tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Oltinsoyn piiri

Oltinsoyn piiri () on paikallishallintoalue Uzbekistanin Surxondaryon alueella. Sen keskus on Qarluqin taajama. Piirin pinta-ala on 570 neliökilometriä. Siellä oli 197 400 asukasta vuonna 2025.
Oltinsoyn piiri rajoittuu pohjoisessa Denovin, kaakossa Shoʻrchin sekä lounaassa ja lännessä Qumqoʻrgʻonin piireihin. Sen itäosassa on Surxondaryon laakso ja lännessä Keragotogʻvuorten reuna-alue.
Seudulla vallitsee kuiva subtrooppinen ilmasto. Vuotuinen sademäärä on 240–260 millimetriä. Piirin läpi virtaavat Oltinsoyjoki ja Hazarbogʻin kanava.
Vuonna 1981 perustettuun piiriin kuuluu 14 taajamaa ja 46 kylää. Kaupunkiväestön osuus on 40 prosenttia. Asukkaat ovat etupäässä uzbekkeja.
Piirin maatalous on erikoistunut viininviljelyyn ja puutarhanhoitoon. Lisäksi viljellään viljaa, puuvillaa, vihanneksia ja sokeriruokoa sekä harjoitetaan karjanhoitoa. Teollisuutta edustavat viinitehdas ja hedelmienkuivaamo.
Nähtävyyksiä ovat Kušan-valtakunnan ajalta peräisin olevat Qoratepan ja Taragʻaytepan rauniot sekä vuonna 1713 rakennettu Soʻfi Olloyorin moskeija.
Ivar Johansson (elokuvaohjaaja)

Ivar Arnold Johansson (20. marraskuuta 1889 Stråtjära – 6. joulukuuta 1963 Tukholma) oli ruotsalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hänen esikoisohjauksensa oli mykkäelokuva "Rågens rike" vuonna 1929. Se jäi samana päivänä ensi-iltaan tulleen ensimmäisen ruotsalaisen äänielokuvan varjoon, mutta on myöhemmin noussut klassikoksi. Kaikkiaan Johansson ohjasi urallaan lähes neljäkymmentä elokuvaa. Monet niistä olivat kansanomaisia komedioita, mutta hän käsitteli myös vakavampia aiheita, kuten aborttioikeutta elokuvassa "Gula kliniken" (1942).
Ivar Johansson

Ivar Johansson voi tarkoittaa seuraavia ruotsalaisia henkilöitä:
Georg Løkkeberg

Georg Emil Løkkeberg (20. marraskuuta 1909 Fredrikstad – 19. elokuuta 1986 Oslo) oli norjalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja. Hän aloitti uransa vuonna 1930 Den Nationale Scenessä, jonka johtajana hän myöhemmin toimi 1948–1952. Lisäksi Løkkeberg näytteli Det Nye Teaterissa, Norjan kansallisteatterissa, Centralteatretissa ja Det Norske Teatretissa sekä johti Trøndelagin teatteria 1945–1948. Løkkeberg esiintyi myös noin kolmessakymmenessä norjalaisessa ja ruotsalaisessa elokuvassa.
Forum Trajani (Sardinia)

Forum Trajani (lat., myös "Forum Traiani"), alun perin Acquae Hypsitanae (lat.; ), oli antiikin aikainen kaupunki Sardiniassa nykyisen Italian alueella. Se sijaitsi nykyisen Fordongianuksen kaupungin paikalla.
Maantiede.
Forum Trajanin kaupunki sijaitsi läntisessä Keski-Sardiniassa, Thyrsus (nyk. Tirso) -joen vasemmalla rannalla kohdassa, jossa saaren tärkeimmät tiet kohtasivat. Paikka tunnettiin jo antiikin aikana kuumista lähteistään. "Itinerariumit" sijoittavat sen reitille, joka kulki saaren pohjoispään Tibulasta saaren sisäosan halki länsirannikon Othocaan. Kaupungin paikka on noin 27 kilometriä itäkoilliseen nykyisestä Oristanosta.
Historia.
Kaupungin alkuperäinen nimi oli "Acquae Hypsitanae". Nimellä "Forum Trajani" se oli nimensä mukaisesti keisari Trajanuksen perustama ja rakennuttama. Näin perustaminen ajoittuu vuosiin 98–117. Kaupunki oli sotilaallinen keskus ja merkittävä koko keskisen Sardinian kannalta. Antiikin lähteistä se mainitaan "itinerariumeissa" ja "Tabula Peutingerianassa".
Forum Trajani säilytti merkityksensä sotilaallisena keskuksena Sardinian sisäosien hallitsemisessa myöhäisantiikkiin ja bysanttilaiselle ajalle. Kaupunkiin haudattiin paikallinen sardinialainen pyhä, Pyhä Luxorius, mikä teki paikasta merkittävän kristillisen kohteen saarella. Kaupungin nimi on säilynyt muuntuneena nykyisen Fordongianuksen nimessä.
Rakennukset ja löydökset.
Kaupungista on säilynyt huomattavia roomalaisaikaisia jäännöksiä. Niistä monet ovat epäilemättä Trajanuksen rakennuttamia. Huomattavimpia jäännöksiä ovat kahden roomalaisen kylpylän rauniot, kivetty forum, amfiteatteri sekä Thyrsuksen ylittänyt silta. Kaupungin roomalainen ruutukaava näkyy edelleen nykyisen kaupungin asemakaavassa.
Prokopioksen mukaan kaupungin keskusta ympäröitiin muureilla Justianuksen aikana, mutta niistä ei ole säilynyt nykyaikaan mitään. Kaupungin ympäristöstä on löydetty joitakin hautoja, mutta ne ovat suhteellisen myöhäisiä.
Forum Trajani

