OpenAI

OpenAI on yhdysvaltalainen tekoälytutkimusta tekevä tutkimuskeskus. Se koostuu voittoa tavoittelemattomasta OpenAI Incorporatedista ja sen voittoa tavoittelevasta tytäryhtiöstä OpenAI Limited Partnershipista. OpenAI tunnetaan ohjelmistoistaan DALL-E, joka on kuvia tekstimuotoisen kuvauksen perusteella luova ohjelmisto ja ChatGPT, joka on kirjoitettua tekstiä ymmärtävä ja kysymyksiin vastaava tekoäly. Vuonna 2024 yhtiö esitteli mullistavaksi kuvailtua videogeneraattoria nimeltä Sora, jota yhtiö ei kuitenkaan kykene korkeista laitteistovaatimuksista johtuen julkaisemaan suuren yleisön käyttöön.
Historia.
Perustaminen.
OpenAI:n perustivat joulukuussa 2015 Sam Altman (toimitusjohtaja), Elon Musk, Greg Brockman (johtokunnan puheenjohtaja), Reid Hoffman, Jessica Livingston, Peter Thiel, Amazon Web Services, Infosys ja YC Research. Pääomaksi tuli miljardi US-dollaria. Altman ja Livingston tulivat Y Combinator -sijoitusyhtiöstä, joka on aiemmin auttanut alkuun esim. Airbnb:n, Dropboxin ja Coinbasen. Brockman puolestaan on yhtiönrakentaja ja teknologiajohtaja Stripe-yhtiöstä. Hän kokosi yhteen kymmenen uuteen firmaan haluamaansa tutkijaa, joista yhdeksän lähti uuteen projektiin. Päätutkijaksi tuli aiemmin Google Brain -projektissa työskennellyt Ilya Sutskever.
Teknologiajohtajana on Mira Murati, jonka on myös kerrottu hoitaneen yhtiön operaatioita.
Perustajat ilmaisivat OpenAI:n tavoitteeksi alussa tekoälyn avoimen kehityksen. On pelätty Facebookin ja Googlen kaltaisten yritysten monopolisoivan tekoälyn kehityksen. Lisäksi on pelätty sotilasmahtien pääsevän edelle tekoälyssä, mikä johtaisi väistämättömästi kilpavarusteluun. 
Kaupalliseksi yritykseksi.
OpenAI rekisteröitiin alun perin voittoa tuottamattomaksi. Tämä muuttui vuonna 2019 kun yhtiön täytyi kerätä pääomaa. Microsoft sijoitti yritykseen miljardi dollaria.
Vuonna 2017 OpenAI esitteli The International -tapahtumassa OpenAI Five -joukkueen, jonka botit oli koulutettu pelaamaan Dota 2 -peliä. Viimeinen julkinen esittely tapahtui 2019, kun bottijoukkue voitti maailmanmestarijoukkueen.
Kesäkuussa 2020 OpenAI esitteli GPT-3 (Generative Pre-trained Transformer 3) -kielimallin, joka on koulutettu internetistä löytyviä tekstejä analysoimalla tuottamaan ihmisenkaltaista tekstiä.
GPT-3.5-malliin perustuva ChatGPT-keskustelubotti herätti suurta huomiota, kun se julkaistiin avoimeen beeta-testaukseen 30. marraskuuta 2022.
Tammikuussa 2023 kerrottiin Microsoftin aikovan sijoittaa 10 miljardia US-dollaria saadakseen 49 prosentin osuuden OpenAI:sta, jonka kokonaisarvoksi tulisi näin 29 miljardia.
Ilja Sutskever erosi tutkimusjohtajan paikaltaan toukokuussa 2024, koska hän pelkää Open AI:n kaupallisuuden vaarantavan tekoälykehityksen turvallisuuden.
Sam Altmanin erottaminen marraskuussa 2023.
17. marraskuuta 2023 OpenAI:n johtokunta erotti toimitusjohtaja Sam Altmanin. Johtokunta viittasi siihen, että OpenAI:n päätehtävä oli hyödyttää ihmiskuntaa, eikä Altman ollut toiminut avoimesti ja rehellisesti keskusteluissaan johtokunnan kanssa. Altman oli muuttanut alkuperäisen säätiön miljardibisnekseksi. Lisäksi hän oli varoitellut tekoälyn kehityksen johtavan ihmiskunnan tuhoon ja ajanut tehokkaampien tekoälyjen kehityksen kieltämistä. Myös perustaja ja johtokunnan puheenjohtaja Greg Brockman ilmoitti eroavansa tehtävästään.
Microsoftin toimitusjohtaja Satya Nadella ilmoitti jo seuraavana maanantaina Altmanin ja Brockmanin siirtyvän Microsoftille.
Lähes koko OpenAI:n henkilökunta kapinoi päätöstä vastaan. Yli 700 770 työntekijästä allekirjoitti kirjeen, jossa vaadittiin johtokunnan eroa ja Altmanin ottamista takaisin tai he siirtyisivät Microsoftille. Kirjeessä oli myös mukana johtokunnan jäsen Ilya Sutskever.
Keskiviikkona 22. marraskuuta ilmoitettiin että Sam Altman ja Greg Brockman palaavat OpenAI:lle. Uuteen johtokuntaan tulivat Bret Taylor, Larry Summers ja Adam D’Angelo, joista D’Angelo oli ollut edellisen, Altmanin erottaneen johtokunnan jäsen. Entinen johtokunta ei ikinä ilmoittanut tarkkaa syytä Altmanin erottamiseen. Sanotaan että Sutskever oli aiemmin sen kannalla, mutta pyörsi päätöksensä Brockmanin vaimon vetoomuksen jälkeen.
Soran julkaisu.
Helmikuussa 2024 OpenAI julkaisi Sora-videogeneraattorin, joka luo tekstimuotoisista kuvauksista korkeintaan 60 sekuntia pitkiä fotorealistisia videoita. Tämä ei ollut ensimmäinen videogeneraattori maailmassa.
Yhtiön arvoksi tuli 80 miljardia Yhdysvaltain dollaria.
Vaikuttaminen EU:n tekoälysäädökseen.
Kesäkuussa 2023 Billy Perrigo kirjoitti "Time"-aikakauslehdessä, että OpenAI oli lobannut Euroopan unionin tekoälysäädöstä onnistuen vesittämään sitä tavoilla, jotka vähentäisivät yrityksen sääntelytaakkaa ja OpenAI:n sitoutumista. "Time"-lehti sai tiedot OpenAI:n sekaantumisesta EU:n viranomaisten toimintaan Euroopan komissiolta sen informaation vapautta koskevista hakupyynnöistä.
OpenAI ehdotti muutoksia useisiin kohtiin, jotka myöhemmin hyväksyttiin EU:n lopulliseen tekstiin. Vuonna 2022 OpenAI esitti useita kertoja eurooppalaisille virkamiehille, että tulevassa tekoälylaissa ei pitäisi mainita sen yleiskäyttöisiä tekoälyjärjestelmiä, kuten GPT-3:n, ChatGPT:n edeltäjää ja kuvageneraattori Dall-E 2:n mainitsemista lakitekstissä "riskialttiina", joka asettaisi niille tiukat oikeudelliset vaatimukset, kuten avoimuus, jäljitettävyys ja inhimillinen valvonta.