tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Latvajärvi (Jämsä)

Latvajärvi on Jämsässä Jämsänkosken keskustan koillispuolella sijaitseva 19 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 11 kilometriä pohjoiskoilliseen ja Tampereelta 93 kilometriä koilliseen.
Maantiede.
Latvajärven kaakkois–luoteissuuntainen ulottuvuus on 850 metriä. Järvi on saareton ja sitä ympäröi mäkinen maasto. Etelässä on Omenavuori eli Latvavuori, joka kohoaa ylängöksi yli 200 metriä merenpinnan yläpuolelle. Myös pohjoisessa on mäkimaastoa yli 160 metriä mpy. Kaakossa ja luoteessa on alavampaa. Puolitoista kilometriä kaakkoon sijaitsee Mustajärvi. Kolme kilometriä luoteeseen sijaitsee Sovijärvi, jonne Latvajärvestä virtaa laskuoja. Omenavuoren eteläpuolella sijaitsee Saarijärvi. Vajaa kilometri koilliseen sijaitsee Paskajärvi. Latvajärven rannoilla on harvakseltaan asutusta ja peltotilkkuja, järven eteläpuolitse kulkee Orivesi–Jyväskylä-rata.
Latvajärvi sijaitsee Jämsänkosken ja Jämsän historiallisella pitäjärajalla ja entisellä kuntarajalla. Raja kulkee järven halki kaakosta luoteeseen, läntinen puolisko on varsinaisen Jämsänkosken alueella.
Latvajärvi kuuluu Sovijärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Sovijärven alueen muut järvet ovat Sovijärvi, Paskajärvi, Mustajärvi, Ala-Läyliä ja Ylä-Läyliä.
Hispania (diokeesi)

Hispania () oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti Pyreneiden niemimaan, toisin sanoen nykyisen Espanjan ja Portugalin alueet, sekä osan Mauretaniasta Pohjois-Afrikassa.
Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului Gallian prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 diokeesi oli muun Gallian prefektuurin tavoin osa Länsi-Roomaa. Diokeesin provinssit olivat samat koko sen historian ajan.
Provinssit.
Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin:
Selitykset:
Paula Etelävuori

Paula Etelävuori (1953 Helsinki – 30. lokakuuta 2006 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan altto.
Etelävuori opiskeli musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa ja laulua Jolanda di Maria Petrisin johdolla Sibelius-Akatemiassa. Etelävuori kiinnitettiin Kansallisoopperan kuoroon vuonna 1979. Hän sai lauludiplominsa vuonna 1980 ja piti ensikonserttinsa 1982. Solistina Etelävuori esiintyi muun muassa Ulrikan roolissa Giuseppe Verdin "Naamiohuveissa" ja Unton vaimona Aulis Sallisen "Kullervossa". "Kullervosta" tehtiin myös levytys.
Etelävuoren viimeinen rooli oli Louhen osa Jaakko Kuusiston lastenoopperassa "Koirien Kalevala". Hän oli tehnyt roolisuorituksia myös Ilkka Kuusiston teoksissa, kuten Ruusan roolissa "Gabriel, tule takaisin" -oopperassa. Etelävuorella oli aviomies Arto Ahokas.
Italia (diokeesi)

Italia () oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti sille nimen antaneen Italian sekä Sisilian, Sardinian, Korsikan ja Raetian.
Maantiede.
Italian diokeesi käsitti koko Italian niemimaan sekä sen pohjoispuolisen Raetian. Siihen kuuluivat myös niemimaan länsipuolen suuret saaret Sisilia, Sardinia ja Korsika. Näin siihen kuului alueita pääosin nykyisessä Italiassa, Itävallassa, Ranskassa ja Sveitsissä. Italian diokeesin länsipuolella sijaitsivat diokeesit Viennensis ja Gallia ja itäpuolella Pannonia.
Historia.
Italian diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Diokeesin ja sen alaisten provinssien perustamisen myötä Italia tuli ensimmäistä kertaa provinssihallinnon alle, siinä missä aiemmin Italia oli jakaantunut provinssihallinnon ulkopuolisiin Augustuksen Italian alueisiin. Diokeesi ja kahdeksan sen provinsseista esiintyy "Veronan luettelossa", mutta luettelosta puuttuu osa provinsseista juuri Italian kohdalta oletettavasti virheen vuoksi.
Diokeesi lakkautettiin Konstantinus Suuren aikana noin vuonna 312 ja jaettiin kahdeksi diokeesiksi, jotka olivat Italian diokeesin pohjoisosan käsittänyt Italia annonaria ja eteläosan käsittänyt Italia suburbicaria.
Provinssit.
Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin:
Selitykset:
Riihijärvi (Jämsä, Riihijärvi)

Riihijärvi on Jämsässä Kankarisveden länsipuolella sijaitseva kymmenen hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kolmetoista kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 88 kilometriä koilliseen.
Maantiede.
Riihijärven pituus on 600 metriä, järvi on saareton. Sen eteläpuolella levittäytyy Riihijärven maatalousmaisema. Riihijärveltä on Kankarisveden länsirannalle 800 metriä. Järvien välissä on peltotilkkuja, mäkimaata 140–150 metriä mpy ja Valkamansuo. Kolmisensataa metriä Riihijärveltä länteen sijaitsee nimetön lampi (114,0 m mpy). Kauempana lännessä on Hopsun kulttuurimaisemaan kuuluva Majajärvi ja lounaassa on Vuorisjärvi. Riihijärven eteläpuolella maasto on alavampaa kuin muissa ilmansuunnissa. Järven etelärannalta lähtee laskuoja Riihijärven maatalousmaiseman halki etelään kohti Muilammia (98,7 m mpy) ja siitä edelleen etelään Kankarisveden Muilahteen (97,8 m mpy).
Riihijärvi kuuluu Kankarisveden-Pirttijärven alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue.
Jämsässä on toinenkin Riihijärvi. Se sijaitsee Koskenpäällä viisitoista kilometriä Riihijärven Riihijärveltä luoteeseen.
Italia annonaria

Italia annonaria () oli myöhäisen Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti Italian pohjoisosan sekä Raetian. Sihen kuului suunnilleen nykyinen Pohjois-Italia sekä osa Itävallasta.
Maantiede.
Italia annonaria käsitti aiemman Italian diokeesin pohjoisosan. Sen eteläpuolella sijaitsi Italia suburbicarian diokeesi. Niiden rajana toimivat Arnus (nyk. Arno) ja Aesis (nyk. Esino) -joet. Italia annonariaan kuului roomalaisen Italian pohjoisosa eli aiempi Gallia cisalpina, toisin sanoen Alppien eteläpuolinen osa Galliaa, sekä Raetia ja Vindelicia eli Alppien ja Danubius-joen (nyk. Tonava) välinen alue. Siihen kuului alueita pääosin nykyisten Italian ja Itävallan alueilta.
Historia.
Italia annonarian diokeesi perustettiin keisari Konstantinus Suuren aikana noin vuonna 312 jakamalla aiempi Diocletianuksen perustama Italian diokeesi kahdeksi diokeesiksi, joista toinen oli Italia annonaria ja toinen Italia suburbicaria. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen diokeesi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin.
Diokeesia hallitsi vikaari, jonka toimipaikka oli Mediolanum. Sen verotulot käytettiin armeijan ja hovin ylläpitoon.
Provinssit.
Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin:
Italia suburbicaria