Forum Trajani ("Forum Traiani", ”Trajanuksen markkinapaikka”) voi viitata seuraaviin:
Numana (antiikin kaupunki)

Numana (lat.; ) oli antiikin aikainen kaupunki Picenumissa Italiassa. Se sijaitsi samalla paikalla kuin nykyinen Numanan kaupunki.
Maantiede.
Numanan kaupunki sijaitsi Picenumin rannikolla eli Adrianmeren rannalla Cumerus ("Cumerus mons") -nimellä kutsutun vuoristoisen niemimaan eteläpäässä. "Itinerariumit" sijoittavat Numanan kahdeksan roomalaista mailia eli noin 12 kilometriä etelään Anconasta ja kymmenen mailia eli noin 15 kilometriä pohjoiseen Potentiasta.
Historia.
Plinius vanhempi piti Numanan perustajina sikuleja. On epävarmaa, onko tämä erehdys; ja vaikuttaakin todennäköisemmältä, että Numana, kuten myös Ancona, oli alun perin Sisilian kreikkalaisten siirtokuntia ja perustettiin niinkin myöhään kuin Syrakusan tyranni Dionysios I:n aikana 300-luvun eaa. alkupuolella.
Numana toimi satamana, jonka kautta pikeenit kävivät kauppaa muun muassa kreikkalaiseen maailmaan. Kaupunki tuli Rooman valtaan vuonna 269 eaa. Siitä tuli "municipium" vuonna 91 eaa. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Numanas".
Numanaa ei mainita antiikin historiassa, mutta Silius Italicus luettelee sen Picenumin kaupunkien joukossa toisessa puunilaissodassa, ja piirtokirjoituksista käy ilmi sen asema "municipiumina" ja ilmeisesti suhteellisen merkittävänä paikkana, sillä sen nimi esiintyy yhdessä tärkeiden Aesiksen ja Auximumin kaupunkien kanssa.
Numana oli varhaisina aikoina piispanistuin, mutta se yhdistettiin myöhemmin Anconan istuimeen. Maanjäristys tuhosi kaupungin vuonna 558 jaa. Langobardit tuhosivat sen uudelleen 700-luvulla. Kaupunki syntyi uudelleen keskiajalla nykyisenä Numanana; se tunnettiin aiemmin nimimuodoissa "Humana" ja "Umana".
Sven Lindberg

Sven Karlsson Lindberg (20. marraskuuta 1918 Tukholma – 25. joulukuuta 2006) oli ruotsalainen näyttelijä. Hän näytteli pitkään muun muassa Dramatenissa. Lisäksi hän esiintyi noin viidessäkymmenessä elokuvassa.
Lindberg kuoli aivoverenvuotoon jouluna 2006. Hän oli 88-vuotias.
Verneri Virkkunen

Verneri Virkkunen (s. 2. huhtikuuta 2007 Turku) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Turun Palloseuraa. Hänellä on juniorisopimus ja hän on pelannut pääasiassa seuran U20-joukkueessa.
Ura.
Seuraura.
Virkkunen on Turun Palloseuran kasvatti. Hän siirtyi vain 15-vuotiaana Jokereihin kaudeksi 2022–2023. Kaudella 2023–2024 Virkkunen voitti seurassa U18 Suomen-mestaruuden. Hän pelasi myös yhden ottelun Kiekko-Vantaan U18-joukkueessa. Kaudeksi 2024–2025 Virkkunen palasi TPS:ään, jossa hän pelasi suurimman osan kaudestaan U18-joukkueessa, mutta myös osan U20-joukkueessa.
Kaudella 2025–2026 Virkkunen debytoi TPS:n SM-liigajoukkueessa 19. marraskuuta 2025 KooKoota vastaan. Hänet merkittiin TPS:n seitsemänneksi puolustajaksi. Virkkunen sai ottelussa jääaikaa 2.21 minuuttia.
Maajoukkueura.
Virkkunen on pelannut yhden poikien maaottelun.
Yksityiselämä.
Virkkusen pikkuveli Vili pelaa puolustajana TPS:n U18-joukkueessa.
Conservative Congregational Christian Conference

