Ravintolalaiva

Ravintolalaiva tai laivaravintola on ravintolaksi muutettu laiva tai muu vesialus, joka kelluu pysyvästi paikallaan tietyssä rannassa tai laiturissa. Ravintola on usein rakennettu liikennekäytöstä poistettuun laivaan, proomuun tai lauttaan tai varta vasten rakennetulle ponttonialustalle, joten kuvaavampi nimitys olisi kelluva ravintola, kuten ravintolalaivaa monessa muussa kielessä kutsutaan (, ). Esimerkiksi Helsingin Siltasaareen Paasitornin eli työväentalon edustalle rakennettu Meripaviljonki on pikemminkin kelluva ravintola kuin ravintolalaiva. Toisaalta myös liikennöiviä aluksia, kuten Turun saaristossa tai Pariisin Seinejoella muutaman tunnin ruokaristeilyjä tekeviä laivoja, kutsutaan usein ravintolalaivoiksi.
Ravintolalaivat ovat yleisiä suurten vesistöjen äärellä sijaitsevien kaupunkien rannoilla, mutta pienempi alusrunko voi olla hinattavissa jokia ja kanavia pitkin tai siirrettävissä maantiekuljetuksella sisämaahankin. Ravintolaksi tai kahvilaksi sisustettuja laivarunkoja toimii myös kuivalla maalla telineiden varaan nostettuna tai pohja pois leikattuna, mutta merellinen vaikutelma jää tällöin lavastemaiseksi.
Etuja ja haittoja.
Vanhan laivan ja sille sijaintipaikan hankinta voi olla edullinen tapa luoda matkailijoita ja paikallisia asukkaita kiehtova uudenlainen ravintolakokemus maisemineen ja mielenkiintoisine sisätiloineen. Kalliissa suurkaupungeissa merenpinnan hyödyntäminen voi olla halvempaa kuin maalle rakentaminen tai ravintolatilojen vuokraaminen vilkkaalta rantakadulta. Kalaa ja äyriäisiä voi olla helposti saatavana tuoreina suoraan kalastajilta. Ravintolalaiva voi olla siirrettävissä uuteen liikepaikkaan tarvittaessa. Liiketoimintamallina voi olla ruokaravintolan sijasta kahvila, pubi, baari tai yökerho.
Toisaalta vedelle ja säälle jatkuvasti alttiina oleva ravintolalaiva voi olla kallis ylläpidettävä ja aiheuttaa yllättäviä kustannuksia. Monet ravintolalaivat ovat palaneet ja uponneet, ja riskejä voivat olla myös aallokko, vuorovesi, virtaukset ja keväiset ajojäät. 
Viranomaismääräykset ja tarjolla olevat palvelut kuten yhdyskuntatekniikka (jätehuolto, vesi, sähkö jne.) voivat vaihdella alueittain. Keskeisille paikoille aiotuille ravintolalaivoille voidaan asettaa erityisiä vaatimuksia. Esimerkiksi vuonna 1995 Helsingin kaupunki edellytti Kauppatorin rantaan halutulta, moititun "Margonan" korvaavalta uudelta ravintolalaivalta, että aluksen tulee olla torin tyyliin ja maisemaan sopiva, Suomen merenkulkuhistoriaan liittyvä, tyylilajissaan puhdas, merikelpoinen, ympäri vuoden avoinna pidettävä ja mitoiltaan tietyn kokoinen. Ravintolatoiminnan nykyvaatimukset ja historiallisten alusten museaaliset kriteerit ovat kuitenkin usein ristiriidassa keskenään.
Ahtaat, monessa tasossa olevat ja muodoltaan erikoiset tilat asettavat ravintolalaivan suunnitelussa haasteita kannattavan asiakaspaikkamäärän saavuttamiselle, sisustuksen räätälöinnille ja asiakasturvallisuudelle. Purjelaivoissa ei perinteisesti ole katettua kantta, eikä alas ruumaan tehty ravintolasali tarjoa näkymiä ulos. Parhaita lähtökohtia toimivalle ravintolalaivalle ovat asiantuntijoiden mukaan vanhat höyrylaivat, joissa voi olla useitakin katettuja yläkansia, tai tasapohjaiset proomut, joiden kansirakenteet voi rakentaa alkuperäistä ”laivamaisemmiksi”.
