Ardèche (joki)

Ardèche (oksitaaniksi Ardecha) on Rhônen oikeanpuoleinen sivujoki etelä-Ranskassa. Sen mukaan on saanut nimensä myös Ardèchen departementti, mutta joen valuma-alue ulottuu myös Lozèren ja Gardin departementteihin.
Nimen alkuperä ja vanhat nimet.
Tunnetaan useita antiikin aikaisia tekstejä, joissa kerrotaan nykyisen Gardin departementin alueella toimineiden jokialusten kuljettajien yhteisöstä. Ei tiedetä varmuudella, mitä jokia niissä tarkoitetaan, mutta on mahdollista, että niissä tarkoitetut joet ovat Ardèche ja Ouvèze..
Eräässä Nîmesistä löydetyssä tekstissä esiintyy lyhenne, josta on päätelty, että joen nimi olisi tuolloin ollut *Atrica, mutta tästä ei voida päätellä nimen etymologiaa. Vuodesta 950 lähtien nimi kirjoitettiin "Ertica". Vuonna 1137 joki mainittiin nimellä "Henticam fluvium" Ardèche-nimen myöhäiskeskiaikaisia kirjoitusasuja ovat olleet myös "Adresca" ja "Ardecha", joista jälkimmäinen esiintyy Charta Vetus -teoksessa.
Maantiede.
Ardèche on 125,1 kilometrin pituinen. Se alkaa 1467 metrin korkeudesta Vivarais'sta, läheltä Chavaden solaa, Mazanin metsästä Astet'n kunnasta. Siihen Aubenas'n ja Ruomsin jälkeen liittyviä sivujokia ovat Chassezac ja Beaume. Vallon-Pont-d’Arcin jälkeen jokiuoma syvenee, ja jokeen ovat muodostuneet kuuluisat Ardèchen rotkot. Ardèche laskee Rhôneen Pont-Saint-Esprit'n yläpuolella.
Ardèche kulkee seuraavien alueiden, departementtien ja kuntien kautta:
Auvergne-Rhône-Alpes, Ardèchen departementti
Oksitania, Gardin departementti:
Hydrologia.
Ardèchen virtaama on keskimäärin 64,8 kuutiometriä sekunnissa, mutta se vaihtelee huomattavasti. Joessa esiintyy keväisin ja syksyisin "Ardèchen iskuiksi" () sanottuja voimakkaita tulvia, kun taas kesällä siinä virtaa vain vähän vettä. Suurimpien tulvien aikana kuten vuosina 1827, 1890 ja 1924 joen virtaama on ollut jopa 7800 kuutio­metriä sekunnissa, ja kanjoneissa veden pinta on noussut 21,4 metriä. Tulvat voivat alkaa sangen äkillisesti­kin, jolloin veden pinta nousee hyvin nopeasti. Kaikista departementin joista juuri Ardècheä tarkkaillaankin intensiivisimmin.
Joen pituuteen (125 kilometriä) nähden Ardèchen virtaama on varsin suuri. Se ylittää selvästi esimerkiksi Gardonin (32 m3/s), Cèzen (22 m3/s), Hérault'n (44 m3/s), Aveyronin (57 m3/s) ja Agout'n (55 m3/s) virtaamat, vaikka nämä Ranskan keski­ylängön etelä­osasta lähtevät joet ovatkin selvästi pidempiä.
Virtaama Saint-Martin-d'Ardèchessa.
Ardèchen virtaamaa vuoden eri kuukausina on seurattu 61 vuoden ajan, 1955–2016, Saint-Martin-d'Ardèchessa. Koko vuoden keski­virtaama on keskimäärin 64,8 kuutio­metriä sekunnissa kohdassa, jonka kautta kulkevan joen osuuden valuma-alue on 2258 km2, mikä muodostaa jo valtaosan koko joen valuma-alueesta (2430 km2).
Eri vuodenaikoina joen virtaama vaihtelee Sevennien alueelle tyypilliseen tapaan. Suurimmillaan se on syksyllä ja talvella, joiden aikana se saavuttaa kaksi huippua, niistä ensimmäisen marraskuussa, 115 m3/s ja toisen tammikuussa, 99,1 m3/s. Sen jälkeen virtaama pienenee nopeasti, kunnes se on pienimmillään heinäkuussa, 12,3 m3 ja vielä elokuussakin vain 12,5 m3/s.
Pienimmät virtaamat.
Keskimäärin joka kymmenes vuosi Ardèchen virtaama voi vähetä jopa 2,5 kuutiometriin sekunnissa.
Tulvat.
Ardèchessa esiintyy suuria tulvia varsinkin Sevennien alueilla esiintyvien ukkosmyrskyjen jälkeen. Keskimäärin joka toinen vuosi joen virtaama nousee 1800 ja joka viides vuosi 2600 kuutiometriin sekunnissa, joista jälkimmäinen merkitsee jo huomattavaa tulvaa. Keskimäärin joka kymmenes vuosi virtaama nousee 3100, joka 20:s vuosi 3600 ja joka 50:s vuosi jopa 4300 kuutiometriin sekunnissa.