Conservative Congregational Christian Conference (lyh. CCCC) on teologisesti konservatiivinen, evankelinen kirkkokunta, joka koostuu itsenäisistä paikalliskirkoista Yhdysvalloissa. Se noudattaa kongregationalistista hallintotapaa ja vahvistaa Raamatun virheettömyyden ja auktoriteetin Jumalan inspiroimana sanana. CCCC koostuu seurakunnista, joiden juuret ovat historiallisissa kongregationalistisissa, kristillisissä, evankelisissa ja reformoiduissa perinteissä. Se edistää yhteyttä, keskinäistä tukea ja yhteistyöpalveluja, kuten evankeliointia, seurakuntien perustamista ja sielunhoitoa, ilman että se käyttää valtaa yksittäisiin seurakuntiin.
CCCC perustettiin lokakuussa 1948 Chicagossa, Illinoisissa. Se sai alkunsa vuonna 1945 perustetusta Conservative Congregational Christian Fellowship -järjestöstä, kun konservatiiviset papit ja seurakunnat reagoivat kasvavaan teologiseen liberalismiin laajemmissa kongregationalistisissa kristillisissä kirkoissa ja vastustivat yhdistymistä evankelisen ja reformoidun kirkon kanssa, josta muodostui vuonna 1957 United Church of Christ. Tämä muodostelma säilytti sitoutumisen ortodoksisiin oppeihin, kuten kolminaisuuteen, Kristuksen jumaluuteen ja sovitustyöhön, pelastukseen Pyhän Hengen kautta tapahtuvan uudestisyntymisen kautta ja ruumiilliseen ylösnousemukseen, sallien monimuotoisuuden toissijaisissa asioissa, kuten kasteiden muodoissa, ja asettaen etusijalle yhtenäisyyden olennaisissa asioissa.
Noin 300 kirkkoa ja yli 40 000 jäsentä käsittävä kirkkokunta korostaa pastoraalista johtajuutta, opetuslasten kouluttamista seurakunnissa ja kirkkojen lisääntymistä ohjaavien arvojen, kuten uskon rukouksen, raamatullisen uskollisuuden ja valtakunnan edistämisen, kautta. CCCC:n päämaja sijaitsee Lake Elmossa Minnesotassa ja se järjestää vuosittaisia kokoontumisia, myöntää pappisoikeuksia ja tarjoaa resursseja kirkon terveyteen, mikä heijastaa sen jatkuvaa omistautumista evankeliselle kongregationalismille, joka eroaa liberaalimmista yhdistyksistä.
Kuznetski Alatau

Kuznetski Alatau () on vuorijono Länsi-Siperian tasangon kaakkoisosassa. Se sijaitsee Novokuznetskin itäpuolella.
Kuznetski Alatau kohoaa noin 2 100 metrin korkeuteen. Monet joet saavat alkunsa vuoriston alueelta. Kuznetski Alataulla on kaksi pysyvää sääasemaa: Nenastnaja (1178 m) ja Kommunar (842 m). Kuznetski Alatau tunnustettiin biosfäärialueeksi vuonna 2021.
6197 Taracho

6197 Taracho (1992 AB1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
6198 Shirakawa

6198 Shirakawa (1992 AF1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
6199 Yoshiokayayoi

6199 Yoshiokayayoi (1992 BK1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
6200 Hachinohe

6200 Hachinohe (1993 HL) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
6201 Ichiroshimizu

6201 Ichiroshimizu (1993 HY) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
6202 Georgemiley

6202 Georgemiley (3332 T-1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
6203 Lyubamoroz

6203 Lyubamoroz (1981 EC23) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
6204 MacKenzie

6204 MacKenzie (1981 JB3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
6205 Menottigalli

6205 Menottigalli (1983 OD) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
6206 Corradolamberti

6206 Corradolamberti (1985 TB1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
6207 Bourvil

6207 Bourvil (1988 BV) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
6208 Wakata

6208 Wakata (1988 XT) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
6209 Schwaben

6209 Schwaben (1990 TF4) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
6210 Hyunseop

6210 Hyunseop (1991 AX1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
6211 Tsubame

6211 Tsubame (1991 DO) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin spektrityyppi on Sr-luokkaa (SMASSII).
6212 Franzthaler