Italia suburbicaria () oli myöhäisen Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti Italian keski- ja eteläosan sekä Sisilian, Sardinian ja Korsikan saaret.
Maantiede.
Italia suburbicaria käsitti aiemman Italian diokeesin eteläosan. Sen pohjoispuolella sijaitsi Italia annonarian diokeesi. Niiden rajana toimivat Arnus (nyk. Arno) ja Aesis (nyk. Esino) -joet. Italia suburbicariaan kuului koko keskinen ja eteläinen Italian niemimaa sekä sen länsipuolen suuret saaret Sisilia, Sardinia ja Korsika.
Historia.
Italia suburbicarian diokeesi perustettiin keisari Konstantinus Suuren aikana noin vuonna 312 jakamalla aiempi Diocletianuksen perustama Italian diokeesi kahdeksi diokeesiksi, joista toinen oli Italia suburbicaria ja toinen Italia annonaria. Diokeesien rajana toimivat Arnus (nyk. Arno) ja Aesis (nyk. Esino) -joet. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen diokeesi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin.
Diokeesia hallitsi vikaari, jonka toimipaikka oli Rooma. Sen verotulot käytettiin pääasiassa Rooman ruokahuoltoon.
Provinssit.
Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin:
Macedonia (diokeesi)

Macedonia (, ) oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti suunnilleen nykyisen Albanian, Kreikan ja Pohjois-Makedonian.
Diokeesi perustettiin keisari Theodosius I:n aikaa seuranneen, vuonna 395 tapahtuneen Rooman valtakunnan jaon aikoihin jakamalla aiempi Moesian diokeesi kahdeksi diokeesiksi, jotka olivat Macedonia ja Dacia. Diokeesi oli osa Itä-Roomaa ja kuului Illyricumin prefektuuriin.
Provinssit.
Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin:
Selitykset:
Darwinin painajainen

Darwinin painajainen on Hubert Sauperin vuonna 2004 kirjoittama ja ohjaama itävaltalais-ranskalais-belgialainen dokumenttielokuva, joka käsittelee Victorianjärven kalateollisuuden sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia Tansaniassa. Se sai ensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla vuonna 2004 ja nimitettiin vuoden 2006 Oscar-palkintoehdokkaaksi parhaasta dokumenttielokuvasta 78. Oscar-gaalassa . "Boston Globe" kutsui sitä ”vuoden parhaaksi dokumentiksi eläinmaailmasta”. 
Yleiskatsaus.
Elokuva alkaa Neuvostoliiton valmistaman Iljušin Il-76 -rahtilentokoneen laskeutuessa Mwanzan lentokentälle Tansaniaan, lähelle Victorianjärveä. Kone palasi Euroopasta viedäkseen sinne jälleen lisää prosessoituja niilinahvenen fileitä. Niilinahven on Victorianjärveen tuotu vieraslaji, joka on aiheuttanut satojen endeemisten lajien sukupuuton.
Venäjän ja Ukrainan lentomiehistön, paikallisten tehdasomistajien, vartijoiden, prostituoitujen, kalastajien ja muiden kyläläisten haastattelut avaavat keskustelun niilinahvenen Victorianjärvelle tuomisen vaikutuksista sekä siitä, miten se on vaikuttanut alueen ekosysteemiin ja talouteen. Elokuva keskittyy myös ristiriitaan toisaalta Afrikkaan vietävän eurooppalaisen avun sekä toisaalta eurooppalaisten asekauppiaiden loputtoman aseiden ja ampumatarvikkeiden virran välillä. Aseita ja ammuksia kuljetetaan usein samoissa lentokoneissa, jotka vievät niilinahvenfileitä eurooppalaisille kuluttajille. Tämä ruokkii juuri niitä konflikteja, joiden korjaamiseksi apu lähetettiin. Lentomiehistön radioteknikko Dima sanoo elokuvassa: ”Angolan lapset saavat aseita jouluksi, Euroopan lapset saavat viinirypäleitä.” 
Elokuvassa käsitellään perusteellisesti alkuperäiskansojen kauhistuttavia elin- ja työoloja, joista puuttuu jätehuolto ja viemäröinti ja joissa monista lapsista tulee narkomaaneja ja prostituoituja. Koska niilinahventa pyydetään ja jalostetaan vientiin, kaikki laadukkaammat fileet myydään Eurooppaan, jolloin paikalliset ihmiset joutuvat selviämään perattujen kalojen mädäntyneillä ruhoilla. Elokuvassa esitetyt paikalliset uutisraportit osoittavat, että Pohjois- ja Keski-Tansania on nälänhädässä. Selitykseksi sille, ettei paikallista kalaa myydä kotimarkkinoille lähestyvän nälänhädän torjumiseksi, eräs kalankäsittelytehtaan johtaja sanoo sen olevan liian kallista.
Vastaanotto.
Kriitikkojen vastaanotto.
"Darwinin painajaisen" hyväksyntäluokitus on 90% verkkosivustolla Rotten Tomatoes, perustuen 52 arvosteluun ja sen keskimääräinen arvio on 7,56 / 10. Sivuston kriitikkojen yksimielinen lausahdus kuuluu: ”Tämä avartava dokumentti tuo esiin joitain globalisaation järkyttäviä vaikutuksia”. Elokuvalla on myös 18 kriitikon mukaan 84 pistettä sadasta Metacriticissä, mikä osoittaa ”universaalia suosiota”.
Moesia (diokeesi)

Moesia (, ) oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti alueen Balkanin niemimaalla. Siihen kuului alueita ainakin seuraavista nykyvaltioista: Albania, Bulgaria, Kreikka, Pohjois-Makedonia, Romania ja Serbia.
Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Illyricumin prefektuuriin. Diokeesi lakkautettiin keisari Theodosius I:n aikaa seuranneen, vuonna 395 tapahtuneen Rooman valtakunnan jaon aikoihin ja jaettiin kahdeksi diokeesiksi, jotka olivat Dacia ja Macedonia.
Provinssit.
Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin:
Selitykset:
Iso Hallinlammi

Iso Hallinlammi on järvi Koskenpään kylän pohjoispuolella Jämsän pohjoisosassa. Sen pinta-ala on neljätoista hehtaaria. Etäisyys Jämsän keskustasta on 31 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede.
Ison Hallinlammin pituus on 600 metriä. Järvi on saareton, ympärillä on metsää ja suota. Etelässä on Kalmavesi, järvien välissä sijaitsevan Kalmavuoren huippu on yli 180 metriä merenpinnan yläpuolella. Kaakossa on Vähä Hallinlammi. Koskenpään kyläkeskus sijaitsee kuusi kilometriä Hallinlammilta etelään.
Iso Hallinlammi kuuluu Iso Rautaveden-Kalmaveden kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen päävesistö.
Oriens (diokeesi)

