Hauhonselkä

Hauhonselkä on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnan Hauholla sijaitseva järvi. Järvi luetaan kuuluvaksi Suur-Längelmäveteen, koska sen vedenpinta on samalla korkeudella muiden järvien kanssa.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2 212 hehtaaria eli 22 neliökilometriä. Se on 9,5 kilometriä pitkä ja 4,1 kilometriä leveä. Koko järvi muodostaa avoimen järvenselän, jota vaivoin rikkovat muutaman niemenkärjet. Näitä ovat esimerkiksi luoteisrannassa kaakkoon työntyvä Aroniemi ja itärannasta länteen työntyvät Työsaaren, Kuusalon ja Kärkihaan niemet. Itärannalla niemien viereen jääviä lahtia ovat esimerkiksi Kirkonkylänlahti ja Hirsilahti, järven kaakkoispäässä sijaitsevat Kannistonlahti ja Uitonlahti, Aroniemen länsipuolelle jäävät Venehtienlahti, Uittoonlahti ja Kallioistenlahti, ja järven koillispäässä sijaitseva Vitsiälänlahti, joka sijaitsee Kotkonkärjen takana suojassa. Järven luusua sijaitsee Haapasaari-nimisen niemen takana ja sitä kutsutaan Lakkianseläksi. Sieltä lähtee vain 1,4 kilometriä pitkä ja alle 100 metriä leveä Alvettulanjoki, joka muistuttaa salmea. Tähän järvenosaan laskee Vuolle, joka on Ison Roineveden lasku-uomana toimiva kapea salmi. Järven itäranta Kotkonkärjestä kaakkoon päin muodostuu harjujaksosta, joka jatkuu Akkijärvelle asti ja jonka harjuja ovat esimerkiksi Kotkonharju .
Järvellä on kartan mukaan 32 saarta, joista useimmat sijaitsevat järven matalammassa kaakkoispuoliskossa . Luoteispuoliskon merkittävimmät saaret ovat Varissaari ja Sikosaari. Järven keskiosassa sijaitsevat Paljassaari ja Lammassaaret. Muut suuret saaret, jotka ovat kaakkoispuoliskossa, ovat Koivusaari, Ratassaari, Matinsaari, Mäntysaari, Haapasaari, Iso-Kukkura, Työsaari ja Kilinsaari. Suurilla saarilla on tavallisesti useita vapaa-ajan asuntoja.
Järven tilavuus on 79 miljoonaa kuutiometriä eli 0,079 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys on 10 metriä. Järven kaakkoispää on matala verrattuna luoteispäähän, jossa sijaitsevat järven syvänteet . Järven rantaviivan pituus on 63 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen peltomaata. Metsärannat ovat vain harvoin syvää metsää, koska niiden takana voi aueta peltoalueita. Asutus on haja-asutusta, jonka väleihin on rakennettu runsaasti vapaa-ajan asuntoja. Rantaan asti ulottuu vain kaksi taajamaa. Hauhon kirkonkylä sijaitsee järven itärannalla ja Alvettulan taajama sen pohjoispäässä. Rannan tuntumassa sijaitsevia kulmakuntia ovat Vitsiälä, Okerla, Kannisto, Hauhontaka, Metsäkylä ja Hyömäki. Hauhon takaa sen ohittaa valtatie 12, joka seuraa järven koillisrantaa. Siitä haarautuu yhdystie 3062, joka kulkee Alvettulan läpi Hyömäkeen. Siellä siitä haarautuu kaakkoon vievä ja Metsäkylän, Hauhontaan ja Kanniston kautta Okerlaan johtava kylätie. Okerlassa se yhtyy Hauholta tulevaan seututiehen 305.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueeseen (35.77), jonka Hauhonselän alueeseen (35.772) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy.
Hauhonselkään tuovat merkittävästi vettä Vuolujoki ja Haarajoki, jotka ovat Vuolujoen valuma-alueen (35.775, valuma-alue 150 km²) jokia. Hauhonselän alueella on vain seitsemän muuta yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, mutta niistäkin laskee suoraan Hauhonselkään vain kolme. Vitsiälänlahteen laskee Rampsinoja, joka on Euttulammin (8 ha) ja Hakalammin (2 ha) yhteinen laskuoja. Ojan valuma-alueeseen kuuluu myös ojaton Saunalammi. Kirkonkylänlahteen laskee Vuorenselkä (92 ha), jonka läpi laskevat myös Kirrinen (34 ha), Hyvikkälänjärven (16 ha), Uppolammin (3 ha) ja Liinalammin (2 ha) vedet. Vuorenselän valuma-alue on noin 30 km².
Historiaa.
Kotkonlinna on mahdollinen muinaislinna, joka sijaitsee Kotkonharjulla.
Kalmbergin kartastossa vuodelta 1855–1856 järvi näyttäytyy rantaviivaltaan kovin erilaiselta kuin se on nykyään. Esimerkiksi Työsaari oli tuolloin aito saari ja sen alava niemenkanta sekä Vuoriselän nykyinen luusua olivat veden alla. Vuoriselkä on siten varsin nuori järvi, sillä vielä 1800-luvulla se muodosti Hauhonselän suurimman lahden. Kokkalan kartano eli nykyinen Ylitalon maatila sijaitsi saarella, jonka salmi on maatunut.
Vedenlaatu.
Järven tila on vuosikymmenten saatossa heikentynyt, mutta nykyisellään se on ollut 1990-luvun lopulta saakka. Hauhonselkä on keskikokoinen humusjärvi, jonka ravinnetilanne on maatalouden ja haja-asutuksen takia heikentynyt. Järvessä esiintyy sinileväkukintoja ja sen kalasto on muuttunut reheville järville ominaisesti särkikalavoittoiseksi. Myös vedenlaatu on heikentynyt siten, että humuspitoisuus on lisääntynyt ja näkösyvyys heikentynyt. Ison Roineveden vesi ei vaikuta Hauhonselkään, sille se virtaa Ilmoilanselkään ohivirtauksena sekoittumatta ollenkaan järven veteen.