6212 Franzthaler (1993 MS1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
6213 Zwiers

6213 Zwiers (2196 P-L) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
6304 Josephus Flavius

6304 Josephus Flavius (1989 GT3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty historioitsija Josephus Bar Mattheuksen mukaan.
6305 Helgoland

6305 Helgoland (1989 GE8) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
6306 Nishimura

6306 Nishimura (1989 UL3) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5305 Bernievolz

5305 Bernievolz (1978 VS5) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
5306 Fangfen

5306 Fangfen (1980 BB) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5307 Paul-André

5307 Paul-Andre (1980 YC) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
5308 Hutchison

5308 Hutchison (1981 DC2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5309 MacPherson

5309 MacPherson (1981 ED25) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
5310 Papike

5310 Papike (1981 EP26) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
5311 Rutherford

5311 Rutherford (1981 GD1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty Ernest Rutherfordin (1871–1937) mukaan.
5312 Schott

5312 Schott (1981 VP2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty kemisti Friedrich Otto Schottin (1851-1935) muistoksi.
5313 Nunes

5313 Nunes (1982 SC2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5700 Homerus

5700 Homerus (5166 T-3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty kreikkalaisen runoilijan Homeroksen mukaan.
5699 Munch

5699 Munch (2141 T-3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty norjalaisen taidemaalarin Edvard Munchin (1863–1944) muistoksi.
5698 Nolde

5698 Nolde (4121 T-1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty saksalaisen taidemaalari Emil Nolden (1867-1957) muistoksi.
5697 Arrhenius

5697 Arrhenius (6766 P-L) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty ruotsalaisen kemistin Svante August Arrheniuksen (1859-1927) muistoksi.
5696 Ibsen

5696 Ibsen (4582 P-L) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty norjalaisen kirjailijan Henrik Ibsenin (1828-1906) muistoksi.
5695 Remillieux

5695 Remillieux (4577 P-L) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty professori Joseph Remillieux'n (s. 1940) kunniaksi.
5914 Kathywhaler

5914 Kathywhaler (1990 WK) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5916 van der Woude

5916 van der Woude (1991 JD1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
5917 Chibasai

5917 Chibasai (1991 NG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5919 Patrickmartin

5919 Patrickmartin (1991 PW12) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
5912 Oyatoshiyuki

5912 Oyatoshiyuki (1989 YR) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
6969 Santaro

6969 Santaro (1991 VF5) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty japanilaisen tähtitieteilijän Santaro Haradan (s. 1913) mukaan.
6970 Saigusa

6970 Saigusa (1992 AL1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
6971 Omogokei

6971 Omogokei (1992 CT) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
6972 Helvetius

6972 Helvetius (1992 GY3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
6973 Karajan

6973 Karajan (1992 HK) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
6974 Solti

6974 Solti (1992 MC) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
6975 Hiroaki

6975 Hiroaki (1992 QM) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
6976 Kanatsu

6976 Kanatsu (1993 KD2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
6977 Jaucourt

6977 Jaucourt (1993 OZ4) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
6978 Hironaka

6978 Hironaka (1993 RD) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
6979 Shigefumi

6979 Shigefumi (1993 RH) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
6980 Kyusakamoto

6980 Kyusakamoto (1993 SV1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
6981 Chirman

6981 Chirman (1993 TK2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
6982 Cesarchavez

6982 Cesarchavez (1993 UA3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
6983 Komatsusakyo

6983 Komatsusakyo (1993 YC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
6984 Lewiscarroll

6984 Lewiscarroll (1994 AO) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty kirjailija ja matemaatikko Lewis Carrollin (1832-1898) mukaan.
11332 Jameswatt

11332 Jameswatt (1996 GO20) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty skotlantilaisen keksijän James Wattin (1736-1819) mukaan.
11998 Fermilab

11998 Fermilab (1996 AG7) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty vuonna 1967 perustetun hiukkaskiihdytinlaboratorion Fermilabin mukaan.
12007 Fermat

12007 Fermat (1996 TD7) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
Asteroidi on nimetty Pierre de Fermatin (1601-1665) mukaan.
13069 Umbertoeco

13069 Umbertoeco (1991 RX1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty italialaisen filosofin ja kirjailijan Umberto Econ (s. 1932) mukaan.
13070 Seanconnery

