Tietokilta

Tietokilta ry (TiK) on Aalto-yliopiston perustieteiden korkeakoulun tietotekniikan opiskelijoiden kilta. Tietokilta perustettiin 13. helmikuuta 1986.
Historia.
Tietotekniikka Sähköinsinöörikillan alaisuudessa.
Vuonna 1984 Teknillisessä korkeakoulussa alettiin pohtimaan tietotekniikan koulutusohjelman tarpeellisuutta. Tietotekniikan koulutusohjelman perustamiseen tuli myös painostusta ulkopuolelta, sillä yritykset tarvitsivat osaajia ja Tampereen teknillinen korkeakoulu oli aloittanut oman koulutusohjelmansa vuotta aikaisemmin. Koulutusohjelmaa alettiin rakentamaan keväällä 1984, tarkoituksena saada se valmiiksi syksyyn mennessä, jolloin ensimmäiset opiskelijat saapuisivat. Ensimmäinen opintojakso koottiin sähkön, koneen ja teknillisen fysiikan osastoista, sillä opintosuunnalle ei ollut aikaa räätälöidä omia kursseja. Opintosuunnitelma valmistui loppukesästä, mutta sisälsi vain ensimmäisen kahden vuoden opinnot.
Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunta sai tiedon uudesta koulutusohjelmasta keväällä 1984. Ylioppilaskunnassa huolestuttiin tulevien opiskelijoiden sosiaalielämästä. Alusta lähtien tietotekniikan opiskelijoille omaa kiltaa, mutta uusia opiskelijoita ei voitu jättää yksin opintojen alussa. Tämän vuoksi alettiin keskustelemaan muiden kiltojen kanssa, siitä kuka pitäisi huolta uusista opiskelijoista ja auttaisi uuden killan luomisessa. Fyysikkokilta ja Sähköinsinöörikilta osoittivat kiinnostusta projektiin. TKY ehdotti myös Koneinsinöörikillan osallistumista, mutta KIK:llä ei ollut tarpeeksi kiinnostusta. Myös ammattiaineyhdistys OtaDATAa ehdotettiin vaihtoehdoksi. Lopulta TKY valitsi SIK:n vastaamaan uusista opiskelijoista. TKY perusteli valintaa SIK:n aktiivisuudella asiaa kohtaan, ja koska FKlle 60 uutta opiskelijaa olisi ollut liian suuri rasite. Uudet opiskelijat siirtyivät siis SIK:n alaisuuteen, mutta vain muutamaksi vuodeksi, sillä tarkoituksena oli perustaa oma kilta 2–3 vuoden sisällä.
Uudet opiskelijat saapuivat syksyllä 1984. Uuteen koulutusohjelmaan hyväksyttiin 60 opiskelijaa, joista noin 40 saapui opiskelemaan. Uudet fuksit erotettiin heti sähköfukseista ja heitä alettiin kutsumaan tietofukseiksi. Tietofuksit olivat varsin aktiivisia, osallistuen SIK:n tapahtumiin ja asettamalla omat ehdokkaansa SIK:n valtuustovaaleihin. Marraskuussa joukko tietofukseja esitti SIK:n hallitukselle suunnitelman oman killan perustamisesta. Kokouksessa sovittiin killan perustamisajankohdaksi 1986 ja yksi tietofuksi tulisi SIK:n hallitukseen vuodeksi 1985 opiskelemaan hallitustoimintaa.
Keväällä 1985 tietofuksien ryhmä oli tiivistynyt entisestään ja oli selvästi erillinen ryhmä sähköfukseista. Erottuakseen joukosta tietofuksit tilasivat omat haalarinsa. Haalarit olivat mustat, joissa oli valkoinen @-merkki selässä, jonka ympärillä luki tietotekniikka ja TKK. Syksyllä uudet opiskelijat saapuivat. Tälläkertaa fuksit saivat ohjaajikseen tietoteekkareita. Vuoden loppupuolella keskustelu oman killan luomisesta sai yhä suurempaa kannatusta ja joulukuussa perustettiin kiltatoimikunta killan perustamista varten.
Tietokilta syntyy.