Oriens (, ) oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti valtakuntaan kuuluneet alueet Lähi-idässä, Egyptissä ja Libyassa. Siihen kuului alueita ainakin seuraavista nykyvaltioista: Egypti, Irak, Israel, Jordania, Kypros, Libanon, Libya, Syyria, Palestiina ja Turkki.
Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului Oriensin prefektuuriin. Diokeesista erotettiin noin vuonna 381 osa Aegyptuksen diokeesiksi. Näin Oriensin diokeesin alue oli tämän jälkeen aiempaa pienempi.
Provinssit.
Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin (kaikkien muutosten tarkkaa ajoitusta ei tunneta):
Selitykset:
Vähä Riihijärvi

Vähä Riihijärvi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva kolmentoista hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 31 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 94 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä 20 kilometriä lounaaseen.
Maantiede.
Vähä Riihijärven pituus kaakosta luoteeseen on 700 metriä. Järvi on melko matala ja sen tilavuus on 286 000 kuutiometriä. Järven luoteisosassa on kaksi luotoa, rannat ovat metsämaata ja suota. Rakennuksia on harvakseltaan. Vähä Riihijärven etelärannalta lähtee laskuoja Koijärveen, joka sijaitsee 750 metriä kaakkoon. Koijärven korkeustaso on noin kaksi metriä Vähä Riihijärveä alempi. Isompi Riihijärvi sijaitsee 1,3 kilometriä Vähä Riihijärveltä lounaaseen. Pohjoisessa lähin vakavesi on Hankalammi (119,2 metriä mpy).
Vähä Riihijärvi kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö.
Pannonia (diokeesi)

Pannonia (), noin vuodesta 395 lähtien Illyricum ("Dioecesis Illyrici/Illyricum (occidentale)"), oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti sille nimen antaneen Pannonian sekä muun muassa Noricumin ja Dalmatian. Näin siihen kuului alueita suunnilleen seuraavista nykyvaltioista: Bosnia ja Hertsegovina, Itävalta, Kroatia, Serbia, Slovenia ja Unkari.
Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Italia et African prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen diokeesin nimi oli "Illyricum", ja se oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin.
Provinssit.
Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin:
Aydın Örs

Aydın Örs (s. 1946 Ankara) on turkkilainen kilpauransa päättänyt koripallovalmentaja ja koripalloilija. Örs valmensi turkkilaisia seurajoukkueita ja johti Turkin miesten maajoukkueen EM-hopealle vuonna 2001.
Elämä ja urheilu-ura.
Pelaajana Örs edusti Turkin miesten maajoukkuetta 35 ottelussa. Hän kuului Turkin kokoonpanoon vuoden 1973 EM-kilpailuissa.
Valmennusurallaan Örs toimi turkkilaisten Anadolu Efes SK ja Fenerbahçe päävalmentajana. Efesissä hän voitti Turkin mestaruuden vuosina 1992, 1993, 1994, 1996 ja 1997, Turkin cup-mestaruuden vuosina 1994, 1996, 1997 ja 1998 sekä Korać cupin mestaruuden vuonna 1996. Fenerbahçen Örs valmensi Turkin mestaruuteen vuonna 2007.
Örs valmensi myös Turkin miesten maajoukkuetta, joka osallistui hänen aikanaan vuoden 2002 MM-kilpailuihin sekä vuosien 2001 ja 2003 EM-kilpailuihin. Vuoden 2001 koti-EM-kilpailuista Turkki saavutti hopeaa.
Pontica

Pontica (, ) oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti osan Vähästä-Aasiasta ja Kaukasiasta. Se sai nimensä Pontoksen (lat. "Pontus") alueesta.
Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului Oriensin prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 diokeesi oli osa Itä-Roomaa.
Provinssit.
Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin (kaikkien muutosten tarkkaa ajoitusta ei tunneta):
Selitykset:
Saarinen (Jämsä)

Saarinen on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva seitsemäntoista hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on noin 28 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 95 kilometriä koilliseen.
Maantiede.
Saarisen pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsäisiä. Lähistöllä sijaitseviin rannoiltaan mutkitteleviin järviin verrattuna Saarinen on varsin neliömäinen, järven lounaisosassa on saari ja kaakkoisosassa niemi. Saarisen pohjoisrannalle virtaa laskuoja pohjoisesta Kettusuon suunnasta, luoteisrannalta lähtee noin 300 metriä pitkä laskuoja länteen Koveroisen itärannalle. Saarisen koillispuolella sijaitsee Puonnasjärvi, etelässä on Iso Rautavesi ja Uuttana. Saarisen ja Uuttanan välissä sijaitsee Leväslammi.
Saarinen kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Vataanjoen alueen suurin vakavesi Koijärvi sijaitsee Koveroisten länsipuolella, sen pinta on 60 senttimetriä Saarista alempana.
Thracia (diokeesi)

Thracia (, ) oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti valtakunnan itäisimpiä Euroopan puoleisia osia, kuten sille nimen antaneen Traakian.
Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se kuului Oriensin prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 diokeesi oli osa Itä-Roomaa.
Provinssit.
Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin:
Viennensis (diokeesi)

Viennensis (), myöhemmin Septem provinciae (), oli Rooman valtakunnan diokeesi, joka käsitti Gallian eteläosat nykyisessä Ranskassa.
Diokeesi perustettiin keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemän uudistuksen aikoihin, ja se oli näin yksi alkuperäisestä 12 diokeesista. Se sai nimensä Viennan kaupungista (nyk. Vienne) ja kuului Gallian prefektuuriin. Diokeesi korvattiin keisari Theodosius I:n aikaa seuranneen, vuonna 395 tapahtuneen Rooman valtakunnan jaon aikoihin Septem provinciaen diokeesilla, joka sai nimensä seitsemästä provinssistaan. Se oli osa Länsi-Roomaa ja kuului myös Gallian prefektuuriin.
Provinssit.
Diokeesi jakaantui seuraaviin provinsseihin (kaikkien muutosten tarkkaa ajoitusta ei tunneta):
Selitykset ja huomautukset:
Leväslammi (Jämsä)

Leväslammi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 10,5 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on noin 27 kilometriä pohjoisluoteeseen ja Tampereelta 94 kilometriä koilliseen.
Maantiede.
Leväslammin pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat metsäisiä. Saaria ei ole. Leväslammin luoteisrannalta lähtee Havunniitunoja luoteeseen Koveroisen itärannalle. Leväslammin koillispuolella sijaitsee Saarinen, etelässä on Iso Rautavesi ja Uuttana.
Leväslammi kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Vataanjoen alueen suurin vakavesi Koijärvi sijaitsee Leväslammin luoteispuolella, sen pinta on 40 senttimetriä Leväslammia alempana.
Kolojärvi