13070 Seanconnery (1991 RO2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty skotlantilaisen näyttelijän Sean Conneryn (s. 1930) mukaan.
17427 Poe

17427 Poe (1989 CQ2) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty runoilija Edgar Allan Poen (1809–1849) mukaan.
17656 Hayabusa

17656 Hayabusa (1996 VL4) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Hayabusa-luotaimen mukaan.
17657 Himawari

17657 Himawari (1996 VO4) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää sisemmällä Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty japanilaisten sääsatelliittien mukaan. Satelliiteista ensimmäinen laukaistiin vuonna 1977. Sana tarkoittaa auringonkukkaa.
18932 Robinhood

18932 Robinhood (2000 QH35) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Robin Hoodin mukaan.
19208 Starrfield

19208 Starrfield (1992 RW) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty yhdysvaltalaisen tähtitieteilijän Sumner Starrfieldin (s. 1940) mukaan.
19367 Pink Floyd

19367 Pink Floyd (1997 XW3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty rock-yhtye Pink Floydin mukaan.
19383 Rolling Stones

19383 Rolling Stones (1998 BZ32) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty rock-yhtye The Rolling Stonesin mukaan.
Padua-ryhmä

Padua-ryhmä on asteroidiryhmä, joka on tunnettu myös Lydia-ryhmänä. Asteroidin 110 Lydia on arvioitu olevan tunkeilija ryhmässä, ja siksi ryhmään viitataan asteroidin 363 Padua mukaan. Ryhmää pidetään suhteellisen nuorena noin vanhana ja sen on luultavasti syntynyt törmäyksen tuloksena.
Padua-ryhmään kuuluvia asterodideja on yli tuhat.
Padua-ryhmään kuuluvat muun muassa seuraavat asteroidit:
John Kells Ingram

John Kells Ingram (1823–1907) oli irlantilainen filologi ja taloustieteilijä. Hän oli vuodesta 1852 professorina Dublinissa Trinity Collegessa. Hänen teoksistaan tunnetuin on "History of political economy" (1888). Muita hänen teoksiaan ovat "History of slavery and serfdom" (1895) ja "Outlines of the history of religion" (1900).
Qumqoʻrgʻon

Qumqoʻrgʻon on kaupunki ja samannimisen piirin hallinnollinen keskus Surxondaryon alueella Uzbekistanissa. Se sijaitsee Surxondaryojoen muodostaman Etelä-Surxonin tekojärven rannalla 80 kilometriä alueen pääkaupungista Termizistä pohjoiseen. Kaupungissa oli 14 900 asukasta vuonna 2016.
Paikkakunta on syntynyt 1930-luvulla Qumqoʻrgʻonin kanavan ja keinokastelualueen rakentamisen yhteydessä. 1950-luvulla rakennettiin Etelä-Surxonin tekojärvi. Qumqoʻrgʻonista tuli kaupunki vuonna 1971.
Qumqoʻrgʻonin kautta kulkee Termizistä Dušanbehen johtava maantie ja rautatie. Sinne johtaa myös uudempi rata Qashqadaryon alueelta. Kaupungissa on puuvilla-, rakennustarvike-, konepaja- ja elintarviketeollisuutta.
Jari Vainiomäki

Jari Turkka Juhani Vainiomäki (s. 30. huhtikuuta 1957 Aura) on suomalainen taloustieteilijä ja kansantaloustieteen emeritusprofessori.
Jari Vainiomäki syntyi Turkka Olavi Vainiomäen ja Sisko Kaarina Tammisen perheeseen. Hän avioitui 1983 Arja Joenperän kanssa. Vainiomäki tuli ylioppilaaksi Tampereen normaalikoulusta 1976 ja valmistui Tampereen yliopistosta maisteriksi 1985 ja yhteiskuntatieteen lisensiaatiksi 1994. Tohtoriksi hän väitteli London School of Economicsissa 1999. 
Vainiomäki oli tutkija Kansanterveyslaitoksella 1985–1986 ja Tampereen yliopistossa assistentti 1987–1995, yliassistentti 1995–2001, lehtori 2001–2004, dosentti vuodesta 2000 ja kansantaloustieteen, erityisesti ekonometriset sovellutukset, professori vuodesta 2004. Vainiomäki on tutkinut muun muassa työn taloutta.
Vainiomäki

Vainiomäki on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Marcel Aubour

Marcel Aubour (s. 17. kesäkuuta 1940 Saint-Tropez) on ranskalainen ammattilaisuransa päättänyt jalkapalloilija, joka pelasi maalivahdin pelipaikalla. Hän on pituudeltaan 180-senttimetrinen. Aubour pelasi 20 ottelua Ranskan A-maajoukkueessa. Hän pelasi vuoden 1966 MM-kilpailuissa Ranskan kaikki kolme ottelua.
Purppuralestikala

