Leontion (kaupunki)

Leontion (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Akhaiassa Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee linnuntietä noin 2,6 kilometriä pohjoiseen nykyisestä Kalávrytan kunnan Káto Vlasían kylästä.
Maantiede.
Leontionin kaupunki sijaitsi Peloponnesoksen niemimaan pohjoisissa sisäosissa Erymanthos-vuoren koillispuolella. Se oli rakennettu nykyisin nimellä Kastrítsi tunnetulle kukkulalle. Paikka on linnuntietä pitkin noin 2,6 kilometriä ja tietä pitkin noin viisi kilometriä pohjoiseen nykyisestä Káto Vlasían kylästä. Kukkulan korkeus on noin 750–800 metriä merenpinnasta laskettuna, ja sitä reunustavat rotkot itä- ja luoteispuolelta. Kaupungin paikkaa ei tule sekoittaa nykyiseen Leóntion kylään, joka sijaitsee noin kymmenen kilometriä pohjoisempana.
Leontionin kautta kulkivat luonnolliset kulkuväylät Patraista Kleitoriin ja Aigionista Psofiihin. Leontionin kaupunkivaltion hallussa ollut alue tunnettiin nimellä "Leontesia" (). Sen alueen kokoa ei tunneta.
Historia.
Leontionin paikka on arkeologisten löydösten perusteella ollut asuttu jo esihistoriallisella ajalla ja edelleen arkaaiselta kaudelta eteenpäin. Leontion on luettu nykytutkimuksessa arkaaisen tai klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, mutta sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Se vaikuttaa olleen ainakin varhaisemmalla klassisella kaudella Rhypesin eli Rhypain alaisuudessa. Siksi kaupunki ei kuulunut alun perin Akhaian liiton "dodekapoliin" kahdentoista kaupungin joukkoon, mutta siitä tuli myöhemmin jäsen, kun se korvasi Rhypesin.
Makedonian kuningas Antigonos II perusti Leontionin uudestaan vuonna 275 eaa. Leontion oli polis viimeistään tämän jälkeen. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Leontēsios" (). Polybios kertoo aitolialaisen Euripidaan johtamien elisläisten vetäytyneen Leontioniin marssittuaan Farain alueen läpi aina Aigioniin saakka. Tämä ajoittuu hellenistiselle kaudelle vuoteen 217 eaa. On mahdollista, että aitolialaiset tuhosivat Leontionin tuolloin. Polybios kertoo myös, että Rooman asiaa Akhaian liiton loppuaikoina ajanut Kallikrates oli kotoisin Leontionista.
Arkeologisten löydösten perusteella Leontion vaikuttaa tulleen tuhotuksi hellenistisellä kaudella, jonka jälkeen asutus siirtyi hieman etelämmäksi ja sen vanhaa paikkaa käytettiin roomalaisella kaudella hautausmaana. Kaupungin rauniot tunnettiin jo 1800-luvulla, mutta niitä luultiin pitkään Tritaian kaupungiksi, kun taas Leontion sijoitettiin virheellisesti nykyisen, kaupungista nimensä ottaneen Leóntion kylän paikalle. Leontionin paikalla on suoritettu arkeologisia tutkimuksia erityisesti vuosina 1954 sekä 1957–1958.
Rakennukset ja löydökset.
Leontionin kaupunki oli ympäröity muureilla, jotka ajoitetaan 200-luvulle eaa. Ne oli tehty paikallisesta kalkkikivestä tehdyistä monikulmaisista kivistä. Muureissa on useita neliskulmaisia ja yksi puoliympyrän muotoinen torni. Muureja on säilynyt suhteellisen hyvin lähes koko niiden matkalta, erityisen hyvin luoteissivulta.
Kaupungista parhaiten säilynyt rakennus on kreikkalainen teatteri, joka oli rakennettu kiinni kaupunginmuuriin. Se ajoitetaan 300-luvun eaa. lopulle. Teatteri oli tehty tuffi- ja kalkkikivestä. Sen orkhestran halkaisija on ollut yhdeksän metriä. Katsomosta on säilynyt yhdeksän alinta penkkiriviä.
Kaupungista on tunnistettu myös muun muassa temppeliksi oletettu rakennus ja useita muita monumentaalirakennuksia. Kukkulalla on jäänteitä myös useista tukimuureista ja asuinrakennuksista. Sieltä on löydetty myös roomalaisaikaisia hautoja, jotka todistavat kaupungin vanhan paikan jääneen asumattomaksi.