Historiaa.
Kelluvia ravintoloita tiedetään olleen Kiinassa yli tuhat vuotta sitten. Ne olivat paikalleen kiinnitettyjä vesialuksia, joihin kalastajat ja kalastajakylien asukkaat kokoontuivat. 1800-luvulla Euroopassa alettiin ottaa käyttöön lautalle rakennettuja kesäajan juhlatiloja ylemmille sosiaaliluokille. Yhdysvalloissa ravintolalaivoja perustettiin 1850-luvun puolivälistä lähtien ensin Kalifornian rannoille. Seattlen maailmannäyttelyssä 1962 niitä oli monia.
Nykyisin ravintolalaivoja ja muita kelluvia juhlatiloja on satoja ellei tuhansia ympäri maailmaa, ehkä eniten Kaukoidässä. Vanhaa vesialusta saatetaan käyttää rantaravintolana tietyssä paikassa vain lyhyen aikaa kunnes se siirretään muualle, muuhun käyttöön tai romutettavaksi.
Maailman suurin ravintolalaiva oli Hongkongin Aberdeen-satamassa vuodet 1976–2020 toiminut kiinalaistyylinen "Jumbo Kingdom", johon mahtui kerrallaan pari tuhatta asiakasta. Se upposi kesäkuussa 2022 yli kilometrin syvyyteen Etelä-Kiinan merellä, kun sitä oltiin hinaamassa telakalle. Samanlainen kiinalaistyylinen kolossi on Amsterdamissa vuonna 1984 avattu kolmikerroksinen "Sea Palace". Se mitoitettiin 900 asiakkaalle, mutta avajaisiin uskallettiin kutsua vain 700 koska rakennelman kelluvuus ei ollutkaan aivan odotetunlainen.
Vuonna 1904 valmistunut ja vuodet 1935–1970 suomalaisomistuksessa ollut nelimastoparkki "Moshulu" toimii nykyisin ravintolalaivana Philadelphiassa Yhdysvalloissa..
Ravintolalaivoja Suomessa.
Suomen ensimmäinen rannassa pysyvä ravintolalaiva, oikeammin kahvila, oli Lappeenrantaan vuonna 1959 avattu "Prinsessa Armaada", entinen Rauma-Repolan tervahöyry "Pikisaari 2", joka romutettiin 1967. Se sai pian seuraajakseen "Pikisaari 4:n", josta tehtiin uusi "Prinsessa Armaada" -kahvila ja keskiolutoikeuksien myötä vuonna 1980 yhä toimiva ravintolalaiva.
Oulun kauppatorille 1960-luvun lopulla nostettu kahvilalaiva "Hailuoto" siirrettiin 1990-luvun lopulla kesäkahvilaksi Lumijoen Varjakkaan. Jörn Donnerin 1970-luvun taitteessa omistamaan lomakeskukseen Kustaviin hankittu "Helena" upposi 1973 ennen kuin se ehti valmistua ravintolaksi. Uusien omistajien myötä se pengerrettiin kuivalle maalle ja kunnostettiin kahvila-ravintolaksi.
Ravintolalaivat alkoivat Suomessa yleistyä alkoholin anniskelusääntöjen lieventyessä ja ravintolakulttuurin vapautuessa 1980-luvulla. Monet niistä toimivat vain kesäisin, mutta etenkin ruokaravintolat mahdollisuuksien mukaan ympäri vuoden. Ensimmäinen tasokas ruokaravintolalaiva oli vuonna 1981 turkulaisen ravintoloitsija Dennis Rafkinin ja ranskalaiskokki Claude Rousselin Myllysillan kupeeseen avaama "Le Pirate", entinen "Pikinytky"-kahvilalaiva Helsingistä ja sitä ennen "Ahjo"-nimellä Saimaata seilannut höyryalus. Syksyllä 1992 uusille omistajille siirtynyt puurunkoinen laiva paloi ja upposi Aurajokeen. Muita 1980-luvulla Suomessa avattuja ravintolalaivoja ovat "Margona" Helsingissä (1982–1996), "Glückauf" (Porvoo 1987–1993, Helsinki 1993–1996, sen jälkeen taas Porvoossa), "Svarte Rudolf" (Inkoossa 1988–1991, nykyisin Turussa), kahvilalaiva "Katarina" Pernajan Kabbölessä, "Kotkan Kerttu" Kotkan Sapokanlahdessa, "Hangon Helmi" Hangossa ja s/s "Hopeasalmi" Savonlinnassa.