Purppuralestikala ("Nezumia sclerorhynchus") on lestikaloihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan syvistä vesistä Atlantista.
Koko ja ulkonäkö.
Purppuralestikala voi kasvaa 27–36 cm pitkäksi. Laji on ruumiinmuodoltaan pitkänomainen, tylppäkuonoinen ja pyrstöä kohden suippeneva. Selkäeviä on kaksi, joista etumainen on lyhyempi. Kala on väriltään selästään ruskehtava ja vatsastaan violetinsävyinen. Ensimmäinen selkäevä on tumman harmaa.
Levinneisyys ja elintavat.
Purppuralestikalaa tavataan laajalta alueelta Atlantilla. Atlantin länsiosissa sitä tavataan eteläisimmillään Floridansalmesta ja itäosissa Pohjois-Atlantilta Guineanlahdelle ja Välimerestä. Laji elää lähellä pohjia useimmiten 450–800 metrin syvyydessä, mutta syvimmillään sitä on tavattu 3 200 metrin syvyydestä. Kalan ravintoa ovat pienet äyriäiset ja monisukasmadot. Purppuralestikala kutee todennäköisesti vuoden ympäri.
Procemex

Procemex Oy on suomalainen teollisuusyritys, joka kehittää ja valmistaa konenäkö- ja radanvalvontaratkaisuja paperi-, kartonki- ja selluteollisuuden laadunvalvontaan. Yrityksen tuotteita käytetään radanvalvonnassa (Web Monitoring) ja vianilmaisussa (Web Inspection).
Historia.
Procemex perustettiin vuonna 2000 Jyväskylässä. Yritys erikoistui jo silloin konenäköön ja radanvalvontaan sekä älykamerakehitykseen, erityisesti paperi- ja kartonkiteollisuuden vaativiin prosesseihin. Vuonna 2020 Yrityksen pääkonttori muutti nykyiseen toimipaikkaan Jyväskylän Eteläporttiin.
2000–2020-luvuilla Procemex laajeni merkittävästi kansainvälisille markkinoille ja toi markkinoille muun muassa seuraavat tuotteet:
Itävaltalainen pörssiyhtiö Andritz osti Procemexin koko osakekannan vuonna 2024.
Yritys on ollut esillä kansainvälisissä konferensseissa ja messuilla, kuten TappiCon, ABTCP ja Pulp &amp; Beyond.
Tuotteet ja teknologiat.
Radanvalvonta (Web Monitoring)
Procemex tarjoaa jatkuvan radanvalvontajärjestelmän koko paperikoneen mitalle. Järjestelmät tallentavat prosessin tapahtumia reaaliaikaisesti ja auttavat tunnistamaan ratakatkojen syitä ja häiriöitä.
Vianilmaisu (Web Inspection)
Vianilmaisujärjestelmät tunnistavat tuotteen pinnan viat, kuten reiät, rypyt, tummumat ja päällysteviat ja öljytahrat. Järjestelmät perustuvat konenäkökameroihin ja automaattiseen vikojen luokitteluun.
Pinhole-kamerat
Yrityksen Pinhole-kameroissa käytetään ProClean-teknologiaa, eli kameroissa on pieni aukko kameran etuosassa, josta puhalletaan korkealla paineella ilmaa ulos, joka estää likaa ja kuitua pääsemästä kameran optiikkaan. Kamerat toimivat kuumissa, kosteissa ja pölyisissä olosuhteissa, mikä tekee niistä käyttökelpoisia koko paperikoneen matkalla.
OnePlatform-arkkitehtuuri
OnePlatform on yhtenäinen järjestelmä, joka yhdistää radanvalvonnan ja vianilmaisun samaan järjestelmään.
OnePlatformin käyttöönotosta on julkaistu useita esityksiä kansainvälisissä seminaareissa.
Älykamerakehitys
Procemex kehittää teollisuusympäristöihin suunniteltuja älykameroita, jotka on suunniteltu erityisesti nopeisiin paperi- ja kartonkikoneisiin.
Toimiala ja asiakkaat.
Procemexillä on asiakkaita yli 50 maassa, ja näitä ovat erilaiset paperi-, kartonki-, pehmopaperi- ja selluteollisuuden toimijat. Yrityksellä on joitain tytäryhtiöitä Japanissa ja Yhdysvalloissa. Järjestelmiä on käytössä Euroopassa, Pohjois-Amerikassa, Aasiassa ja Etelä-Amerikassa.
Patentit.
Yrityksellä on useita kansainvälisiä patentteja, erityisesti konenäköön, valoteknologiaan ja teolliseen prosessivalvontaan liittyen. Julkisia patenttitietoja:
Marzia Kjellberg