Kolojärvi on Jämsän pohjoisosassa sijaitseva kahdeksan hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 24 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 86 kilometriä koilliseen.
Maantiede.
Kolojärven pituus on puoli kilometriä. Järvi on saareton, rannat ovat enimmäkseen metsämaata, pohjoisessa avautuu pieni maatalousmaisema. Kolojärvi sijaitsee Valkeajärven pohjoispuolella ja Pirttijärven länsipuolella. Kolojärven länsi- ja luoteispuolella on metsälampia, kuten Koivujärvi. Kolojärven eteläkolkasta lähtee laskuoja etelään.
Kolojärvi kuuluu Valkeajärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö. Se ulottuu Valkeajärveltä luoteeseen lähelle Keuruun rajaa. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistönä on Kymijoen vesistö.
Kantopommi

Kantopommi eli raivauspanos on kantojen ja kivien rikkomiseen tarkoitettu esimerkiksi ammoniumsalpietaria, triniittiä tai aniittia sisältävä pienitehoinen räjähde, jonka kehitti viimeistään 1920-luvun alussa Suomen forsiitti-dynamiitti osakeyhtiö (nykyinen Forcit). Esimerkiksi "Kantopommi 3" sisälsi 250 grammaa räjähdettä. 
Metsätehon vuonna 1953 julkaisemassa oppaassa "Räjähdysaineet ja niiden käyttö metsätaloudessa" esiteltiin kantopommit n:o 2, 3 ja 4. Niiden mitat ja räjähdysainemäärät olivat vastaavasti: 50 x 95 mm (200 g), 50 x 115 mm (250 g) ja 80 x 110 mm (500 g). Suurempitehoisista tuotteista käytettiin kivipommi-nimitystä. Jälkimmäisten vaikuttavana aineena oli joko dynamiitti tai trotyyli.
Kantopommien käyttöä perusteltiin vaihtoehtona lihasvoimin apuvälineitä käyttäen tai vaihtoehtoisesti traktorin avulla tehtävälle kantojen nostolle ja todettiin räjäyttämisen olevan taloudellisempaa, jos käytössä oleva traktori oli pienitehoinen ja kannot suuria. Jos käytössä oli telaketjutraktori, myös suuremmat kannot voitiin poistaa sitä käyttäen. Ihmis- tai hevosvoimin käytettävät kannonnostolaitteet eivät oppaassa esitetyn käsityksen mukaan kyenneet kilpailemaan räjähdysaineen käytön kanssa. Esikuvia oli ollut tarjolla kansainvälisesti jo pitempään: kantojen poistoa räjäyttämällä suositeltiin esimerkiksi vuonna 1890 Lontoossa julkaistussa räjähdysainekäsikirjassa.
Vuonna 1956 "Räjähdysainekonttori" (Kemiran ja Forcitin Helsingissä sijainnut yhteinen myyntikonttori)
 markkinoi muoviin pakattuja raivauspanoksia Vuorimiesyhdistyksen julkaisemassa Vuoriteollisuus-lehdessä ja vertaa niiden käytettävyyttä aiempiin paperi- ja pahvikuorisiin panoksiin. Panosten käyttöalueita ovat kantojen ja kivien nostaminen sekä jäätyneen maan rikkominen. Panoksia oli kolmea kokoa: 200, 500 ja 1000 grammaa. Panosten vaikuttavaa ainetta mainoksessa ei kerrota. Kansa taisteli -lehdessä julkaistussa mainoksessa vuonna 1961 korostetaan raivauspanosten taloudellisuutta, tehoa ja monikäyttöisyyttä. Erikseen mainitaan panoksen muovailtavuus. 
Kanto- ja kivipommeja myytiin rautakaupoissa ja tavaratalojen rautaosastoilla. Ne olivat yhtenä osatekijänä tavaratalo Putkolan räjähdysonnettomuudessa Iisalmessa vuonna 1965.
Vielä 1980-luvun alkupuolella kantopommeja esiteltiin maatalouden ammattilehdessä. Ammattilaisetkin käyttivät niitä. Kantopommi esiintyy Tie- ja vesirakennushallituksen (TVH) 1. tammikuuta 1980 voimaan tulleen tarvikenimikkeistön vuonna 1987 päivitetyllä sivulla, mutta tuolloin jo poistuneena artikkelina, ilman yksityiskohtia. Kantopommin ovat korvanneet kantojen paikallaan rikkomiseen tarkoitetut jyrsimet tai kantojen irrottamiseen riittävän tehokkaat metsäkoneet. Pommeja saattaa yhä löytyä yksityishenkilöiden hallusta esimerkiksi purettavista rakennuksista tai luvattomien aseiden keruun yhteydessä.
Tuohikotanen (Jämsä)

Tuohikotanen on Jämsässä Ehunsalmen ja Hopsun kylien välissä sijaitseva kahden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kahdeksantoista kilometriä luoteeseen.
Maantiede.
Tuohikotanen on saareton, pyöreähkö järvi, jota ympäröi maatalousmaisema. Noin 700 metriä pohjoiseen sijaitsee Saaralammi, johon Tuohikotasesta johtaa laskuoja. Tuohikotasen luoteispuolella sijaitsee Jumijärvi ja koillispuolella Murtojärvi.
Tuohikotanen kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta, Tuohikotanen on valuma-alueen pohjoisia vakavesiä.
Saaralammi

Saaralammi on Jämsän Ehunsalmella sijaitseva viiden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kahdeksantoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 86 kilometriä koilliseen.
Maantiede.
Lahnajoen valuma-alueen vedet virtaavat Saaralammin kautta Lahnajokea pohjoiseen ja edelleen Lahnajärveen. Saaralammiin virtaa lännestä Jumijärveltä Vataanjoki ja idästä Murtojärveltä Murto-oja. Myös etelästä Tuohikotasesta virtaa laskuoja Saaralammiin. Saaralammin ympärillä avautuu maatalousmaisema, järvi on saareton.
Lahnajoen valuma-alue on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta, Saaralammi kuuluu valuma-alueen pohjoisiin järviin.
Saaralammin pinta-ala on 1:10000-mittakaavaisen aineiston (Ranta10) perusteella 49 150 neliömetriä. Vanhemman 1:20000-mittakaavaisen aineiston (Ranta20) perusteella ala on 37 800 neliömetriä. Ero on siten 11 350 neliömetriä, eli järvi on uudemman tavan mukaan noin 30 % laajempi. Rantaviiva on uudemman tavan perusteella 1 779 metriä, vanhemman perusteella 1 117 metriä.
Pärnäjärvi (Jämsä, Kuorevesi)

Pärnäjärvi on Jämsän Kuorevedellä sijaitseva 2,6 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 22 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 81 kilometriä koilliseen.
Maantiede.
Pärnäjärvi sijaitsee Kuoreveden koilliskolkassa lähellä entistä Jämsän ja Kuoreveden kuntarajaa. Sen pohjoispuolella on Liesjärvi ja koillispuolella Jämsänjärvi. Vedet virtaavat Pärnäjärven koillisrannalta laskuojaa Liesjärven etelärantaan. Liesjärven ja Pärnäjärven välisellä kannaksella on pieni viljelysaukea. Pärnäjärven eteläpuolisen Pärnämäen huippu kohoaa 150 metriä merenpinnan yläpuolelle.
Pärnäjärvi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Pärnäjärvi kuuluu valuma-alueen luoteisiin järviin.
Jämsässä on myös toinen Pärnäjärvi, se sijaitsee Korvenkylässä 28 kilometriä Kuoreveden Pärnäjärveltä etelälounaaseen.
Olkolammi (pohjoinen)