Helsinki.
Helsingin varhaisia ravintolalaivoja "Margonan" ja "Glückaufin" jälkeen oli M/S "Wäinämöinen" ensin Hietalahden Sillilaiturissa 1991–1994, sitten Hakaniemenrannassa, jossa se upposi 1998. Nykyinen "Wäiski" oli 1997–2000 Länsisatamassa, kunnes siirrettiin Merihaan rantaan ja 2021 siltatyömaan tieltä takaisin Hietalahteen. Ravintolalaivoina ovat toimineet myös "Nikolai II" ja "Marival" Eteläsatamassa, "Relandersgrund" Meritullintorilla, "Flying Dutch" ja "Maria" Helsingin Hakaniemessä, "Walrus" ja "Båt" Hietalahdessa, "Carmel" Jätkäsaaressa, "Jan Mayen" Kruununhaan Halkolaiturissa, "Torpedo" Mustikkamaalla sekä rahtilaiva "Merikerho" Suvilahdessa (2017–2023).
Turku.
Turkuun Aurajoen molemmin puolin on syntynyt Suomen tihein ravintolalaivakeskittymä. "Le Piraten" jälkeisiä laivoja ovat olleet Förin vieressä 1980-luvun lopulta asti pidetty ja vuonna 2024 uponnut "Esposito" ja sen tilalle tullut "Rosita". Joen itärannalla kelluvat "Wanha rahtilaiva", "Katarina" ja ruokaravintola "Bruno II", palaneen "Lulun" tilalle rakennettu "Aussie Bar" eli nykyinen "Jenny", palaneen "L’Escalen" (oik. "Pikimylly") paikalle Martinsillan pieleen vuonna 1995 tuotu "Majland", nykyinen "Auråra", sekä 1990-luvulta asti Myllysillan ja Teatterisillan välissä peräkkäin kelluneet "Donna, Svarte Rudolf, Papa Joe" ja "Cindy". Lisäksi "Bore"-hostellilaivassa on anniskeluravintola.
Muu Suomi.
Muualla Suomessa ravintolalaivoja ovat olleet "Toivo" (2001–2007 Oulussa, 2007–2021 Mikkelissä, nyt Kuopiossa), "S/S "Suur-Saimaa"" Savonlinnassa 2000–2011, "Neptunus" ja "Bootti" Oulussa, "Cafe Lossi" Puumalassa, "Elina" ja "Romeo" Joensuussa sekä M/S "Teemu" ja M/S "Tyyne" Hämeenlinnassa. 
Lahdessa ovat toimineet ainakin ravintolalaivat "Arla", "Laitiala" sekä "Kaunis Veera" ja "Ilona". Porissa on toiminut "Barco", Raumalla "Gerda" ja "Muikku", Forssassa 1998–2009 "Jannu", Tampereella "Kimalle", "Pyynikki", "Players Boat" ja "Little Joe", Vaasassa "Faros", Seinäjoella "Paatti", Kemissä "Lumikki" (2016–2018) Kuopiossa "Ukko", Haminassa majakkalaiva "Helsinki" sekä Jyväskylässä "Gaia", "Musta Magia" ja "Kavaljeeri II" . 
Maarianhaminassa toiminut ravintolalaiva "Italia" yritettiin 2020-luvun taitteessa siirtää Paraisille, mutta kaupungin asettamat ehdot olivat yrittäjälle liian tiukkoja. Maarianhaminan Itäsatamassa on 1990-luvun alusta saakka toiminut ravintolalaiva "F. P. Knorring".