Marzia Kjellberg (o.s. Bisognin, s. 21. lokakuuta 1992) on italialainen liikenainen ja uransa päättänyt tubettaja. Hänen aviomiehensä on suosittu tubettaja PewDiePie (oik. Felix Kjellberg).
Ura.
YouTube.
Kjellberg (silloin Bisognin) aloitti uransa YouTubessa vuonna 2012 CutiePieMarzia-kanavallaan. Hänen kanavansa sisältö koostui pääasiassa vlogeista, jotka keskittyivät mm. muotiin, meikkaamiseen, viihteeseen ja matkustamiseen. Kjellberg on esiintynyt myös aviomiehensä Felix Kjellbergin YouTube-kanavalla mm. vlogeissa sekä erilaisissa peli- ja haastevideoissa. 
Kjellberg ilmoitti 22. lokakuuta 2018 julkaistussa videossa lopettavansa videoiden tekemisen. Kjellberg perusteli päätöstään sillä, että YouTube oli vaikuttanut kielteisesti hänen mielenterveyteensä. Marraskuussa 2025 Kjellbergin kanavalla ei enää ole ainuttakaan julkista videota.
Yrittäjänä.
Vuodesta 2015 alkaen Kjellberg on julkaissut vaatemallistoja, kosmetiikkatuotteita, koruja ja sisustustuotteita. Vuonna 2018 Kjellberg julkaisi Maì-brändin, johon kuului Kjellbergin itsensä suunnittelemia ja valmistamia keramiikkatuotteita, vaatteita ja sisustustuotteita. Maì lopetti toimintansa alkuvuodesta 2023. Vuonna 2018 Kjellberg julkaisi aviomiehensä (silloin miesystävänsä) Felix Kjellbergin kanssa unisex-vaatteita myyvän Tsuki Market -brändin. 
Kirjailijana.
Kjellberg julkaisi alkuvuodesta 2015 kirjoittamansa kauhufantasianovellin "Dream House: A Novel by CutiePieMarzia". Kyseinen kirja julkaistiin myös italiaksi nimellä "La Casa Dei Sogni." Vuonna 2025 Kjellberg julkaisi interaktiivisen lastenkirjan "Björny Bear Goes Camping."
Yksityiselämä.
Kjellberg eli Italiassa n. 19-vuotiaaksi asti, jonka jälkeen hän muutti lokakuussa 2011 Ruotsiin asumaan kumppaninsa Felix Kjellbergin kanssa. Pari oli tutustunut internetin välityksellä, kun Marzia oli ystävänsä Daizon suosituksesta katsonut Felixin YouTube-videoita, jonka jälkeen hän oli ottanut viestillä yhteyttä Felixiin. Ruotsista pari siirtyi asumaan Italiaan, josta he muuttivat Englannissa sijaitsevaan Brightonin kaupunkiin kesällä 2013. Pari kihlautui huhtikuussa 2018 ja avioitui elokuussa 2019. Kjellbergit muuttivat Japaniin toukokuussa 2022. Kjellbergien esikoinen Björn syntyi Japanissa heinäkuussa 2023.
FT Mikael Björnbergin muistorahasto

FT Mikael Björnbergin muistorahasto on Suomen Tiedeseuran vuonna 2002 perustama rahasto, josta myönnetään vuosittain 10 000 euron palkinto teoreettisen fysiikan tai siihen liittyvien alojen ansioituneelle tutkijalle. Rahasto perustettiin Mikael Björnbergin, joka kuoli lento-onnettomuudessa vuonna 2000 vain 35-vuotiaana, muistoksi. 
Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2004.
Daniel Naroditsky

Daniel Aaron Naroditsky (9. marraskuuta 1995 San Mateo, Kalifornia, Yhdysvallat – 19. lokakuuta 2025) oli yhdysvaltalainen shakin suurmestari, kommentaattori ja sisällöntuottaja. Hänen korkein vahvuuslukunsa oli 2647 pitkissä peleissä ja oli säännöllisesti maailman 200 parhaan pelaajan joukossa. Hän voitti alle 12-vuotiaiden maailmanmestaruuden 2007 ja alle 20-vuotiainden Yhdysvaltain mestaruuden 2013. Naroditsky oli erikoistunut pikashakkiin, jossa hänen korkein suorituslukunsa oli 2716 ja oli rankattu 25 parhaan joukkoon maailmassa.
Naroditsky syntyi San Mateossa, Kaliforniassa ja ryhtyi pelaamaan shakkia kuusivuotiaana isänsä ja vanhemman veljensä Alanin kanssa. Vuotta myöhemmin hän voitti ensimmäisen turnauksensa Burlingamessa. Vuonna 2007 Naroditsky voitti alle 12-vuotiaiden maailmanmestaruuden Antalyassa, Turkissa. Voitto toi hänelle FIDE-mestarin tittelin.
Alexander Dallin