Olkolampi (myös Olkolammit) on Jämsän keskiosassa sijaitseva metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on yksitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 85 kilometriä koilliseen.
Maantiede.
Olkolampi on saareton. Noin puoli kilometriä siitä etelään sijaitsee 1,2 hehtaarin laajuinen metsäjärvi Olkolammi (134,3 metriä mpy). Kahden metsäjärven yhteinen nimi on Olkolammit. Pohjoisen järven pituus on 350 metriä ja eteläisen 200 metriä. Järvien välissä virtaa laskuoja. Korkeammalla sijaitsevaan järveen virtaa laskuojia etelästä. Olkolammien länsipuolella on Mustinganjärvi ja itäpuolella Hietajärvi. Noin 2,5 kilometriä itään sijaitsee Kankarisvesi. Olkolammien pohjoispuolella on Vuorenalanen (124,6 metriä mpy), jonka kautta niiden vedet kulkevat Hietajärveen.
Olkolammit kuuluvat Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta, Olkolammit ovat valuma-alueen itäisiä vakavesiä.
Amnesia (Roxenin kappale)

Amnesia on romanialaisen laulajan Roxenin esittämä kappale, jolla hän edusti Romaniaa vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa, Rotterdamissa.
Kappale kilpaili ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui kahdenneksitoista ja täten karsiutui finaalista.
Olkolammi (eteläinen)

Olkolammi (myös Olkolammit) on Jämsän keskiosassa sijaitseva metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on yksitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 85 kilometriä koilliseen.
Maantiede.
Olkolammi on saareton. Noin puoli kilometriä siitä pohjoiseen sijaitsee 3,2 hehtaarin laajuinen metsäjärvi Olkolammi (125,6 metriä mpy). Kahden metsäjärven yhteinen nimi on Olkolammit. Pohjoisen järven pituus on 350 metriä ja eteläisen 200 metriä. Järvien välissä virtaa laskuoja. Korkeammalla sijaitsevaan järveen virtaa laskuojia etelästä. Olkolammien länsipuolella on Mustinganjärvi ja itäpuolella Hietajärvi. Noin 2,5 kilometriä itään sijaitsee Kankarisvesi. Olkolammien pohjoispuolella on Vuorenalanen (124,6 metriä mpy), jonka kautta niiden vedet kulkevat Hietajärveen.
Olkolammit kuuluvat Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta, Olkolammit ovat valuma-alueen itäisiä vakavesiä.
Viitalammi (Jämsä)

Viitalammi on Jämsän keskiosassa sijaitseva metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kuusitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 85 kilometriä koilliseen.
Maantiede.
Viitalammi on saareton, sen pituus lounaasta koilliseen on 350 metriä. Sitä ympäröi metsämaa. Viitalammin länsipuolella avautuu Sauvasuo. Järven koilliskolkasta lähtee laskuoja 300 metriä itään sijaitsevan Toivaksen luoteisrantaan. Noin neljä kilometriä koilliseen sijaitsee Kankarisveden Uuhivesi. Välissä on Hopsun maatalousmaisema.
Viitalammi kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta, Viitalammi on Lahnajoen alueen itäisiä vakavesiä.
Kaakkolammi (Jämsä, Jämsänkoski)

Kaakkolammi on Jämsänkoskella Jämsässä sijaitseva 1,3 hehtaarin laajuinen järvi. Sen koillispuolella on Kankarisveden Rekolanselkä. Etäisyys Jämsänkosken liikekeskustasta on 1,7 kilometriä luoteeseen.
Maantiede.
Kaakkolammin pituus kaakosta luoteeseen on noin 200 metriä. Järvi on saareton ja rannat ovat metsäisiä. Lännessä on Lehmisuon maatalousmaisema ja idässä Virtasalmen asuinalue. Kaakkolammin ja Virtasalmen välistä kulkee yhdystie 16542.
Kaakkolammi kuuluu Kankarisveden-Pirttijärven alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue.
Kaakkolammin pinta-ala on 1:10000-mittakaavaisen aineiston (Ranta10) perusteella 12 770 neliömetriä. Vanhemman 1:20000-mittakaavaisen aineiston (Ranta20) perusteella ala on 10 310 neliömetriä. Rantaviiva on uudemman tavan perusteella 708 ja vanhemman perusteella 525 metriä.
Birth of a New Age

Birth of a New Age on alankomaalaisen laulajan Jeangu Macrooyn esittämä kappale, jolla hän edusti Alankomaita vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa, Rotterdamissa.
Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 11 pistettä ja saavutti sijan 23.
Soukan kirjasto

Soukan kirjasto oli Espoon Soukan kaupunginosassa toimiva yleinen kirjasto. Soukan kirjasto perustettiin vuonna 1972, jolloin myös kirjastorakennus valmistui. Toisen lähteen mukaan kirjastorakennus olisi vuodelta 1970. Kirjaston läheisyydessä sijaitsee esimerkiksi Soukan koulu sekä päiväkoteja ja palveluasuntoja.
Soukan kirjaston lakkauttamisuhasta alettiin kantamaan huolta vuonna 2022 Espoonlahteen valmistuneen kauppakeskus Lippulaivan tiloihin sijoitettavan Lippulaivan kirjaston vuoksi. Toisaalta Espoossa on aiemminkin puolustettu kattavaa kirjastoverkkoa eri kaupunginosien koulujen läheisyydessä. 
Soukan kirjasto lakkautettiin 1.3.2022 ja sen kirjastopalvelut siirtyivät uuteen Lippulaivan kirjaston. 
Soukan kirjasto kuului Espoon kaupunginkirjaston toimipisteiden joukkoon ja osa pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa.
Blood // Water

Blood // Water on kanadalaisen muusikon Grandsonin vuonna 2017 julkaisema single.
Kappaleen musiikkivideossa kuvatan 1950-luvun ydinaseohjelmia ja rinnastetaan niitä mielikuviin joissa poliitikot hyötyvät ongelmista, kuten reseptilääkkeiden väärinkäytöstä.
Vehkajärvi (järvi Jämsässä)

