Mohamed Bazoum

Mohamed Bazoum, arabiaksi محمد بازوم, (s. 1. tammikuuta 1960) on nigeriläinen poliitikko, joka voitti maansa presidentinvaalit niiden toisella kierroksella vuonna 2021. Hänen virkakautensa alkoi 2. huhtikuuta 2021. Hänen edeltäjänsä oli Mahamadou Issoufou.
Ennen presidentinvaalikampanjaansa Bazoum on osallistunut Nigerin poliittiseen elämään kansanedustajana ja vuodesta 2016 alkaen sisäministerinä.Vaalikampanjassaan hän lupasi jatkaa uudistuksia, parantaa turvallisuutta ja vähentää maan etnisiä jakolinjoja.
Etninen ja poliittinen tausta.
Bazoum on arabi ja peräisin Ouled Slimanen arabiheimosta, joka asuu pääasiassa Etelä-Libyassa sekä Pohjois-Tšadissa. Koillis-Nigerissä, josta Bazoum on kotoisin, heimo on äärivähemmistö. Heimo on ollut poliittisesti Ranskan tukijoita toisen maailmansodan päättymisestä lähtien, mutta on kohdannut tuaregien ja varsinkin Tubu-kansan vastustusta.
Joulukuussa 1990 Bazoum oli eräs Parti Nigerien pour la Democratie et le Socialisme-Tarayya (PNDS) perustajista. Hän on ollut puolueen johtaja, joka kuuluu sosiaalidemokraattien Sosialistiseen Internationaaliin. Tämä on ollut voimavara Bazoumin suhdetoiminnan kannalta.
Ura presidenttinä.
Vuoden 2021 Nigerin vaaleja on pidetty esimerkkitapauksena siitä, miten valta vaihdetaan Sahelin alueella rauhanomaisesti. Vaalien tulos vahvistettiin 21. maaliskuuta 2021.
Mohamed Bazoum nimitettiin joulukuussa 2022 Länsi-Afrikan talous- ja rahaliiton (UEMOA) nykyiseksi presidentiksi järjestön valtion- ja hallitusten päämiesten 23. sääntömääräisessä huippukokouksessa Abidjanissa.
Vallankaappaus.
26. heinäkuuta vuonna 2023 Nigeristä uutisoitiin, että Mohamed Bazoum on oman henkivartiokaartinsa saartamana presidentin palatsissa. Seuraavana päivänä maan televisiossa luettiin tiedotus, maan koko hallituksen syrjäyttämisestä. Ulkomaat, Länsi-Afrikan talousyhteisö ja Afrikan Unioni ovat tuominneet kaappauksen.
Sen jälkeen arveltiin, että Bazoum on yhä vaimonsa ja poikansa kanssa teljettynä presidentinpalatsiin. Hänen tyttärensä ovat opiskelemassa Euroopassa. Elokuun alkupuolella Bazoumilta tuli julkisuuteen kirje, jossa hän pyysi tilanteeseen apua Yhdysvalloilta. Hänen mukaansa oli vaarana, että Niger ja sen naapurit ajautuvat Venäjän alaisuuteen. 
Nigeriä hallitseva sotilasjuntta ilmoitti 13. elokuuta 2023, että se halusi "nostaa syytteen toimivaltaisten kansallisten ja kansainvälisten viranomaisten edessä Mohamed Bazoumia ja hänen paikallisia ja ulkomaisia ​​rikoskumppaneitaan maanpetoksesta ja Nigerin sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden heikentämisestä".
30. marraskuuta 2023 Mohamed Bazoumin perhe väitti, että he eivät olleet olleet enää yhteydessä häneen 18. lokakuuta 2023 jälkeen, ja tuomitsi joihinkin heistä kohdistuneet "väkivaltaiset pidätykset ja etsinnät".
Vaatimukset vapauttamisesta.
ECOWAS on toistuvasti vaatinut Bazoumin vapauttamista, minkä vallankaappaajat ovat aina evänneet. Vuoden 2024 alussa Bazoumin kerrottiin sairastuneen malariaan. Hän ei ole vieläkään suostunut antamaan muodollista virasta eroamisasiakirjaa, sillä se poistaisi häneltä syytesuojan. Syytesuojan poistumisen jälkeen maata hallitseva juntta aikoo viedä Bazoumin oikeuteen. 
Yhdistyneet kansakunnat vetosi helmikuussa 2025 Bazoumin ja tämän vaimon vapauttamisen puolesta. Yk:n näkemysten mukaan tilanne on vakava ihmisoikeusloukkaus. Nigerin sotilasjuntta vapautti huhtikuussa 2025 yli 50 vankia, joihin kuului vuonna 2023 kaadetun hallituksen entiset ministerit. Vuoden 2023 sotilasvallankaappauksen jälkeen kotiarestissa ollut syrjäytetty presidentti Mohamed Bazoum ei ollut vapautettujen luettelossa huolimatta kansainvälisistä vaatimuksista vapauttaa hänet. Kun BBC kysyi presidentti Bazoumin vangitsemisen jatkumisesta, oikeusministeri Aliyou Daouda viittasi "kansalliseen turvallisuuteen ja suvereniteettiin".