Alexander Dallin (1924 Berliini – 22. heinäkuuta 2000) oli yhdysvaltalainen historioitsija. Hän osallistui poikkitieteelliseen aluetutkimukseen.
Dallin syntyi Venäjältä emigroituneille vanhemmille, jotka olivat olleet näkyviä toimijoita menševikeissä. Perhe joutui sitten pakenemaan myös natsi-Saksasta. Dallin opiskeli New Yorkissa 1940–1950-luvuilla ja sai filosofian tohtorin oppiarvon Columbian yliopistosta. Hän johti Columbian yliopiston Venäjä-instituuttia vuosina 1962–1967 sekä Stanfordin yliopiston Venäjän ja Itä-Euroopan tutkimuskeskusta vuosina 1985–1989 ja 1992–1994. Dallin oli National Council for Soviet and East European Researchin (nykyinen NCEEER) ensimmäinen puheenjohtaja ja vuosina 1984–1985 American Association for the Advancement of Slavic Studiesin (AAASS) puheenjohtaja.
Dallin käsitteli monissa kirjoissa Neuvostoliiton kansainvälistä toimintaa, kansainvälistä kommunismia sekä Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välisiä suhteita. Hän osallistui aktiivisesti aikansa ulkopoliittiseen keskusteluun. Hänen kirjoihinsa kuuluvat "The Soviet Union at the United Nations" (1962), "Diversity in International Communism" (1963), "The Soviet Union and Disarmament" (1964) ja "Black Box: KAL 007 and the Superpowers" (1985). Dallin toimitti Gail Lapiduksen ja Dorothy Atkinsonin kanssa teoksen "Women in Russia" (1977). Condoleezza Ricen kanssa hän toimitti kirjan "The Gorbachev Era" (1986) ja F. I. Firsovin kanssa kirjan "Dimitrov and Stalin, 1934–43: Letters from the Soviet Archives" (2000). Dallinille myönnettiin Wolfsonin historiapalkinto tutkimuksestaan "German Rule in Russia, 1941–1945" (1957, julkaistu uudelleen 1981).
Dallin kuoli 22. heinäkuuta 2000. Hänen olisi ollut määrä lähteä seuraavana päivänä Keski- ja Itä-Euroopan tutkimuksen kuudenteen maailmankongressiin Tampereelle. Kongressi avattiin hiljaisella hetkellä hänen muistolleen. Dallin oli johtanut kongressin järjestäjäorganisaatiota vuosina 1985–1990.
Qiziriqin piiri

Qiziriqin piiri () on paikallishallintoalue Uzbekistanin Surxondaryon alueella. Sen keskus on Sariqin taajama. Piirin pinta-ala on 380 neliökilometriä. Siellä oli 126 900 asukasta vuonna 2025.
Qiziriqin piiri rajoittuu pohjoisessa Bandixonin, idässä Jarqoʻrgʻonin, etelässä Angorin, lounaassa Muzrabotin ja lännessä Sherobodin piireihin. Se sijaitsee vuorten ympäröimässä Sheroboddaryon laaksossa. 
Seudulla vallitsee kuiva subtrooppinen ilmasto. Vuotuinen sademäärä on 150 millimetriä. Hyötykaivannaisiin kuuluvat kivisuola, rikki, öljyliuske ja rakennusaineet.
Vuonna 1975 perustetun hallintoyksikön nimenä oli vuoteen 1992 saakka Leninyoʻlin piiri. Siihen kuuluu viisi taajamaa ja 42 kylää. Kaupunkiväestön osuus on 27 prosenttia. Asukkaista 97 prosenttia on uzbekkeja ja 2 prosenttia tadžikkeja.
Seudun pääelinkeino on maatalous, joka on erikoistunut puuvillan ja viljan viljelyyn sekä karjanhoitoon. Lisäksi viljellään vihanneksia, meloneja, hedelmiä ja viinirypäleitä. Teollisuutta edustavat puuvillankäsittelylaitokset ja elintarviketeollisuus. Piirikeskuksesta on linja-autoyhteys Termiziin.