Suurin yhden vuorokauden keskivirtaama Ardèchessä on ollut 2506 kuutiometriä sekunnissa. Mutta suurin hetkellinen virtaama Saint-Martin-d'Ardèchen kohdalla on ollut 4500 kuutiometriä sekunnissa, mikä vastaa noin kahta kolmasosaa Tonavan keskivirtaamasta. .
Sademäärä.
Ardèchen valuma-alueen keskimääräinen vuotuinen sademäärä on 897 millimetriä, mikä on Ranskan muihin alueisiin verrattuna varsin suuri. Tämä merkitsee, että koko alueella sataa keskimäärin 28,3 litraa kuutiometriä kohti sekunnissa.
Puhelinpalvelu.
Ardèchen departementin prefektuuri perusti kesäkuussa 2005 kriisiviestintää varten puhelinpalvelun, jonka tarkoitus on välittää säännöllisesti tietoja yleistä turvallisuutta vakavasti vaarantavista tapahtumista. Palvelun kautta saa tietoja muun muassa joen tulvien kehittymisestä.
Erikoispiirteitä.
Ardècheen päätyy jonkin verran vettä myös Loiresta Palissen padon ja Issarlèsin tekojärven kautta. Nämä vedet johdetaan maanalaisia putkia myöten Montpezat-sous-Bauzonin vesivoimalaan, josta ne lasketaan Fontaulièreen, Ardèchen sivujokeen. Näin Ardèchessa virtaa sekunnissa 7,4 kuutiometriä Loiresta tullutta vettä.
Ardèchen valuma-alue rajoittuu Loiren, Allier'n, Lot'n ja Tarnin valuma-alueisiin. Koska Allier on Loiren, Lot ja Tarn taas Garonnen sivujokia, Ardèche on samalla Rhônen sivujoki, jonka valuma-alue rajoittuu sekä Loiren että Garonnen valuma-alueeseen.
Matkailukohteita.
Ardèchen varrella sijaitsevat:
Suojelualueet.
Ardèche on koko pituudeltaan suojeltu eriasteisin suojelumääräyksin. Sen lähde sijaitsee "Sources de l’Ardèche" -nimisellä "Natura 2000" -alueella, joka käsittää 388 hehtaaria Astet'n ja Mayresin kunnissa ja joka on mantereinen tyypin 1 "ekologisesti, eläin- ja kasvitieteellisesti merkittävä vyöhyke" (, ZNIEF). Alue alkaa muutaman kymmenen metrin päässä Astet'n määrin virastotalosta. Itse joesta vain noin 4,9 kilometrin pituinen puromainen osuus on tällä alueella, mutta muutamien siihen laskevien sivupurojen kuten Paillayren, Pendyn ja Piernen purojen valuma-alueet sijaitsevat siellä kokonaisuudessaan.
"Ardèchen lähteiden biologinen suojelualue" ( on vuonna 2014 perustettu 441,8 hehtaarin laajuinen luonnonsuojelualue.
"Ardèchen ja sen sivujokien muodostama toiminnallinen kokonaisuus" () on 22630 hehtaarin laajuinen mantereien tyypin 2 ZNIEF-alue. Se ulottuu 61 kunnan alueelle ja käsittää suuren osan Ardèche-jokea, siihen liittyvät alueet ja sen tärkeimmät sivujoet kuten Lignen, Baumen, Drobien ja Chassezacin. Tällä ZNIEFF-alueella oleva osa Ardèchea alkaa D578bis -tien sillalta Ucelin ja Aubenasin kuntien rajalta ja ulottuu Ardèchen ja Rhônen yhtymäkohtaan saakka.
 Alue on tärkeä, suorastaan oleellinen yhdyssiteenä Sevennien ja Välimeren rannikon välillä, Rhônen kalojen kulkureittinä, jokiekologisena käytävänä sekä useiden muiden lajien elin- ja lisääntymispaikkana. Esimerkiksi kotkat tarvitsevat ravintonsa hankkimiseen laajoja alueita.
 Ardèchen alajuoksun laakso on harvinainen vesiympäristönä, jonka toiminta on ihmisen toimesta vain vähän tai ei ollenkaan muutettu. Se oli aikoinaan osa Rhônen vaelluskalojen elinaluetta, ja uhanalaiseksi luokiteltu sillikala "Alosa agone" nousee yhä Rhônea pitkin alueelle kutemaan. On käynnistetty projekti, "Schéma Directeur d'Aménagement et de Gestion des Eaux du Bassin Rhône-Méditerranée-Corse", joka pyrkii ennallistamaan alueen vanhan merkityksen vaellusreittinä keskittyen erityisesti Beaumen–Chassezacin ja Ardèchen–Rhônen reitteihin. Erityinen merkitys alueella on harvinaisten tai pelkästään Rhônen alueella esiintyvien kalalajien vuoksi. Esimerkiksi hyppijätsingeli ("Zingel asper") on endeeminen ja äärimmäisen uhanalainen kalalaji, jota tavataan vain Rhônen valuma-alueella sekä muutamissa joissa Franche-Comtéssa.
Ardèche kulkee useiden muidenkin luonnonsuojelu- sekä Natura 2000- ja ZNIEFF-alueiden kautta. Niitä ovat: