tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Omid Abtahi

Omid Abtahi (; s. 12. heinäkuuta 1979, Teheran, Iran) on iranilais-yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt sekä televisiosarjoissa, elokuvissa että videopeleissä.
Elämä.
Abtahi syntyi Iranissa. Hän muutti perheineen Ranskaan viisivuotiaana ja Yhdysvaltoihin kymmenvuotiaana. Hän valmistui Kalifornian osavaltionyliopiston Fullertonin kampukselta vuonna 2002.
Remedios Varo

María de los Remedios Alicia Rodriga Varo y Uranga (16. joulukuuta 1908 Anglès, Espanja – 8. lokakuuta 1963 México, Meksiko) oli espanjalais-meksikolainen taidemaalari. Hänen taiteensa katsotaan edustavan surrealismin suuntausta.
Elämä.
Varo syntyi ja kasvoi Espanjassa. Hänen vanhempansa lähettivät hänet opiskelemaan taidetta Escuela de Bellas Artesiin Madridiin. Varo ei kuitenkaan pitänyt koulustaan, äitinsä katolisesta arvomaailmasta tai insinööriksi opiskelleen isänsä vaatimuksista. Yhdeksäntoistavuotiaana hän karkasi vanhemmiltaan ja koulustaan. Myöhemmin hän nai ranskalaisen runoilijan Benjamin Péret’n.
Varo asettui vuonna 1937 Pariisiin, jossa hän tapasi muita taiteilijoita ja osallistui surrealistien taidenäyttelyihin. Hän ei voinut palata Espanjaan enää Espanjan sisällissodan jälkeen. Vuonna 1940 hän pakeni Ranskasta juuri ennen saksalaisten miehityksen alkua. Hän muutti seuraavana vuonna Meksikoon.
Varo saavutti Meksikossa menestystä taiteilijana järjestettyään ensimmäisen oman taidenäyttelynsä vuonna 1955. Hänen läheisimpiä ystäviään Meksikossa olivat brittiläissyntyinen taiteilija Leonora Carrington ja unkarilaissyntyinen valokuvaaja Kati Horna. Varo kuoli sydänkohtaukseen 54 vuoden iässä.
Vaikutteet.
Varo oli kiinnostunut muun muassa mystiikasta, magiasta, alkemiasta ja psykoanalyysistä. Hänen työssään on nähty monia vaikutteita näistä lähteistä.
Det Norske Teatret

Det Norske Teatret on Oslossa sijaitseva uusnorjankielinen kansallisteatteri ja yksi maan kolmesta tärkeimmästä teatterista Kansallisteatterin sekä bergeniläisen Den Nationale Scenen ohella.
Historia.
Teatterin perustamisen puolesta puhuivat Arne ja Hulda Garborg jo vuonna 1898. Heidän mukaansa teatteri loisi yhteisen uusnorjankielisen puhenormin ja toisi esille uusnorjaa pääkaupungissa. Teatteri perustettiin lopulta vuonna 1913, ja sitä edelsi Huldan johtama kiertelevä teatteri, joka oli kerännyt suosiota. Teatteri aloitti toimintansa Kristiansandissa mutta muutti jo samana vuonna Kristianiaan (nyk. Oslo). Teatterin avaaminen Kristianiassa johti suuriin mellakoihin, kun se esitti uusnorjaksi käännetyn Ludvig Holbergin näytelmän "Jeppe Niilonpoika".
Ensimmäisinä vuosinaan teatteri sai osakseen paljon arvostelua ja se leimattiin harrastelijoiden puuhasteluksi, mutta 1930-luvulla se alkoi vakiinnuttaa paikkansa toisena kansallisteatterina. Norjan Kansallisteatterista ja Den Nationale Scenestä poiketen Det Norske Teatret on säilynyt yksityisomistuksessa.
Entiset rakennukset.
Lähde:
Viljo Lilja

Kaarlo Viljo Kultimo Lilja (17. lokakuuta 1905 Pirkkala – 23. kesäkuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen metsänhoitaja ja virkamies, joka sai metsäneuvoksen arvonimen.
Henkilöhistoria.
Liljan vanhemmat olivat kansakoulunopettajat Salomon Lilja ja Lyydia Hervanta ja puoliso vuodesta 1933 hammaslääkäri Elli Siviä Salonen. Lilja tuli ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1926 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1930. Hän oli Metsähallituksen ylimääräinen metsänhoitaja 1930, vt. metsänarvostelija 1930–1933, metsänarvostelija 1933–1945 ja vt. metsätaloudentarkastaja 1937–1940 ja 1940–1941. Maatalousministeriön asutusasiainosastolla Lilja oli Orimattilan ja muiden kuntien pika-asutustoimikunnan metsänhoitajajäsen 1940, ylimääräinen virkamies 1941, ylimääräinen esittelijä 1944–1945, metsäjaoston vt. jaostopäällikkö 1945 ja jaostopäällikkö vuodesta 1945. Lilja oli myös Itä-Karjalan Sotilashallintoesikunnan metsätoimiston toimistoupseeri 1941–1943, Itä-Karjalan sotilashallinnon metsäosaston toimistopäällikkö 1943–1944, maatalousministeriön ylimääräinen esittelijä vuodesta 1948 sekä maanhankintalain toimeenpanon tarkastaja 1946–1949, tilapäinen esittelijä 1953 ja metsätoimiston vt. toimistopäällikkö 1953. Hänellä oli lisäksi useita luottamustehtäviä. Asiantuntijana Lilja erikoistui asutustoimintaan liittyviin pienmetsätalouden kysymyksiin. Metsäneuvoksen arvonimen hän sai 1958.
Jacques Hnizdovskyi

Jacques (Jakiv) Hnizdovskyi, (27. tammikuuta 1915 Pylyptše, Borštšivin piiri, Galitsia – 8. marraskuuta 1985 New York, New York, Yhdysvallat) oli ukrainalaissyntyinen yhdysvaltalainen taidemaalari, taidegraafikko ja kirjan ulkoasun suunnittelija.
Hnizdovskyi opiskeli Varsovassa ja Zagrebissa ja muutti 1949 Yhdysvaltoihin. Hän nimitti tyyliään "yksinkertaistetuksi realismiksi", jossa kohde supistui perusmuotoonsa. Öljymaalauksissa voi olla useita hahmoja, esimerkkinä "The Homeless" (myös nimellä "Displaced Persons", 1947). Hän maalasi myös muotokuvia, maisemia, asetelmia, sarjan Pariisin metrosta, New Yorkin pilvenpiirtäjistä ja bronxilaisista kivitaloista. Sama tyyli ilmenee hänen puuleikkauksissaan, joita hän teki lähes 250. Hänen alkuperäiseen Albrecht Düreriä muistuttavaan tyyliinsä tuli myöhemmin aineksia ukrainalaisista barokkikaiverruksista, kiinalaisista ja japanilaisista puuleikkauksista ja myös moderneista tyyleistä, ja ne sulautuivat yhteen persoonalliseksi tyyliksi, joka toi hänelle kansainvälistä arvostusta. Hän teki kirjankuvituksia ja suunnitteli kirjankansia, muun muassa "Encyclopedia of Ukrainen" ulkoasun, ja ex libriksiä.
Hnizdovskyi toi teoksiaan näytteille heti toisen maailmansodan päätyttyä Saksassa pidettyihin ukrainalaistaiteilijoiden näyttelyhin. Hän piti myös yksityisnäyttelyitä. Hänen teoksiaan on merkittävissä pysyvissä kokoelmissa yhdysvaltalaisissa museoissa, gallerioissa, yliopistoissa ja kirjastoissa ja myös yksityiskokoelmissa.
Ikigai

Ikigai () on japanilainen filosofinen käsite, joka viittaa johonkin, joka antaa ihmiselle merkityksellisyyden tunteen tai syyn elää. Sana "ikigai" muodostuu sanoista "iki", ’elämä’ ja "kai", ’omien odotusten ja toiveiden toteuttaminen’.
Vaikka termi ”ikigai” on esiintynyt japanin kielessä jo ainakin 1300-luvulta lähtien, on termi käynyt läpi erilaisia ​​merkityksiä aikojen saatossa. Vasta 1960-luvun puolivälissä, kun Japanin elintasossa koettiin merkittävä parannus talousbuumin seurauksena, alkoi Japanissa tähän päivään kestänyt ”ikigai”-buumi kirjoissa ja aikakauslehtissä.
Jyväskylän suurajot 1984

Suomen ralli 1984 (viralliselta nimeltään "34. Rally of the 1000 Lakes") oli rallin maailmanmestaruussarjan yhdeksäs kilpailu kaudella 1984. Kilpailu järjestettiin 24.–26. elokuuta 1984 Jyväskylässä. 
Reitti.
Erikoiskokeiden yhteispituus oli (suunniteltu pituus oli ). Reitti oli hyvin samankaltainen kuin edellisenä vuonna.
Lauantaina Kuusanmäen erikoiskoe jaettiin kahtia, ja loppuosasta tuli uusi erikoiskoe Moksi, joka tunnettaisiin myöhemmin Korpiahon nimellä, eikä vuoden 1988 ja sen jälkeisillä Moksin erikoiskokeilla ole mitään tekemistä tämän kanssa. Myös Evo jaettiin kahteen osaan, mutta nimet olivat Evo 1 ja Evo 2. Uusia erikoiskokeita olivat myös Raitoo, Pirttijärvi, Murole ja Syväjärvi.
Kilpailun tapahtumia.
Humalamäen erikoiskoe keskeytettiin ja poistettiin tuloksista, koska tapahtui onnettomuus, jossa katsojia loukkaantui. Brittiläiskaksikko Julian Roderick ja David Holmes ajoivat Vauxhall Chevettellä, joka hypyn jälkeen laskeutui huonosti ja kaatui. Roderick ja Holmes olivat harrastajia, jotka olivat Jyväskylässä ensimmäistä kertaa. Onnettomuutta käsiteltiin käräjillä, joissa yhdelle tai kahdelle järjestysmiehelle annettiin huomautus tilanteesta, jossa katsojat olivat tulleet tien tuntumaan ja olisi pitänyt ilmoittaa lähtöön.
Michele Mouton kaatoi autonsa lauantaiaamuna ja keskeytti lopulta Laajavuoren päivätauolle. Hänen tallitoverinsa Hannu Mikkola puolestaan keskeytti Päijälän erikoiskokeelle eturipustuksen petettyä hypyssä.
Nakkilan seurakunta

Nakkilan seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Ala-Satakunnan rovastikunnassa Turun arkkihiippakunnassa. Seurakunnan vt. kirkkoherrana toimii Olli-Matti Vuori. Seurakunnan pääkirkkona toimii Nakkilan kirkko.
Levoton Tuhkimo (elokuva)

Levoton Tuhkimo on 25. joulukuuta 2024 ensi-iltansa saanut Mari Rantasilan ohjaama ja Hanna Leivonniemen käsikirjoittama suomalainen elokuva, joka ammentaa Dingo-yhtyeen tarinasta.
Elokuvan tuottivat Marko Talli ja Anni Pänkäälä Yellow Film &amp; TV:stä, ja sen levittää elokuvateattereihin Nordisk Film. Esitysoikeudet elokuvaan on hankkinut Yle.
Pertti Neumann nähdään elokuvassa sivuroolissa.
Kuvaukset.
Elokuvan kuvaukset alkoivat Porissa syyskuussa 2023. Elokuvaa kuvattiin myös Helsingissä.
Julkaisu.
"Levottoman Tuhkimon" maailmanensi-ilta järjestettiin Porissa 20. marraskuuta 2024. Kutsuvieraille tarkoitetussa tilaisuudessa olivat paikalla myös Dingon jäsenet Pertti Neumann ja Jonttu Virta sekä yhtyeen alkuperäinen basisti Jarkko Eve. 
Toinen kutsuvierasnäytös pidettiin Helsingin Tennispalatsissa 27. marraskuuta 2024. Tilaisuudessa olivat paikalla myös kaikki Dingon nykyiset jäsenet.
Suomessa elokuvan valtakunnallinen ensi-ilta oli 25. joulukuuta 2024. "Levottoman Tuhkimon" esitysoikeudet on myyty myös Viroon, jossa se tuli elokuvateattereihin vuoden 2025 alussa.
Vastaanotto.
Elokuva sai kriitikoilta ristiriitaisen vastaanoton. Elokuva arvosteltiin epäonnistuneeksi muun muassa Dingon uran liian pintapuolisesta käsittelystä. Toisaalta elokuvaa on kehuttu myös onnistuneesta 1980-luvun kuvailusta ja onnistuneista maskeerauksista. Varsinkin Saku Taittosen roolisuoritus Neumannnina ja Elias Salosen rooli Lasse Norreksena saivat kehuja.
Dingon managerina toiminut Lasse Norres piti roolihahmoaan epäonnistuneena. Norreksen mukaan elokuva antaa hänestä väärän kuvan.
Elokuvan oli nähnyt kahden ensimmäisen esitysviikon aikana yli 100 000 katsojaa.
Kuramoto-malli

Kuramoto-malli on muun muassa neurotieteessä käytetty signaaleihin liittyvä matemaattinen malli, joka simuloi useiden oskillaattoreiden siirtymistä ei-synkronisesta tilasta synkronoituneeseen tilaan. Kuramoto-mallissa on K -arvo, joka kuvaa oskillaattoreiden yhteyksien voimakkuutta. Oletuksena mallissa on, että jokaisella oskillaattorilla on oma taajuutensa. Kuramoto-malli koostuu N-määrästä tietyssä vaiheessa olevista oskillaattoreista θ, joilla on luonnollinen taajuus ω. Oskillaattorit pyrkivät siis sekä pitämään oman taajuutensa, että K-arvon (kytkentä-arvon, engl. "coupling") seurauksena synkronoitumaan keskenään. Kun K on matala, oskillaattorit liikuvat vapaasti suhteessa toisiinsa ja kun K on korkea (tietty raja-arvo ylittyy), oskillaattorit synkronoituvat. Synkronisaatiota voidaan mitata järjestys-parametrilla (engl. "order"), joka kuvaa synkronisaation kaaoksen ja järjestyksen astetta. 
Kuramoto-malli noudattaa kaavaa θ"i" = ωi + Σ Kij sin(θj - θi), "jossa i =" 1...,0. Kuramoto-malli koostuu N määrästä θ"i" kytkeytyneistä oskillaattoreita ajan funktiona.
Jyväskylän suurajot 1983

Suomen ralli 1983 (viralliselta nimeltään "33. Rally of the 1000 Lakes") oli rallin maailmanmestaruussarjan yhdeksäs kilpailu kaudella 1983. Kilpailu järjestettiin 26.–28. elokuuta 1983 Jyväskylässä. Kilpailu kuului kuljettajien ja valmistajien maailmanmestaruussarjaan.
Reitti.
Kilpailun reitti oli rakenteeltaan samankaltainen kuin edellisenä vuonna, mutta ulottui nyt kauemmas lounaaseen. Erikoiskokeiden yhteispituus oli .
Laajavuoren erikoiskoe päättyi nyt ensimmäistä kertaa Killerin raviradan alueelle. Lauantaiaamuna ajettiin myös uusi yleisöerikoiskoe Kovalanmäen rallicross-radalla.
Lauantain uusia erikoiskokeita olivat Pölläkkä, Painaa ja Tyrynkylä. Lauantai-illan kokoomatauko oli nyt Kalpalinnassa Janakkalassa. Sen jälkeisellä osuudella uusia erikoiskokeita olivat Ohtinen, Välkkilä, Vahonen, Krääkkiö, Onkemäki, Juupajoki ja Kalasaari.
Kilpailun tapahtumia.
Hannu Mikkolan etutasauspyörästö hajosi rallin avauserikoiskokeella Laajavuoressa. Korjaus kesti 11 minuuttia liian kauan, mistä Mikkola sai minuutin ja 50 sekuntia aikasakkoa. Mikkola nousi rallin johtoon EK34:llä Tyrynkylässä, mutta heti seuraavalla erikoiskokeella moottorin kiinnityskorvake petti ja turboletku irtosi. Vian korjaaminen kesti pitkään, mutta lopulta Mikkola nousi uudelleen johtoon rallin toiseksiviimeisellä erikoiskokeella ja ajoi voittoon.
Kartanlukija Reijo Nygren kuoli kilpailussa ulosajossa, joka tapahtui hieman puolenyön jälkeen lauantaina 27. elokuuta 1983.
Björn Waldegård ajoi ulos EK17:llä Mäkrässä. Ohjaus ja etuakselisto vaurioituivat, mutta ne saatiin korjattua. Waldegård oli maalissa sijalla 12.
Molemmat Opel-kuljettajat keskeyttivät viimeisenä yönä: Ari Vatanen vetoakselin katkeamiseen EK35:llä Renkajärvellä ja Henri Toivonen – viiden perättäisen pohja-ajan jälkeen – EK40:llä Onkemäessä konerikkoon.
Tulokset.
Kilpailun jälkeen Mikkola johti mestaruussarjaa 105 pisteellä kuudesta kilpailutuloksesta ennen Röhrliä, jolla oli 87 pistettä kuudesta tuloksesta. Lancia johti valmistajien mestaruutta 110 pisteellä seitsemästä tuloksesta kun Audilla oli 98 pistettä kuudesta tuloksesta.
Porin Teljän seurakunta

Porin Teljän seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Porin rovastikunnassa Turun arkkihiippakunnassa. Seurakunta kuuluu Porin seurakuntayhtymään ja sen kirkkoherrana toimii Kaisa Huhtala.
Portugalin ralli 2023

Portugalin ralli 2023 oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 2023. Kilpailu järjestettiin 11.–14. toukokuuta 2023. Kilpailun keskuspaikka oli Matosinhosissa.
Kilpailuun kuului 19 erikoiskoetta, joiden pituus oli . Siirtymiä oli yhteensä .
Kilpailu oli kauden viides.
Kilpailijat.
Kilpailuun ilmoittautui lähes 90 autoa, joista kahdeksan oli Rally1-autoja ja 44 WRC2-sarjan Rally2-autoja. James Fulton osallistui kilpailuun Kris Meeken kartanlukijana WRC2-kategoriassa.
Tapahtumia.
Testierikoiskokeella nopein oli Elfyn Evans.
Kilpailun ensimmäisellä erikoiskokeella nopein oli Pierre-Louis Loubet.
Takamoto Katsuta joutui keskeyttämään rikkinäisen laturin vuoksi perjataina aamulla. Katsuta oli neljäntenä kahden erikoiskokeen jälkeen. 
Kris Meeke joutui keskeyttämään perjantai-iltapäivänä iskunvaimentimen vuodon vuoksi.
Ott Tänakin eturengas lähti vanteelta Lousã 2 -erikoiskokeella, jolloin hän menetti aikaa 50,1 sekuntia ja putosi kilpailussa seitsemännelle sijalle.
Useilla Rally2-autoilla oli rengasrikkoja kuudennella erikoiskokeella.
Kalle Rovanperä nousi kilpailun johtopaikalle erikoiskokeella viisi, jolloin hänestä tuli neljäs kilpailun johtopaikalla ajava.
Elfyn Evans ajoi ulos erikoiskokeella seitsemän ja joutui keskeyttämään.
Lauantaipäivän toisella erikoiskokeella Loubet joutui keskeyttämään osuttuaan puunkantoon, jonka vuoksi hän ajoi ulos.
Oliver Solberg sai minuutin aikarangaistuksen auton lauantain viimeisen erikoiskokeen jälkeisistä näytöstempuista. Edellisellä vuoden Espanjan kilpailun jälkeen voimaan tuli sääntömuutos, jossa vastaavasta rangaistaan vähintään viiden minuutin aikarangaistuksella, mutta koko tuota aikaa ei annettu johtuen sijainnista kilpailulle varatulla alueella.
Sunnuntaina Thierry Neuville kärsi vaihteistoon liittyvästä ongelmasta, josta johtuen hän joutui ajamaan hitaasti loppuun. Tämä pudotti hänet mahdolliselta palkintopallisijoitukselta. Lisäksi Neuvillen kartanlukija Wydaeghe unohti jättää aikatarkastuskortin erikoiskokeen 17 lopussa, josta heidät olisi voitu hylätä, mutta järjestäjät päästivät heidät sakoilla. Wydaeghen mukaan tähän vaikutti, että hän oli kiireinen ottaessaan huollolle kuvaa auton näytöistä. Järjestäjät päättivät päästää heidät sakolla hylkäämisen sijaan johtuen yksityiskohtaisesta tapahtumien kuvauksesta ja siitä, että viime vuosien koronapandemian aiheuttamien varokeinojen vuoksi kortin antamista ei ole tarvittu eikä se vaikuttanut kilpailun hallintaan. 
Sunnuntaiaamuna Tänakilla oli ongelmia auton hybridiyksikön kanssa, mutta se saatiin toimimaan Power Stage -erikoiskokeelle, jossa hän sai lisäpisteitä erikoiskokeen sijoituksesta. WRC2-kilpailussa Solberg menetti johtopaikkansa aikasakon vuoksi ja jäi Greensmithin taakse. Greensmithillä oli teknisiä ongelmia ohjauksen kanssa ja Solberg yritti kuroa eroa kiinni, mutta jäi lopulta toiseksi Greensmithille.
Erikoiskokeet.
Kilpailun aikataulu:
Länsi-Porin seurakunta

Länsi-Porin seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Porin rovastikunnassa Turun arkkihiippakunnassa. Seurakunta kuuluu Porin seurakunta yhtymään ja sen kirkkoherrana toimii Helena Kuusiranta.
Huittisten helluntaiseurakunta

Huittisten helluntaiseurakunta eli Huittisten Kotikirkko (aik. Huittisten Siion-seurakunta) on vuonna 1945 perustettu Huittisissa toimiva helluntaiseurakunta. Seurakunta on Suomen Helluntaikirkon jäsen.
Vuonna 1986 seurakunta kuului Satakunnan keskikokoisiin helluntaiseurakuntiin jäsenmäärän ollessa 200–400 hengen välimaastossa.
Historia.
Huittisissa on historiallisesti pitkät perinteet voimakkaan hengellisen liikehdinnän alueena. Liisa Erkintyttären kautta 1756 syntynyt rukoilevaisherätys levisi Huittisiin. Lauttakylän Junttilassa pidettyihin hartauksiin 1842 osallistuneisiin sovellettin hartaudet kieltävää konventikkeliplakaattia. Huittinen oli myös 1820–1840-luuvilla voimakkaan evankelisen herätyksen aluetta.
Helluntaiherätys saapui Huittisiin 1930-luvun alussa. Alussa seurakunnan työalue oli laaja käsittäen Punkalaitumen, Keikyän, Kiikan, Köyliön, Säkylän, Vampulan, Alastaron ja Urjalan pitäjät. Vuonna 1938 Artturi Kukkula ja Martti Kallio pitivät Runnin mäellä. Kesällä 1939 Lauttarannassa järjestettin kastetilaisuus. Seurakuntalaiset tekivät lähetystyötä Huittisten varavankilassa. Sotien jälkeen Artturi Kukkula asettui asumaan Huittisiin ja myös Keikyässä syntyi herätystä 1946–1947. Lauttakylän ensimmäinen kastetilaisuus pidettiin juhannuksena 1946.
Huittisten helluntaiseurakunta perustettiin 16. syyskuuta 1945. Seurakunta toimi pitkään nimellä Huittisten Siion-seurakunta, kunnes se otti 14. helmikuuta 1982 uudelleen nimeksi Huittisten helluntaiseurakunta. Seurakunta hankki ensimmäisen kokousteltan 1961.
Rukoushuone.
Huittisten helluntiaseurakunta perusti rukoushuoneyhdistyksen lokakuussa 1948. Ennen omaa rukoushuonetta seurakunta kokoontui palokunnan tilooissa. Helluntaiseurakunta osti sillan vieressä sijaitseva Matikaisen tilan ja kunnosti sen rukoushuoneekseen. Ensimmäinen ehtoolliskokous pidettiin talossa 3. huhtikuuta 1949. Rukoushuone vihittiin käyttöön 2. heinäkuuta 1950. Kokoussalissa on 150 paikkaa.
Seurakunta sai vaihtaa omistamansa rukoushuoneen ja Matikaisen tilan Huittisten kauppaln omistamaan Puistola-nimiseen tonttiin. Helluntaiseurakunta rakensi uuden temppelin Puistolaan, joka valmistui 1978. Lähes kaikki uuden temppelin rakennustyöt tehtiin talkootyönä.
Saarnaajat.
Huittisten helluntaiseurakunnan saarnaajina ovat toimineet:
King’s Road

King’s Road on katu Lontoon Kensington and Chelsean ja Hammersmith and Fulhamin kaupunkipiireissä. Se tunnettiin 1960- ja 1970-luvuilla nuorisokulttuurista, muodista ja musiikista. Nykyään se on suosittu ostoskatu.
King’s Road alkaa Sloane Squarelta ja kulkee Chelsean kaupunginosan halki Fulhamin rajalle lännessä. Fulhamin puolella se jatkuu Waterford Roadille asti, minkä jälkeen sen nimeksi vaihtuu New King’s Road. Katu päättyy Fulham High Streetille lähellä Putney Bridgea Fulhamin lounaisosassa.
Historia.
King’s Road rakennettiin alun perin kuningas Kaarle II:n yksityistieksi, jotta hän voisi liikkua vaivattomammin St. Jamesin ja Hampton Courtin palatsien välillä. Vuonna 1720 tien varteen pystytettiin kolme tullitupaa, joiden avulla yritettiin valvoa, että tiellä liikkuisi vain erityisluvan saaneita yläluokan edustajia. Lupien väärentäminen oli kuitenkin yleistä ja kärhämät tullimiesten ja matkalaisten välillä jatkuivat koko 1700-luvun ajan. Tilannetta ei helpottanut, että hallitsija oli sallinut yhdistää yksityistiehensä yleisiä teitä. 1800-luvun alkuun mennessä King’s Road oli enää nimellisesti yksityinen ja sillä liikkui säännöllisesti vuokra- ja postivaunuja.
Vuonna 1830 tien ylläpito siirtyi lopulta kruunulta Chelsean seurakunnalle, vaikka virkamiehet yrittivätkin vielä rajoittaa sen käyttöä muutamia vuosia. Tietä levennettiin ja kunnostettiin 1840–1860-luvuilla ja sen varrelle alettiin rakentaa asuin- ja liikerakennuksia, joiden ansiosta Chelsean keskusta siirtyi Thamesin rannasta sisämaahan. Kun Chelsea sai uuden hautausmaan vuonna 1855, tien nimeksi muutettiin Cemetery Road – nimi vaihdettiin takaisin King’s Roadiksi Yrjö V:n kruunajaisten yhteydessä vuonna 1911.
King’s Road tuli tunnetuksi 1960-luvulla svengaavan Lontoon ja mod-kulttuurin keskuspaikkana. 1970-luvulla kadun liepeillä kukoisti Vivienne Westwoodin kaupallistama punk-kulttuuri ja sen lähistöllä viettivät aikaansa monet rockyhtyeet, kuten Beatles, Rolling Stones ja Led Zeppelin. 2000-luvulle tultaessa katu on muuttunut vähitellen kapinahenkisestä nuorisokulttuurin kehdosta elegantiksi ostoskaduksi, joka houkuttelee myös matkailijoita.
Rauman seurakunta

Rauman seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Ala-Satakunnan rovastikunnassa Turun arkkihiippakunnassa. Seurakunnan kirkkoherrana toimii Valtteri Virta.
3-hydroksi-2-naftoehappo

3-hydroksi-2-naftoehappo (C11H8O3) eli 3-hydroksi-2-naftaleenikarboksyylihappo on aromaattisiin karboksyylihappoihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää väriaineiden valmistukseen.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö.
Huoneenlämpötilassa 3-hydroksi-2-naftoehappo on vaaleankeltaista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain niukasti veteen, mutta paremmin emäksisiin liuoksiin. Aine liukenee muun muassa etanoliin, dietyylieetteriin ja kloroformiin. 3-hydroksi-2-naftoehappo reagoi muun muassa karboksyylihapoille tyypillisesti ja elektrofiilisella aromaattisella substituutiolla.
3-hydroksi-2-naftoehappoa valmistetaan 2-naftolista ja hiilidioksidista Kolbe–Schmitt-reaktiolla emäksisissä oloissa 235–260 °C:n lämpötilassa.
3-hydroksi-2-naftoehappoa käytetään lähtöaineena valmistettaessa useita atsovärejä, ja myös siitä valmistetut amidit ovat merkittäviä väriaineiden synteeseissä käytettäviä yhdisteitä.
Kari Hautamäki (kirjailija)

Kari Hautamäki (s. 1981 Gävle, Ruotsi) on ruotsinsuomalainen kirjailija ja ensihoitaja sekä entinen mäkihyppääjä. Hautamäen esikoisteos "Et sinä (vielä) kuole" julkaistiin vuonna 2021, ja kirjan jatko-osa "Nyt sinä kuolet" vuonna 2023. "Et sinä (vielä) kuole" -teoksen ruotsinkielinen käännös "Du ska inte dö (ännu)" julkaistiin vuonna 2022. Kirjoissa Hautamäki kertoo mieleenpainuvimmista kokemuksistaan ensihoitajana Suomessa ja Ruotsissa. 
Elämä ja ura.
Kari Hautamäki syntyi vuonna 1981 Gävlessä Ruotsissa suomalaiseen perheeseen. Perhe muutti Suomeen 1990-luvun alussa ja asettui asumaan Lahden Mukkulaan. Hautamäki aloitti Matti Nykäsen innoittamana mäkihypyn ja liittyi Lahden mäkipoikiin. Hän pääsi nopeasti kansallisiin valmennusryhmiin, ensin nuorten ja sitten aikuisten edustusjoukkueisiin. Armeijan hän suoritti urheilujoukoissa.
Hautamäki lopetti mäkihyppyuransa 2000-luvulla. Hän opiskeli ensin sairaanhoitajaksi ja myöhemmin erikoissairaanhoitajaksi. Suurimman osan urataan Hautamäki on työskennellyt ensihoitajana Lahdessa ja Tukholmassa. Nykyään hän työskentelee ensihoitajana Pohjois-Ruotsissa. Vuonna 2021 Hautamäki valmistui opettajaksi.
Onni Kärki

Onni Oskari Kärki (s. 15. syyskuuta 2003 Rovaniemi) on suomalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Pelipaikaltaan Kärki on kulmapuolustaja. Hän edustaa Kuopio Steelerssiä (2022–).
Pelaajaura.
Kärki aloitti amerikkalaisen jalkapallon 2020 Rovaniemi Nordmenissa. Hän edusti Nordmenia kaudet 2020 ja 2021. Rovaniemellä Kärki voitti lukuisia joukkueen sisäisiä palkintoja, kuten vuoden puolustajan sekä -erikoisjoukkuepelaajan palkinnot. Kaudelle 2022 Kärki siirtyi hallitsevan suomenmestarin Kuopio Steelersin kokoonpanoon. Kärjen edustama Steelers voitti suomenmestaruuden kaudella 2022 kolmatta kertaa peräkkäin.
Lähteet.
https://www.lapinkansa.fi/onni-karki-sai-pm-hopeaa-rovaniemi-nordmenin-jenkk/4062674 Lapin kansa. Viitattu 16.3.2023
https://www.lapinkansa.fi/rovaniemi-nordmenin-onni-karki-jenkkifutiksen-nuor/4043063 Lapin kansa. Viitattu 16.3.2023
https://www.lapinkansa.fi/rovaniemen-kolmikko-roni-laine-hannes-harju-ja-onn/4922762 Lapin kansa. Viitattu 16.3.2023
https://steelers.fi/liigajoukkueen-harjoituskausi-alkaa-positiivisissa-merkeissa/ Kuopio Steelers. Viitattu 16.3.2023
Pyrjatynin kansallispuisto

Pyrjatynin kansallispuisto () on kansallispuisto Ukrainan Pultavan alueen luoteisosassa. Vuonna 2009 perustetun kansallispuiston pinta-ala on 120,2842 neliökilometriä. Kansallispuisto sijaitsee Dneprin vasemmanpuoleisen sivuhaaran, Udaijoen varrella, aiemman Pyrjatynin piirin (nyk. Lubnyn piirin) alueella.
Hannes Harju

Hannes Valdemar Harju (s. 7. tammikuuta 1999 Espoo) on suomalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Harju on pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Tällä hetkellä Harju edustaa Vaahteraliigaseura Kuopio Steelersiä. 
Pelaajaura.
Harjun ura alkoi 2018 Rovaniemi Nordmenin riveissä Harjun ollessa 18-vuotias. Pelattuaan Rovaniemi Nordmenissa kausina 2018-2020, Harju siirtyi Vaahteraliigaan hallitsevan suomenmestarin Kuopio Steelersin riveihin. Harjun ensimmäinen vaahteraliigakausi oli menestys hänen voittaessaan Vaahteraliigan vuoden tulokkaan palkinnon sekä suomenmestaruuden. Harjun toinen vaahteraliigakausi päättyi hänen toiseen suomenmestaruuteen Kuopio Steelersin voitettua Vaahteramaljan kolmatta kertaa peräkkäin. Kauden 2022 jälkeen Harju kirjoitti jatkosopimuksen Kuopio Steelersin kanssa.
Säkylä-Köyliön seurakunta

Säkylä-Köyliön seurakunta (ent. "Säkylän seurakunta") on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Ala-Satakunnan rovastikunnassa Turun arkkihiippakunnassa. Seurakunnan kirkkoherrana toimii Irina Kaukinen. Seurakuntaan kuuluu Köyliön kappeliseurakunta.
Chesley Sullenberger

Chesley Burnett ”Sully” Sullenberger III (s. 23. tammikuuta 1951 Denison, Texas, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen lentäjä, joka oli 15. tammikuuta 2009 lentokapteenina US Airwaysin lennolla 1549. Heti lentoonlähdön jälkeen koneen moottorit sammuivat lintuparveen osumisen johdosta, ja Sullenberger teki onnistuneen pakkolaskun Hudsonjokeen keskelle New Yorkia.
Sullenberger lensi Yhdysvaltain ilmavoimissa McDonnell Douglas F-4 Phantom II -hävittäjäpommittajaa vuodet 1973–1980. Hän liittyi samana vuonna liikennelentäjäksi Pacific Southwest Airlinesille, jonka osti vuonna 1988 US Airways. Hän toimi myös muun muassa kouluttajana ja Yhdysvaltain kansallisen liikenneturvallisuuslautakunnan (NTSB) onnettomuustutkijana.
Sullenberger jäi eläkkelle pakkolaskua seuranneena vuonna 30 vuotta kestäneen liikennelentäjän uransa jälkeen.
Keski-Porin seurakunta

Keski-Porin seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Porin rovastikunnassa Turun arkkihiippakunnassa. Seurakunta kuuluu Porin seurakuntayhtymään ja sen kirkkoherrana toimii Heimo Hietanen.
Papisto.
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Keski-Porin seurakunnan kirkkoherroina:
Jason King

Jason King on brittiläisen ITC Entertainmentin televisiosarja, jota tuotettiin 26 jaksoa vuosina 1971–1972. Siinä Peter Wyngarde näyttelee Bond-maisia dekkaritarinoita kirjoittavaa tyylikästä kirjailijaa, joka itse kokee yhtä huikeita nais- ja muita seikkailuja eri puolilla Eurooppaa.
Sarja syntyi spin-offina televisiosarjan "Osasto S" (1969–1970) hahmosta, joka poliisitoimensa ohella kirjoitteli dekkareita. Sarjan liioitellun itseironinen camp-henkisyys antoi myöhemmin vaikutteita muun muassa Mike Myersin luomiin Austin Powers -agenttiparodiaelokuviin.
Suomessa sarjaa esitti Mainos-TV syyskuusta 1972 alkaen. "Helsingin Sanomien" Jukka Kajava ironisoi sarjan tyyliä: ”Jason King [--] taistelee ja suutelee, ampuu ja lentää kaaressa huoneen nurkasta toiseen, putoaa Venetsiassa kanavaan ja juo shampanjaa tuulisella hotellinparvekkeella ainoankaan kiehkuran luiskahtamatta paikoltaan upeasta frisyyristä.”
Soininharju

Soininharju on harju Satakunnan Jämijärvellä. Se on Satakunnan korkein kohta ja sen huippu on 185,4 metriä merenpinnan yläpuolella. Soininharju on osa Hämeenkangasta, joka on harjujakso Kankaanpään ja Jämijärven alueilla. Soininharju on suurimmaksi osaksi hiekkaista avomaata ja kangasmetsää. Soininharjulla on myös Jämijärven omistama ja ylläpitämä näkötorni. Jämin lomakeskus ja lentokenttä sijaitsevat harjun juurella.
Tomas Galvez

Tomas Kristian Galvez (s. 28. tammikuuta 2005 Lontoo) on englanninsuomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen puolustaja. Hän edustaa Alankomaiden Eerste divisiessä pelaavaa Cambuuria, lainasopimuksella Manchester Citystä. Englannissa syntyneen ja kasvaneen Galvezin äiti on suomalainen ja isä espanjalainen.
Seurajoukkueet.
Lontoossa syntynyt Galvez aloitti jalkapallouransa Watfordissa, josta hän siirtyi Manchester Cityn akatemiaan kesällä 2021. Kesällä 2022 Galvez allekirjoitti ensimmäisen ammattilaissopimuksensa Manchester Cityn kanssa.
Elokuussa 2024 Galvez siirtyi kaudeksi 2024–2025 lainalle Itävallan Bundesliigaan LASK Linzin joukkueeseen. Galvez jäi kuitenkin Itävallassa vähäiselle vastuulle ja lainasopimus purettiin ennenaikaisesti tammikuussa 2025. Loppukaudeksi 2025 Galvez lainattiin Alankomaiden toisella sarjatasolla Eerste divisiessä pelaavaan Cambuuriin.
Maajoukkueet.
Galvez on edustanut Suomea junioritasolla aina alle 15-vuotiaista alle 19-vuotiaiden maajoukkueeseen saakka. Ensimmäisen A-maajoukkuekutsunsa hän sai tammikuussa 2023 harjoitusotteluun Ruotsia vastaan. Galvez oli ottelussa avauskokoonpanossa Suomen hävitessä lopulta maalein 2–0. Ottelu ei kuitenkaan vielä lukinnut Galvezin maajoukkue-edustusta. Toisen A-maaottelunsa hän pelasi EM-karsinnoissa 20. marraskuuta 2023 Suomen voittaessa San Marinon vieraskentällä maalein 2–1.
Ulvilan uusi hautausmaa

Ulvilan uusi hautausmaa on Ulvilan Vanhakylässä sijaitseva hautausmaa, joka on otettu käyttöön vuonna 1890. Hautausmaata on laajennettu vuonna 2001, jolloin laajennusosaan avattiin myös muistolehto. Hautausmaalla on muun muassa vuonna 1945 paljastettu sisällissodan punaisten muistomerkki.. Ulvilassa on hautoja myös Ulvilan kirkon ympäristössä.
Kappeli.
Hautausmaan vuonna 1989 valmistuneen kappelin on suunnitellut Porin kaupunginarkkitehti Matti Salmivalli. Kappelissa on Pekka Jauhiaisen suunnittelemia lasimaalauksia, joiden aiheet viittaavat keskiaikaiseen Ulvilan kirkkoon. Lisäksi kappelissa on Kaarina Heikinheimon ja Aila Hossin tekstiilitöitä. Kappelin 11-äänikertaiset urut on rakentanut Veikko Virtanen. Hautausmaalla on myös erillinen kellotapuli, jossa on Jussi Sompin vuonna 1988 valama kello.
Easy Hits

Easy Hits on Sanoma-konserniin kuuluvan Nelonen Median omistama kaupallinen radiokanava, joka korvasi Me Naiset Radion maaliskuun lopussa 2023.
Vieruvanjärvi

Vieruvanjärvi on matalahko metsäjärvi Etelä-Karjalan ja Etelä-Savon maakuntarajalla. Sen pinta-ala on 2,5 neliökilometriä. Etäisyys Lappeenrannasta on 46 kilometriä länsiluoteeseen. Vieruvanjärven itäosa sijaitsee Savitaipaleen alueella ja länsiosa Mäntyharjun alueella.
Maantiede.
Vieruvanjärven ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 2,9 kilometriä. Järven eteläisin osa jakautuu Mäkiahonlahteen ja Tukkilahteen. Noin kaksi kilometriä niistä luoteeseen sijaitsee järven luoteisosan Kotilahti. Sen itäpuolella Kotiniemen erottamana sijaitsee Ryöslahti. Järven koilliskolkassa sijaitsee Sarkalahti. Noin neljäsosa Vieruvanjärvestä on vähintään kolme metriä ja enintään neljä metriä syvä. Järven pohjoispuoliskolla sijaitsee kaksi noin kymmenmetristä syvännettä.
Vieruvanjärven saariluku on 19. Saaret ovat pieniä ja niiden yhteispinta-ala on noin kolme hehtaaria. Laajin saari kartan perusteella on järven luoteisosan Kotisaari. Sen ja Kotiniemen välisellä matalikolla on useita luotoja. Vieruvanjärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Pientaloja on eniten länsirannalla.
Vieruvanjärveen virtaa Huuhilonjoki Huuhilonjoensuon halki lännestä Palojärveltä (86,4 metriä mpy). Ympäröiviltä soilta (Kivisuo, Takasuo, Tukkilahdensuo) järveen laskee useita suo-ojia. Vieruvanjärven lasku-uoma on Haapakoski, joka laskee järven itäisimmästä kolkasta koilliseen Ylä-Ruokojärveen (78,6 metriä mpy).
Vieruvanjärven vesitilavuus on 7 687 000 kuutiometriä.
Vieruvanjärvi (04.146.1.005) kuuluu Virmajoen valuma-alueeseen (04.146), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kuolimon valuma-alue (04.14) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Virmajoen valuma-alueella on 86 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä. Laajimmat ovat Virmajärvi, Rautjärvi, Vanosenjärvi, Vieruvanjärvi ja Kaukheimonen.
Kerttuanjärvi

Kerttuanjärvi on kulttuurimaiseman reunustama erittäin matala järvi Norijoen reitillä Evijärven länsiosassa Etelä-Pohjanmaalla. Järven pinta-ala on 3,8 neliökilometriä ja vedenlaatu välttävä. Sen maisema-alue on osa Lappajärven kankareseutua, joka on drumliinialuetta. Etäisyys Seinäjoelta on 71 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede.
Kerttuanjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 4,8 kilometriä. Laajin niemimaa on noin yhden neliökilometrin kokoinen Kankkulanniemi, joka haarat tekevät järvestä sokkeloisen. Lahdet ovat järven pinta-alaan nähden laajoja. Etelässä sijaitsee Joensuunlahti, jonka luoteispuolisen noin 15-hehtaarisen Isosaaren länsipuolella sijaitsee Pyysalmenlahti. Kankkulanniemen itäpuolella sijaitsee Näätälahti ja länsipuolella Surma-ahonlahti. Järven luoteisosassa sijaitsee Kylmälahti, Latukanlahti ja Vintonlahti. Kerttuanjärven toinen saari on noin kolmihehtaarinen Pikkusaari Isosaaren pohjoispuolella.
Kerttuanjärven rannan kaltevuus on 5–40 astetta. Sen kumpuilevilla itä- ja pohjoisrannoilla on peltomaata. Läntisellä ranta-alueella on myös metsämaata. Järven lounaisrannalla sijaitsee Pyysalmenkangas, jonka korkein kohta on yli 70 metriä merenpinnan yläpuolella.
Kerttuanjärveen virtaa Norijoki alavien maiden halki etelästä. Särkijärvi (59,9 metriä mpy) laskee Kerttuanjärveen lounaasta. Kerttuanjärven luoteiskolkka kapenee jälleen Norijoeksi, joka jatkuu luoteeseen. Järven luusuassa on Salmelan säännöstelypato.
Vesistösuhteet.
Kerttuanjärvi (46.061.1.001) kuuluu Kerttuanjärven alueeseen (46.061), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Purmonjoen vesistössä (46). Toinen jakovaihe on Kerttuanjärven valuma-alue (46.06). Kerttuanjärvi on laajin Kerttuanjärven alueen neljästä vakavedestä. Haukijärvi, Latukanjärvi ja Ruutamonjärvi ovat alle kymmenen hehtaarin laajuisia.
Muuta.
Kerttuanjärvi on runsashumuksinen, joten sen kemiallinen hapenkulutus on suurta. Sen vesi on erittäin rautapitoista ja näkösyvyys on vain noin 20–90 senttimetriä.
Kerttuanjärven yleisin kala on ahven. Myös haukea, lahnaa ja särkeä esiintyy.
Bergträsk

Bergträsk on kallioisen maaston ympäröimä tummavetinen järvi Kirkkonummen länsiosassa. Sen pinta-ala on 3,73 hehtaaria. Etäisyys Helsingin keskustasta on 32 kilometriä länsilounaaseen.
Maantiede.
Bergträskin ulottuvuus lounaasta koilliseen on 400 metriä ja rantaviivan pituus on 969 metriä. Saaria ei ole. Järvi rajautuu pohjoisessa Meikon luonnonsuojelualueeseen ja se on varsin luonnontilainen. Bergträskin länsipuolella sijaitsee Bergträskmossen.
Bergträsk (81.061.1.004) kuuluu Estbyån valuma-alueeseen (81.061), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Suomenlahden rannikkoalueen (81) päävesistössä. Estbyån valuma-alueeseen kuuluu kolmetoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Humaljärvi ja Meiko ovat yli neliökilometrin laajuisia.
Dakar-ralli 2000

Dakar-ralli 2000 (myös "Dakar-Kairo-ralli 2000") oli 22. Dakar-ralli, joka ajettiin 6. tammikuuta 2000 ja 23. tammikuuta 2000 välisenä aikana. Kilpailun lähtöpaikka oli Dakarissa Senegalissa ja päätepiste Kairossa Egyptissä. Kilpailun pituus oli ja reitti kulki Senegalin, Malin, Burkina Fason, Nigerin, Libyan ja Egyptin alueella.
Kilpailu pysäytettiin kun Washingtonista ja Pariisista annettiin varoituksia, että 300 Algerialaista sissiä suunnitteli kilpailun väijyttämistä Nigerissä, joka ohitettiin ilmakuljetuksilla. Sissien aiheuttaman riskin vuoksi kilpailun järjestäjät hankkivat kolme Antonov An-124 -kuljetuskonetta, joilla kilpailun osallistujat kuljetettiin riskialueen yli. Kilpailun pääjärjestäjä Hubert Auriol kertoi, että siirto vaati 18 edestakaista lentoa Nigerin pääkaupungista Niameysta Sebahiin Libyaan ja operaation kustannukset olivat noin 4,7 miljoonaa dollaria. Neljä peruttua osuutta olisi ollut noin ja kokonaispituus olisi ollut .
Kilpailu.
Kilpailun lähdössä oli 135 autoa, 200 moottoripyörää, 30 kuorma-autoa (kilpailijoita), sekä 36 kuorma-autoa (huoltoautoja).
Maalissa oli 225 ajoneuvoa, joita oli 95 autoa, 107 moottoripyörää ja 23 kuorma-autoa.
Yleiskilpailun voittajat:
Vitträsk (Estbyån valuma-alue)

Vitträsk on kallioisen metsän ympäröimä kirkasvetinen järvi Meikon luonnonsuojelualueella Kirkkonummen länsiosassa. Sen pinta-ala on 5,38 hehtaaria. Etäisyys Helsingin keskustasta on 33 kilometriä länteen.
Maantiede.
Vitträskin ulottuvuus etelästä pohjoiseen ja lännestä itään on noin 300 metriä ja rantaviivan pituus on 1 054 metriä. Järven luoteisosassa sijaitsee luoto. Vitträskin länsipuolella sijaitsee Stora Falkmossen, jonne järven länsirannalta virtaa lasku-uoma.
Vitträsk (81.061.1.008) kuuluu Estbyån valuma-alueeseen (81.061), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Suomenlahden rannikkoalueen (81) päävesistössä. Estbyån valuma-alueeseen kuuluu kolmetoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Humaljärvi ja Meiko ovat yli neliökilometrin laajuisia.
Estbyån valuma-alueen Vitträsk on pienin Kirkkonummen kolmesta saman nimisestä vakavedestä.
Fårträsk

Fårträsk on matala, karu ja kirkasvetinen jyrkkien kalliorantojen reunustama järvi Siuntion luoteisosassa läntisellä Uudellamaalla. Sen pinta-ala on 11,6 hehtaaria. Etäisyys Helsingin keskustasta on 43 kilometriä länteen.
Maantiede.
Fårträskin pituus lounaasta koilliseen on 700 metriä ja leveys etelästä pohjoiseen 200 metriä. Saaria ei ole. Järven ranta-alue on metsäistä ja sen pohjoispuolinen maasto kohoaa yli viisitoista metriä järven pintaa korkeammalle. Järven läheisyydessä on muinaishautoja.
Fårträskiin laskee Svartträsk (64,0 metriä mpy), joka sijaitsee noin 300 metriä koilliseen. Fårträskin luusua sijaitsee altaan länsikolkassa. Siitä alkaa länteen virtaava lasku-uoma, joka yhtyy Kirkkojokeen, joka virtaa Fårträskin eteläpuolitse kaakkoon.
Fårträsk (22.006.1.001) kuuluu Kyrkån valuma-alueeseen (22.006), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Siuntionjoen päävesistössä (22). Kyrkån valuma-alueeseen kuuluu kahdeksan vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista neljä suurinta - Hemträsket, Pålsträsket, Fårträsket ja nimetön järvi - ovat suunnilleen samankokoisia.
Finpyy

Finpyy () on Porin 81. kaupunginosa. Se käsittää Noormarkun entisen kunnan keskustaajaman. Alue rajoittuu pohjoisessa valtatie 23:n ja etelässä Mäntylän ja Länsimetsän kaupunginosiin. Finpyytä ei tule sekoittaa Noormarkun kirkonkylään, joka sijaitsee pohjoisempana Vanhan Vaasantien eli yhdystie 2701:n varrella.
Finpyyssä sijaitsee Noormarkun yhtenäiskoulu ja erinäisiä palveluita (mm. K-Market ja S-Market). 
Lakkautettu Haapamäki–Pori-rata kulkee alueen eteläosan halki ja Noormarkun rautatieasema sijaitsi siellä.
Vische

Vische () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 1 189 asukasta.
Oravisalon työväentalo

Oravisalon työväentalo oli Rääkkylän kunnan Oravisalon kylässä sijainnut työväentalo. Työväenyhdistys myi talon vuonna 2009.
Historiaa.
Oravisalon työväenyhdistys perustettiin vuonna 1911. Vuoden 1917 helmikuussa työväenyhdistys osti ison tallin ja kirkonkylässä sijainneen talon. Rakennusten muuttotalkoot olivat huhtikuussa. 38 kyläläiseltä oli pyydetty rakennustarpeita samaan aikaan. Työväentaloa varten vuokrattiin 12 aaria maata. Vuokra-aika oli 50 vuotta, ja tontti lunastettiin omaksi vuonna 1950. Talon rakennustyöt jäivät kesken vuonna 1918, ja talo joutui takavarikkoon. Maaherra peruutti takavarikon tammikuussa 1919. Talo valmistui lopullisesti vasta vuonna 1922.
Talkootyöllä oli suuri merkitys työväentalon ylläpidossa. Rutiininomaisista huoltotöistä huolehti talolla asuva talonmies, mutta kaikki suuremmat työt pyrittiin tekemään yhdessä, palkatta. Myöhemmin jäsen saattoi myös tukea kunnostustöitä rahallisesti, mikäli ei itse päässyt osallistumaan talkoisiin.
Työväentalon valmistuminen oli suuri tapahtuma yhdistykselle, mutta sillä oli merkitystä myös yhdistyksen taloudelle. Työväenyhdistys voi kerätä varoja järjestämällä erilaisia huvitilaisuuksia ja vuokraamalla taloa muille.
Rakennus.
Talon mittasuhteista on annettu seuraavat tiedot ”Pituus: ravintola 5 metriä, sali 9 m, näyttämö 4 m. Leveys 7,5 m. Korkeus permannosta välikattoon 3,5 m. 6 metriä korkea vintti. Permanto ja välikatto puntatuista laudoista. Katto kauttaaltaan päreistä. Ravintolassa leivinuuni, 5 akkunaa ja ovi ulos, salissa kakluuni, 4 akkunaa, ovi ulos ja toinen ravintolaan, näyttämöllä pahviset raamikulissit, kankaalle maalattu tausta, 1 akkuna ja 2 ovea.”
Toimintaa työväentalolla.
Sotavuosina 1939–1945 talo oli armeijan käytössä. Työväentalo oli vuokrattuna 1950-luvun lopusta 1960-luvun puoliväliin kauppias Väinö Päiviselle. Huvitilaisuuksien käydessä vähiin ja harrastuspiirien lakattua tai siirryttyä muihin tiloihin pohdittiin talon hyödyntämistä asuntona. 1970-luvun alusta lähtien taloon otettiin vuokralaisia. 1980-luvulla työväentalon asunto ja baari vuokrattiin kansalaisopistolle, joka järjesti siellä kurssejaan. Keittiönpuoli vuokrattiin nuorisolautakunnalle. 1980-luvulla talolla kokoontuivat mm. eläkeläisten kerho ja 4H-kerho.
Louejärvi (järvi)

Louejärvi on samannimisen kylän alueella sijaitseva järvi Rovaniemen lounaisosassa Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemen keskustasta on 29 kilometriä länsilounaaseen. Louejärvi on Kemijokeen laskevan Louejoen latvajärvi.
Maantiede.
Louejärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,3 kilometriä. Etelärannan Piipanniemen ja Honkaniemen välissä sijaitsee järven pinta-alaan nähden laaja lahti, jonka perukasta on noin 1,1 kilometriä pohjoiselle vastarannalle. Honkaniemen itäpuolella sijaitsee järven kaakkoisosan muodostava Ritaperä. Louejärvi on etenkin eteläosistaan matala. Järven länsipuoliskolla sijaitsee pitkänkapea noin kymmenhehtaarinen vyöhyke, jonka syvyys on 10–12 metriä.
Louejärven saariluku on kaksi. Saarten yhteispinta-ala on neljä aaria eli 400 neliömetriä.
Louejärven rantamaat ovat suurelta osin suota. Järven eteläpuolitse kulkee seututie 930, jonka varrella sijaitsee Louejärven kylätiivistymä. Louejärven pohjoispuolella kohoaa Louevaara, jonka laki on yli 250 metriä merenpinnan yläpuolella eli noin 160 metriä järvenpintaa korkeammalla.
Louejärven luusua sijaitsee eteläosan Jokilahdessa, josta alkaa etelään virtaava Louejoki. Joki laskee Kemijokeen Louen kylän Louenputaan kohdalla. Noin 33-kilometrinen Louejoki virtaa Pisavaaran luonnonpuiston länsipuolitse. Luonnonpuiston koillisosassa sijaitsee Sorvalampi ja puiston koillispuolella Pisajärvi.
Louejärven vesitilavuus on 5 509 000 kuutiometriä.
Louejärvi (65.153.1.001) kuuluu Louejoen yläosan valuma-alueeseen (65.153), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Louejoen alue (65.15) ja ensimmäinen jakovaihe on Ala-Kemijoen alue (65.1). Louejoen yläosan valuma-alueeseen kuuluu yksitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Louejärvi on laajin. Toiseksi laajin on Pisajärvi.
Niinivesi (Mikkeli)

Niinivesi on metsäjärvi Mikkelissä Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 2,4 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 20 kilometriä kaakkoon. Niinivesi tulkitaan myös Varsinaisen Saimaan järvenosaksi, ja myös Kansalaisen Karttapaikassa se on mainittu järvenosaksi.
Maantiede.
Niiniveden ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 2,85 kilometriä. Järven eteläosan selkävesi on noin kilometrin levyinen. Sen lounaispuolella sijaitsee Kätmälahti, jonne kuljetaan Urkosalmen kautta. Myös järven luoteisosan Outulanlahti erottuu selkeästi pääaltaasta. Suiltaan avoimempia ovat Laikanlahti lännessä ja järven pohjoisimman osan muodostava Kurjenlahti. Noin yhdeksäsosa Niinivedestä on vähintään kymmenen metriä syvä.
Niiniveden saariluku on kymmenen. Laajin saari on Lamposaari (noin 3 ha) ja sen länsipuolinen Hiisisaari (noin 2 ha). Muut kahdeksan saarta ovat alle hehtaarin mutta yli aarin laajuisia. Niiniveden rannat ovat lähinnä metsää, mutta myös peltomaata on siellä täällä. Pientalokantaa on melko paljon. Maasto kohoaa läntisen rannan Laikanniemellä noin 115 metriä merenpinnan yläpuolelle eli noin 40 metriä Niiniveden pintaa korkeammalle.
Niiniveden tulouoma on pohjoisesta Paljavedeltä virtaava Hampunsalmi. Niiniveden lasku-uoma on järven kaakkoiskulmalla sijaitseva Huttulanvirta.
Niiniveden vesitilavuus on 12 333 000 kuutiometriä.
Niinivesi (04.112.1.432) kuuluu Ala-Saimaan lähialueeseen (04.112), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ala-Saimaan alue (04.11) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Ala-Saimaan lähialueella on 612 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Saimaan jälkeen laajimmat ovat Paljavesi, Oininki ja Niinivesi.
Eva Kolstad

Eva Lundegaard Kolstad (6. toukokuuta 1918 Halden – 26. maaliskuuta 1999) oli norjalainen feministi ja Venstren poliitikko. Hän toimi Norjan Naisasialiiton johtajana 1956–1968, Norjan kuluttaja- ja hallintoministerinä 1972–1973, Venstren puheenjohtajana 1974–1976 ja Norjan tasa-arvovaltuutettuna 1979–1988. Hän oli sekä Norjan ensimmäinen naispuolinen suurkäräjäpuolueen puheenjohtaja että maailman ensimmäinen tasa-arvovaltuutettu. Koulutukseltaan hän oli tilintarkastaja.
Hertunjärvi (Mikkeli)

Hertunjärvi on karu ja verraten syvä erämaajärvi Mikkelin kaakkoisosassa Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 2,1 neliökilometriä ja vesitilavuus 26,5 kuutiohehtometriä. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 29 kilometriä eteläkaakkoon.
Maantiede.
Hertunjärven pituus lännestä itään on viisi kilometriä. Sen rannat ovat melko mutkaisia ja järven leveys vaihtelee. Laajin niemi on kaakoisrannan Leväniemi, jonka eteläpuolella sijaitsee muuta järveä huomattavasti matalampi Levälahti. Järven läntisimmän osan muodostaa Pulkinlahti ja itäisimmän osan Itäpäänlahti. Noin viidesosa Hertunjärvestä on vähintään 20 metriä syvä. Syvin alue on melko yhtenäinen vyöhyke järven keskiosassa ja noin 40 metriä syviä pisteitä on kaksi. Järven eteläiset rannat syvenevät jyrkemmin kuin pohjoiset.
Hertunjärven saariluku on kuusi. Saaret ovat alle hehtaarin mutta yli aarin laajuisia ja ne sijaitsevat järven länsipuoliskolla. Hertunjärven rannat ovat pientalojen täplittämää kumpuilevaa kangasmetsää. Maaston korkeimmat kohdat ovat noin 120 metriä merenpinnan yläpuolella.
Hertunjärveen virtaa tulouomia sen länsi- ja eteläpuolisilta pikkujärviltä. Suurin niistä on Kaitajärvi (77,8 metriä mpy). Hertunjärven lasku-uoma on runsaan sadan metrin mittainen nimetön oja, joka laskee kohti pohjoista Saimaaseen kuuluvan Louhiveden (75,8 metriä mpy) Eno-Mikkoon. Hertunjärven ja Eno-Mikon välisen kannaksen leveys vaihtelee useista sadoista metreistä alle sataan metriin. Kannaksella sijaitsee pieniä luonnonsuojelualueita ja sen länsiosassa kohoaa Mullivuori (noin 115 metriä mpy).
Hertunjärven vesitilavuus on 26 476 000 kuutiometriä. Noin puolet järven vedestä on vähintään kahdeksan metrin syvyydessä. Järviwikissä Hertunjärveä kuvaillaan "helmeksi", jota vaivaa rehevöityminen.
Hertunjärvi (04.112.1.362) kuuluu Ala-Saimaan lähialueeseen (04.112), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Ala-Saimaan alue (04.11) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Ala-Saimaan lähialueella on 612 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Saimaan jälkeen laajimmat ovat Paljavesi, Oininki ja Niinivesi. Hertunjärvi on viides.
Kemien työväentalo

Kemien työväentalo on Tohmajärven kunnan keskustassa Kemien kylässä sijaitseva työväentalo. 
Historiaa.
Työväentalo on Tohmajärven kolmas työväentalo. Ensimmäisen, Purtovaaran torpan, käytyä ahtaaksi, yhdistys rakensi uuden, vuonna 1919 valmistuneen talon, joka paloi epäselvissä oloissa. Uusi talo valmistui vuonna 1921, ja sitä on laajennettu useaan otteeseen. Tiloina ovat eteinen-wc noin 50 neliötä, juhlasali noin 250 neliötä, keittiö-kahvio noin 70 neliötä ja lisäksi kylmä yläkerta. Oma tontti on noin 0,5 ha. Oman käytön lisäksi taloa ovat käyttäneet muun muassa valtuustoryhmä, kesäteatteri talviharjoitustilana, kansalaisopiston tanssipiirit, satunnaiset kauppiaat ja perhejuhlien järjestäjät.
Talossa aloitettiin perusteellinen remontti vuonna 2010.