Vehkajärvi on Jämsän luoteisosassa sijaitseva seitsemän hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 23 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 85 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä kuusitoista kilometriä länteen.
Maantiede.
Vehkajärven pituus on 400 metriä, järvi on saareton ja sitä reunustaa pieni viljelysaukea. Järven itärannalta lähtee laskuoja itään Rimmiin (104,3 metriä mpy). Vehkajärven eteläpuolella sijaitsee Valkeajärvi, lounaassa on Jämsänjärvi ja idässä Pirttijärvi. Järven pohjoispuolitse kulkee yhdystie 16543.
Vehkajärvi kuuluu Valkeajärven valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö. Se ulottuu Ehunsalmen Valkeajärveltä luoteeseen lähelle Keuruun rajaa. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistönä on Kymijoen vesistö.
Valkeajärven valuma-alueen suurimmat vakavedet ovat kaksi Valkeajärveä: eteläinen Ehunsalmen tienoilla sijaitseva Valkeajärvi ja pohjoinen historiallisen Koskenpään alueella sijaitseva Valkeajärvi. Alueella on lisäksi viisi muuta yli hehtaarin laajuista järveä: Vehkajärven lisäksi Kolojärvi, Porraslammi, Myllyjärvi ja Koivujärvi. Alle hehtaarin laajuisia vakavesiä on muun muassa Likolammi (120,7 metriä mpy).
Süleymanlı

Süleymanlı eli vanhalta nimeltään Zeytun on kylä Turkin Kahramanmaraşin maakunnassa. Historiallisesti se tunnettiin armenialaisena paikkakuntana, mutta nykyisin se on kokonaan turkkilainen.
Maantiede.
Süleymanlı sijaitsee Turkin Kahramanmaraşin maakunnassa Anatoliassa Ceyhanjoen yläjuoksun varrella. Süleymanlın vanhempi osa nousee ylös jyrkkää rinnettä, jonka huipulla on vanha linnoitus.
Historia.
Historiallisesti nykyistä Süleymanlın kylää asuttivat armenialaiset, jotka käyttivät siitä nimeä Ze'tun tai Ulnia. Siihen viitattiin joskus myös yksinkertaisesti "kylänä" eli Keg. Kansanperinteen mukaan kylän asukaat saapuivat paikalle joko Anista, tai jossain päin Kilikiaa sijainneesta Ane-dzorista. Varhaisin maininta kaupungista historiallisissa lähteissä on vuodelta 1526. Paul Aleppolainen kuvaili 1600-luvun lopulla sitä "hyvin tunnetuksi armenialaiseksi kaupungiksi".
Paikalliset asukkaat elivät suhteellisen itsenäisesti aina 1800-luvulle saakka. Kaupungin ja sen ympäristön asukasluku vuonna 1880 oli arviolta 36 000. Heistä 27 500 oli armenialaisia ja 8 300 turkkilaisia. 1800-luku oli veristen kapinoiden aikaa. Vuonna 1819 paikalliset nousivat Ibrahim paššaa vastaan turkkilaisten tuella. Muita kapinoita leimahti vuosina 1862–1872 ja 1878–1884. Vuosina 1884–1887 kaupunki tuhoutui kokonaan. Jonkin aikaa myöhemmin puhkesi satoja lapsia surmannut isorokkoepidemia.
Vuonna 1895–1896 puhkesi kapinoista verisin. Kapina liittyi armenialaisten laajempiin vainoihin Osmanien valtakunnassa. Maraşin kuvernööri piiritytti kaupungin, jonka puolustajat pelastuivat lopulta Euroopan maiden välitettyä rauhan ja armahduksen paikallsiille. Jonkin aikaa myöhemmin ensimmäinen maailmansota ja armenialaisten vastaiset verilöylyt johtivat armenialaisen väestön pakoon Syyriaan ja muualle maailmaan. Sittemmin nykyinen Süleymanlı on ollut kokonaan turkkilainen kylä.
Hüseyin Beşok

Hüseyin Beşok (s. 8. helmikuuta 1975 İzmir) on turkkilainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Beşok edusti Turkin maajoukkuetta yksissä MM- ja neljissä EM-kilpailuissa saavuttaen EM-hopeaa vuonna 2001. Seuratasolla hän pelasi Turkin lisäksi Ranskassa, Puolassa ja Israelissa voittaen useita mestaruuksia.
Elämä ja urheilu-ura.
Beşok edusti Turkin miesten maajoukkuetta MM-kilpailuissa vuonna 2002 sekä vuosien 1997, 1999, 2001 ja 2003 EM-kilpailuissa. Turkin koti-EM-kilpailuista 2001 maa saavutti hopeaa.
Seurajoukkuetasolla Beşok pelasi Turkin lisäksi Ranskassa, Israelissa ja Puolassa. Hän voitti Anadolu Efesissä Turkin mestaruuden vuosina 1996 ja 1997, Turkin cup-mestaruuden vuosina 1996, 1997, 1998 ja 2001 sekä Korać cupin mestaruuden vuonna 1996. Maccabi Tel Avivissa Beşok voitti vuosina 2002 ja 2003 sekä Israelin mestaruuden että maan cup-mestaruuden. Ranskan mestaruuden hän voitti Le Mansissa vuonna 2006 ja Puolan mestaruuden Prokom Sopotissa vuonna 2007.
Työväenpuolue (Brasilia)

Brasilian Työväenpuolue (, PT) on poliittinen puolue Brasiliassa.
Puolue syntyi Yhdysvaltain tukeman Brasilian vuoden 1964 sotilasvallankaappauksen ja sitä seuranneen sotilasdiktatuurin vastustuksesta.
Perustettaessa se kokosi ammattiyhdistysväkeä, vasemmiston intellektuelleja ja vapautusen teologiasta inspiraationsa saaneita katolilaisia. Puolueen perustaminen tapahtui 10. helmikuuta 1980 yksityisen katolilaisen tyttökoulun, Colégio Sionin tiloissa São Paulossa. Brasilian ammattiyhdistysten keskusjärjestö Central Única dos Trabalhadores oli järjestänyt lakkoja 1978–1980 ja vuoden 1979 armahduslaki mahdollisti monien vasemmistolaisten palata maahan. Puolueen rekisteröinti hyväksyttiin 1982.
Työväenpuolue omaksui idealogiakseen silloisen demokraattisen sosialismin aallon. Myöhemmin 2000-luvulla se on siirtynyt sosiaalidemokratian suuntaan.
1990-luvulta lähtien puolueen merkittävin kilpailija oli Brasilian sosiaalidemokraattinen puolue.
Työväenpuoleen kannatus kasvoi 1990-luvun kuluessa. Sen edustaja, ammattiyhdistysjohtaja Luiz Inácio Lula da Silva osallistui presidentinvaaleihin 1989, 1994 ja 1998 joissa hän jäi toiselle sijalle, kunnes hänet valittiin maan presidentiksi 2002 ja uudelleen 2006.
Hänen seuraajakseen tuli kahden kauden jälkeen Dilma Rousseff.
Brasilian Sosiaalidemokraattinen puolue

Brasilian Sosiaalidemokraattinen puolue (, PSDB) on poliittinen puolue Brasiliassa. Puolue sai presidentinvaaleissa 2018 4,76 prosenttia äänistä, joka on noin viisi miljoonaa ääntä. Puolue oli neljänneksi suurin. Puolue kuuluu keskusta-vasemmistoon.
Sosiaaliliberaalinen puolue (Brasilia)

Sosiaaliliberaalinen puolue (portugaliksi: Partido Social Liberal, PSL) oli äärioikeistolainen puolue Brasiliassa.
Yhdysvaltain terveysministeri

