuitenkin ehtyvän 2000-luvun ensimmäisen puoliskon aikana. Algeriassa kaivetaan lisäksi rautaa, lyijyä, fosfaattia, uraania, sinkkiä, suolaa ja kivihiiltä. Valmistusteollisuuden tärkeimmät alat ovat ruoanjalostus-, tekstiili-, kemian- ja metalliteollisuus sekä rakennusmateriaalien valmistaminen.
Palvelualat.
Palvelualat tuottavat 46 % Algerian bruttokansantuotteesta (2023).
Energia.
Öljy ja maakaasu kuuluvat merkittävimpiin Algerian luonnonvaroihin ja vientituotteisiin. Ne tuottavat noin kolmanneksen maan bruttokansantuotteesta. 
Työllisyys ja verotus.
Vuonna 2024 työttömyys oli 11,4 prosenttia.
Tuloverotus on progressiivista, nollasta 35 prosenttiin.
Kansainvälinen kauppa ja järjestöt.
Tärkeimmät kauppakumppanit vuonna 2023 viennin suhteen olivat Italia 29 %, Ranska 14 %, Espanja 13 %, Yhdysvallat 6 %, Alankomaat 4 %, ja tuonnin oosalta Kiina 24 %, Ranska 12 %, Italia 8 %, Turkki 7 %, Brasilia 6 %.
Algerian kauppatase oli pitkään positiivinen, mutta hiilivetyjen viennin väheneminen on aiheuttanut taseen alijäämäisyyden. Vuonna 2016 ulkomaankaupan tase oli alijäämäinen 20 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Öljyvienti on sen jälkeen taas kasvanut ja tuontien suuruus pienentynyt. Algeriaan tuodaan tuotantohyödykkeitä ja puolivalmisteita, kuten teollisuuskalustoa, kulutustavara ja ruokatuotteita.
Algeria liittyi 2009 arabimaiden vapaakauppa-alueeseen ja ratifoi 2019 Afrikan mantereen vapaakauppasopimuksen.
Taloushistoriaa.
Algerian kansantalous nojaa vahvasti raakaöljyyn ja maakaasuun. Algeria oli vuoteen 1962 asti riippuvainen maataloudesta ja Ranskan tuesta, mutta sen jälkeen hiilivetyjen tuotanto on hallinnut taloutta. Niiden osuus bruttokansantuotteesta vuosien 2015–2020 välillä on ollut 19 prosenttia, viennistä 94 prosenttia ja valtion tuloista 40 prosenttia. Algerian talous kärsi 2010-luvulla hiilivetyjen tuotannon ja hintojen laskusta, talouden yksipuolisuudesta ja poliittisesta epävakaudesta. Bruttokansantuote kasvoi vuosina 2017–2019 vain 1,1 prosenttia, minkä seurauksena bruttokansantuote asukasta kohden palasi vuoden 2014 tasolle. Koronaviruspandemian seurauksena bruttokansantuote supistui 5,5 prosenttia vuonna 2020, mutta seuraavana vuonna jälleen öljyn hinnan kohominen auttoi taloutta palautumaan.