Rokotuskriittisyys

Rokotuskriittisyys on rokotteisiin kohdistuvaa luottamuksen puutetta, kielteisyyttä ja epäilyä.
Rokotuksiin suhtautuminen ei ole mustavalkoinen kyllä/ei-kysymys, vaan rokotuskriittisyys on liukuva jatkumo rokotusten täydellisen hyväksynnän ja täydellisen torjunnan välillä. Lievässä muodossaan rokotuskriittisyys ilmenee rokotteisiin kohdistuvana kiinnostuksena ja rokotusten kyseenalaistamisena. Jotkut rokotuskriittiset ihmiset ottavat itselleen tai lapsilleen kaikki tarjotut rokotukset, mutta samalla he tuntevat huolta niitä kohtaan. Jotkut viivyttelevät rokotusten ottamista. Jotkut rokotuskriittiset hyväksyvät jotkin rokotteet mutta kieltäytyvät toisista. Jotkut kieltäytyvät kaikista rokotuksista. On myös olemassa rokotuksia vastustavia liikkeitä.
Useimmat rokotuskriittiset vanhemmat eivät kieltäydy lastensa rokottamisesta. Esimerkiksi yhdysvaltalaisista ja kanadalaisista pienten lasten vanhemmista 20–40 prosenttia kertoo olevansa enemmän tai vähemmän epävarmoja rokotteista, mutta heistä vain joka kymmenes jättää lapsensa rokottamatta.
Syyt.
Rokotuskriittisyyteen on monia syitä. Se voi perustua muun muassa tieteellisiin, poliittisiin tai uskonnollisiin syihin.
Rokotuskriittisyys voi johtua huolesta rokotteen turvallisuudesta tai rokotusten haittavaikutuksista. Tietyn rokotteen torjuminen voi johtua oletuksesta, että se aiheuttaa sairauksia, etenkin jos lääketiede ei tunne sairauden puhkeamisen syitä tarpeeksi vakuuttavasti. Esimerkiksi vuoden 2009 influenssapandemian aikana käytetyn Pandemrix-rokotteen ja narkolepsian puhkeamisen välinen yhteys lisäsi rokotteiden turvallisuuteen liittyviä huolenaiheita. Koronaan käytettyyn mRNA-rokotteseen on suhtauduttu kriittisesti sen sisältämän lähetti-RNA:n vuoksi.
Jotkut rokotuskriitikot ajattelevat, että pienen lapsen kehittymätön immuunijärjestelmä ei kestä yhdistelmärokotetta tai useaa samanaikaista rokotetta. Jotkut vanhemmat uskovat, että lapsen on vastustuskyvyn kehityksen vuoksi parempi antaa sairastaa lastentaudit kuin välttää ne rokotteilla.
Jotkut rokotuskriittiset ihmiset tuntevat epäluuloa rokotteita koskevaa tieteellistä konsensusta kohtaan. Tämän epäluulon takana oleviksi syiksi on todettu etenkin sosiaalisessa mediassa julkaistut rokotevastaiset väitteet ja misinformaatio, sekä biolääketieteen kaupallistuminen, joka tuottaa terveystieteilijöille ja terveydenhoidon ammattilaisille taloudellisia eturistiriitoja. Lisäksi jotkin vähemmistöt esimerkiksi Yhdysvalloissa voivat muistaa lääketieteen nimissä harjoitetun syrjinnän lähihistoriasta. Jotkut rokotuskriitikot suhtautuvatkin kielteisesti rokotteiden turvallisuudesta julkaistun tiedon totuudenmukaisuuteen. Jotkut puolestaan eivät tunne rokottamisen perusteluja, vaan pitävät luonnonmukaisia keinoja tautien ehkäisemisessä parempina.
Muita rokotuskriittisyyden syitä ovat uskonnolliset syyt tai filosofiset aatteet. Jotkut pitävät pakkorokotuksia ihmisoikeuksien rajoittamisena.
Yleisyys ja seuraukset.
Keskustelu rokotuksista on nykyisin monitahoista, koska rokotteita ja niiden yhdistelmiä on entistä enemmän, ja globaali viestintä, mukaan lukien keskustelu rokotuksista, on laajentunut ja tehostunut. Tämä on lisännyt rokotuskriittisten ihmisten määrää. Rokotuskriittisyyttä pidetään merkittävänä asiana, sillä se vaikuttaa rokotuskattavuuteen.
Suurimmillaan rokotuskriittisyys on kyselytutkimuksten mukaan Ranskassa ja muissa taloudellisesti kehittyneissä maissa. Korkeinta luottamus rokotteisiin on kehittyvissä maissa, etenkin Bangladeshissa, Ruandassa, Etiopiassa ja Intiassa. Joissain kehittyvissä maissa, kuten Pakistanissa ja Nigeriassa, rokotteista liikkuu kuitenkin käsityksiä, joiden mukaan niillä yritettäisiin vahingoittaa ihmisiä.
Yhteiskuntien sisällä rokotuskriittiset ihmiset ovat tutkimusten mukaan keskimäärin vähemmän koulutettuja kuin rokotuksiin myönteisesti tai neutraalisti suhtautuvat.