Yhdysvaltain terveysministeri () on Yhdysvaltain terveysministeriön johtaja, hallituksen jäsen ja järjestyksessä kahdestoista presidentin sijainen. Ministerin tehtäviin kuuluu presidentin neuvojen antaminen terveyspolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä.
Nykyinen terveysministeri on Robert F. Kennedy Jr.
Brasilian Demokraattinen Liike

Brasilian Demokraattinen Liike () on brasilialainen keskustalainen puolue. Puolue sai yleisvaaleissa 2018 1,2 prosentin kannatuksen, eli noin 1,3 miljoonaa ääntä. Puolue oli vaalien seitsemänneksi suurin.
Timo Turunen

Timo Turunen voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:
Etelävuori

Etelävuori on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Kiinan kansantasavallan hallinto

Tämä artikkeli käsittelee Kiinan kansantasavallan hallintoa. Kiinassa on oikeastaan kaksi hallinto-organisaatiota: toinen on puolueen hallinto ja päätöselimet, jotka tekevät todelliset päätökset, toinen puolestaan valtion hallinto ja päätöksentekoelimet, joissa päätökset virallisesti tehdään eli puolueen hyväksymät suunnitelmat vahvistetaan.
Puolueen hallinto ja päätöksenteko.
Kiinan kommunistista puoluetta johtaa pääsihteeri, joka on samalla yleensä myös Kiinan presidentti. Esimerkiksi Xi Jinpingin nimitti puolueen keskuskomitea marraskuussa 2012 ensin Kiinan kommunistisen puolueen pääsihteeriksi ja Kiinan kommunistisen puolueen keskussotilaskomission puhemieheksi. Seuraavassa maaliskuussa 2013 valtiollinen kansankongressi nimitti hänet Kiinan presidentiksi. 
Valtion hallinto ja päätöksenteko.
Kiinan kansantasavallan korkein päättävä elin Kiinan kansankongressi. Sen jäsenet valitaan maakunnallisissa kongresseissa. Näihin taas valitaan jäsenet paikallisissa kongresseissa. Paikalliskongressien jäsenet valitaan Kiinan paikallisvaaleissa.
Latvajärvi (täsmennyssivu)

Latvajärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Koskaan et muuttua saa

Koskaan et muuttua saa on alun perin ranskalainen Hubert Ballayn ja Guy Boyerin instrumentaalisävellys "Adagio cardinal", johon Juha Vainio kirjoitti suomenkieliset sanat. Musiikin sovituksesta vastasi Nacke Johansson. Musiikkikappaleen esitti ja levytti Pasi Kaunisto keväällä 1969. Laulu muodostui Pasi Kauniston läpimurtoiskelmäksi. Kappale nousi Suomessa levymyyntilistan ykköseksi vuonna 1969 ja yhdeksi 1960-luvun suosituimmista suomalaisista iskelmistä.
"Adagio cardinal" on sävelletty valssimusiikin tahtiin. Sen levytti orkesterisovituksena ranskalainen Raymond Lefèvre Et Son Grand Orchestre vuonna 1969.
Hubert Ballay oli tunnettu ranskalainen säveltäjä ja sanoittaja, joka mm. sanoitti Petula Clarkin kappaleita hänen ranskankielisiä esityksiään varten. 
Juha Vainion sanoittama laulu kertoo vuosien vierimisestä ihmisen elämässä: lapsuuden ja nuoruuden jäämisestä taa, aikojen vaihtumisesta ja haaveiden haihtumisesta. Laulun sanoihin sisältyy runollinen, mutta epärealistinen toive elämänkumppanin muuttumattomuudesta. Laulu alkaa sanoin: "Vaihtuvat päivät, Pois leikit nuo jäivät, Mut koskaan et muuttua saa, Vuodet niin kulkee, Ne paljon pois sulkee, Mut koskaan et muuttua saa." 
Pasi Kauniston lisäksi kappaleen ovat levyttäneet mm. Kai Hyttinen (1978), Eija Sinikka (2004) ja Jarkko Honkanen (2011).
Johannes Kert

Johannes Kert (3. joulukuuta 1959 Petseri, Neuvostoliitto – 4. maaliskuuta 2021) oli virolainen poliitikko ja entinen upseeri, sotilasarvoltaan kenraaliluutnantti. Hän toimi Viron puolustusvoimien komentajana vuosina 1996–2000. Hän jäi eläkkeelle armeijasta vuonna 2008.
Toiminta Neuvostoliiton aikaan.
Johannes Kert kävi koulunsa Võrussä ja jatkoi sen jälkeen Tarton yliopiston liikuntatieteellisessä tiedekunnassa. Valmistuttuaan vuonna 1981 hän työskenteli urheiluvalmentajana ja valokuvaajana. Sen jälkeen hän palveli neuvostoarmeijassa upseerina vuosina 1983–1985 yleten kapteeniksi. Hänen palveluspaikkansa oli Neuvosto-Liettuassa. Vuonna 1988 hän valmistui Neuvosto-Ukrainan Harkovan panssariupseerien johtajakoulusta.
Viron armeijassa.
Viron uuden itsenäisyyden aikaan Johannes Kert liittyi Viron armeijaan sen upseeritehtäviin toimien muun muassa Kuperjanovin jalkaväkipataljoonan komentajana vuonna 1992. Vuosina 1993–1996 Kert toimi Kaitseliiton komentajana. Sen jälkeen hän toimi Viron puolustusvoimien komentajana vuosina 1996–2000. Hän oli tuolloin Euroopan nuorin puolustusvoimien komentaja. Hänen erottuaan puolustusvoimain komentajan tehtävistä Kert jatkoi seuraajansa neuvonantajana ja toimi Viron maavoimien komentajana vuosina 2001–2002. Sen jälkeen hän toimi Viron sotilaallisena edustajana NATOssa ja Euroopan unionissa vuosina 2002–2008, jolloin hän jätti Viron puolustusvoimat.
Virolaisena poliitikkona.
Kert liittyi vuonna 2014 Viron reformipuolueeseen. Hänet valittiin kahdesti Riigikoguun, ja hän oli kansanedustajana 2015–2021. Kert kuoli kesken toisen edustajakautensa. Hänen varaedustajansa oli Tiiu Aro.
Sorjasara

Sorjasara ("Carex krausei") on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon ja sarojen ("Carex") sukuun kuuluva kasvilaji. Sorjasara ei kuitenkaan ole selkeä laji, vaan osa tutkijoista pitää sitä hapsisaran ("Carex capillaris") alalajina, muunnoksena tai muotona. Sorjasaraa on kutsuttu suomeksi myös nimellä "sirosara", mutta sirosara on myös "Carex brunnea"-lajin suomenkielinen nimi.
Sirosaran varret voivat kasvaa 15–35 cm korkeiksi. Sen lehtilavat ovat 2–8 cm pitkiä ja 1–2 mm leveitä. Sirosaran kukintona on useasta tähkästä muodostuva tähkistö, jossa on noin viidestä kymmeneen pientä tähkää. Pullakot ovat 1,5–3,3 mm pitkiä sekä 0,7–1 mm leveitä, ja niissä on 0,3–0,7 mm pitkä suuota.
Sorjasaraa kasvaa kosteusoloiltaan monenlaisilla kasvupaikoilla kalkkipitoisella tundralla, rannoilla ja niityillä. Sorjasaraa tavataan Euraasiassa, Grönlannissa, Kanadassa sekä Alaskassa.
Yozgat

Yozgat on kaupunki ja piirikunta Turkin Yozgatin maakunnassa Anatolian keskiosissa. Kaupunki on saanut alkunsa 1700-luvulla. Yozgatin piirikunnan asukasluku oli vuonna 2020 104 079 ja kaupungin 90 206.
Maantiede.
Yozgat sijaitsee Turkin Yozgatin maakunnassa Anatolian keskiosan pohjoisosassa. Kaupungin läpi kulkee Delice-joen sivujoki. Paikan korkeus merenpinnasta on 1 320 metriä.
Historia.
Nykyisen Yozgatin alue oli pääosin maaseutua ennen sen kaupungin petustamista 1700-luvun puolivälissä. Yozgatin perustivat Çapanoğlu-suvun jäsenet. Suku tunnettiin Keski-Anatolian mahtisukuna, ja sen vaikutusvalta ulottui myös alkuperäisen tukialueen Bozokin sancakin ulkopuolelle. Paikalle alettiin houkutella siirtolaisia, joista osa oli muitakin kuin muslimeja. Tällaisten uusien kaupunkien perustamiseen saatiin tukea valtiolta. Kaupunkiin rakennutettiin vuonna 1778 esimerkiksi sen pääasiallinen moskeija ja perustajasuvun mausoleumi. Vuonna 1892 kaupungissa oli noin 15 000 asukasta.
Yozgat liittyy Turkin itsenäisyyssodan tapahtumiin. Edelleen merkittävissä asemissa olleet Çapanoğlu-suvun jäsenet kapinoivat Mustafa Kemalin johtamia Turkin kansallismielisiä vastaan osmanisulttaani Mehmed VI:n nimissä. Çerkes Ethemin komentamat kansallismieliset joukot kukistivat kapinan, mutta Kemalin kieltäydyttä luovuttamasta Ethemille kapinoinnin aloittajana nähtyä kuvernööriä parin välille syntyi sittemmin paisuvia erimielisyyksiä.
Väestö.
Turkin tilastokeskuksen mukaan Yozgatin piirikunnan asukasluku oli vuonna 2020 104 079, joista itse kaupungissa asui 90 206.
Nazilli

Nazilli on piirkunta ja kaupunki Turkin Aydınin maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Nazillin väkiluku oli 159 544. Nazilli on Aydınin maakunnan toiseksi suurin kaupunki Aydınin jälkeen.
The Policen diskografia

Tämä on brittiläisen rockyhtyen The Policen diskografia
Singlet.
Kaikki Englannin julkaisuja, julkaisupäivämääriä ja levy-yhtiölle A&amp;M, jos ei toisin mainittu.
Adelsön

Adelsön tai Adelsö (vanhempi nimi "Alsnu") on Mälarenin saari Ruotsissa Ekerön kunnassa, joka sijaitsee Tukholman läänissä.
Maantietoa.
Adelsön sijaitsee Mälarenin itäosassa, missä se on suuren saarien läntisin saari. Saaren pohjoispuolelle aukeaa laaja Norra Björkfjärden, lännessä Prästfjärden ja etelässä Södra Björkfjärden. Itäpuolella saarta sijaitsee samaan Ekerön kuntaan kuuluva isompi saari Ekerön. Saarien välissä virtaa verkkaisesti puoli kilometriä leveä Svinsundet ja etelässä aukeaa saarten väliin Hovgårdsfjärden. Adelsönin ympärillä on pieniä saaria: Fagerön pohjoisessa, Tofta holmar lännessä, Hovgårdsholme idässä ja kuuluisa Björkön kaakossa. Saarien välissä sijaitsee puoli kilometriä leveä Björkösundet. Kilometrin verran lounaaseen päin näkyy suuri saari Kurön ja yli kilometrin päässä pitkä saari Ridön. Adelsönin oma pituus on 10,2 kilometriä ja leveys on 4,0 kilometriä. Sen pinta-ala on 2 608 hehtaaria eli 2,6 neliökilometriä.
Yli puolet saaresta on merkitty metsämaaksi, mutta saari on laajalti viljeltyä. Saarella on vain 800 vakituista asukasta, mutta vapaa-ajan asukkaita on runsaasti tämän lisäksi. Mainittuun asukaslukuun sisältyy myös Björkönin ja Kurönin asukkaita. Adelsönin useimmat asukkaat asuvat Adelsön kirkonkylässä, Lilla Stenbyssä ja Hallstassa. Muu asutus on haja-asutusta. Saarella kulkee maantie, josta haarautuu saaren rannoille lyhyitä yksityisteitä. Stenbyhyn liikennöi ilmainen lossi Ekerön Munsönistä. Sitä kautta pääsee autolla Tukholmaan alle puolessa tunnissa. Saari muodostaa myös luonnollisen ja historiallisesti vanhan seurakunnan ().
Historiaa.
Saari on muodostunut jääkauden jälkeen, kun sen korkein huippu nousi hitaasti maankohoamisen seurauksena Mälarenin merenlahden vedenpinnan yläpuolelle. Saaren korkeilta alueilta tunnetaan myöhäiskivikauden löytöjä, jolloin saari on ollut Mälarenin saaristoa. Mälarenista muodostui järvi vasta 1200-luvulla, jolloin sen lasku-uoma nykyisessä Tukholmassa muodostui. Viikinkiaikana Adelsön eteläpää muodosti pienen saaren ja pohjoisosa suuremman saaren. Mälarenin vedenpinta on alentunut keskiajalla, jolloin saarien välinen salmi on maatunut muodostaen yhtenäisen saaren. Pronssikaudella saari oli asuttu, mikä on päätelty löytyneistä hiidenkiukaista, mutta rautakaudella on saaren kasvaessa myös asutus suurentunut. Saarelta löytyneitä muinaisjäännöksiä on eniten rautakauden jälkeiseltä ajalta. Tunnettuja jäännöksiä ovat toinen saarella hyvin säilynyt muinaislinna Skansberget Stenbyssä, Hovgårdenin hautakummut, Hamnvikenissä sijaitseva riimukivi ja "Alsnö husin" rauniot. Hovgården liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1933. Saari on Ruotsin varhaisia kirkollisia seurakuntia, jonka kivikirkko Adelsön kirkko on 1100-luvulta.
Heikki Iiskola

Heikki Iiskola (s. 12. kesäkuuta 1998 Helsinki) on suomalainen salibandyn pelaaja, joka on edustanut Salibandyliigassa eli nykyisessä F-liigassa Westend Indiansia kaudella 2017–2018 ja Esport Oilersia kaudesta 2018–2019 alkaen.