Kiltatoimikunta kokoontui alkuvuodesta 1986 useampaan kertaan valmistellakseen säännöt killalle. Killan perustava kokous pidettiin 13. helmikuuta 1986. Kokouksessa virallistettiin killan säännöt ja valittiin killan ensimmäinen hallitus. Uusien fuksien tullessa ensimmäistä kertaa suoraa Tietokillan alaisuuteen, alkoi perinteitä muodostua. Otaniemipeli kehitettiin näihin aikoihin. Pelissä on tarkoituksena päästä Tietokillan kiltahuoneelle Otaniemen muotoisella pelilaudalla. Pelilauta on piirrettynä kiltahuoneen pöydän alapinnalle. Usein pelaajat totesivat etteivät halua pelata peliä enää ikinä, mutta olivat mukana pelaamassa seuraavalla kertaa. Vuonna 1987 tietokiltalaiset alkoivat saada mainetta vauhdikkaista juhlistaan ja viinaa kestävistä juhlijoista. Tietokiltalaiset alkoivat käymään aktiivisesti TKY:n järjestämissä tilaisuuksissa tuodakseen kiltaa esille Otaniemen opiskelijayhteisössä. Samana vuonna TKK:n hallinto uudistettiin ja tietotekniikka sai oman osaston. Tietokilta sai omat tilat. Myös killan rekisteröimistä pohdittiin. Tämä ei toteutunut, muun muassa koska killan säännöy olivat hukassa.
Taloudelliset ongelmat ja niiden ylitys.
Vuoden 1988 hallitus oli Tietokillan ainut valtuuston valitsema hallitus. Tälle hallitukselle muodostui ongelma siitä kuinka jakaa resurssit varainhankintaan ja killan jokapäiväiseen pyörittämiseen. Vaihtoehtoina oli pitää kilta aktiivisena ja köyhänä tai passiivisena ja varakkaana. Hallitus näki killan aktiivisuuden ylläpitämisen tärkeänä, sillä alkuvuosien alkuinto oli hiipunut. Hallituksessa tapahtui muutoksia vuoden varrella kun killan fuksimestari ja sihteeri jättivät pestinsä kesken hallituskauden. Hallituksen sisällä myös tehtiin huonoja taloudellisia päätöksiä, kuten kiltavillatakkien hankkiminen, jotka olivat vahvasti tappiollisia. Taloudelliset menetykset huomattiin kuitenkin vasta loppuvuodesta, jolloin asialle ei enää voinut mitään. Uusien fuksien saapuessa tulevaisuuteen nähtiin toivoa. Fuksit osallistuivat ahkerasti killan tapahtumiin ja järjestivät omiaan. Myös vanhemmat opiskelijat alkoivat aktivoitumaan.
1988 vuoden hallituksen rahaongelmat ylsivät seuraavan vuoden hallitukselle asti. Vuoden -88 hallituksen tilinpäätös piti olla valmiina helmikuussa 1989, mutta tämä valmistui vasta vuoden lopulla, jolloin -88 hallitukselle myönnettiin tili- ja vastuuvapaus. Uuden hallituksen vastuulla oli tämän lisäksi kiltahuoneen tuleva muutto, joka tuli ajankohtaiseksi päärakennuksen tilamuutosten myötä. Vuosi 1990 alkoi muutoksen kanssa. Kiltahuone nousi ylempiin kerroksiin ja kauemmas tietokonelaboratorio Niksulasta. Muutto toteutui 21. helmikuuta. Muutossa kuitenkin saatiin kiltahuoneelle yksi päätelinja lisää, entisellä kiltahuoneella ollen vain yksi päätelinja. Myös vuonna 1990 alettiin korjaamaan taloutta. Kiltavillatakkien hinta laskettiin 100 markkaan 270:stä. Myös aiemman vuoden ATK-työstä saatuja rahoja alettiin sijoittamaan. Taloutta alettiin valvomaan tarkemmin. Hallituksen toimesta perustettiin taloustyöryhmä, joka tarkkaili talousarvion toteutumista ja piti hallituksen ajantasalla kuukausitasolla.
Pitkiä projekteja.
Vuonna 1991 Otaniemeen oli saapuneet uudet haalarimerkit Teknologföreningenin toimesta. Merkit olivat brodeerattuja vanhojen painettujen sijasta. Vanhat merkit eivät enää myyneet ja uusiin brodeerattuihin jouduttiin vaihtamaan Tietokillassakin. Uudet haalarimerkit myivätkin paremmin kuin vanhat, vaikka olivat kolme kertaa kalliimmat. Myös taloutta tukemaan saatiin uusi TELE -projekti. Varainhankinta koostui kahdesta pienemmästä projektista. Varainhankinta tehti täydennyskoulutuskeskuksen ja abi-info kiertueen kanssa. Myös viimeinen kiltaneuletakki saatiin pois käsistä. Se lahjoitettiin tekkaarimuseolle avajaisissa.
 Vuonna 1992 toiminta keskittyyi poikkeuksellisesti kesälle TELE -projektin käynnistyessä. Projektissa järjestettiin useampi leiri eri eri paikkakunnilla. Ensimmäinen piloottileiri pidettiin Raumalla. Leiri oli onnistunut, jonka jälkeen järjestettiin viisi pääleiriä. Leirit pidettiin Juvalla, Evijärvellä, Bengtsårissa, Porissa ja Vaasassa. Projekti oli myös taloudellisesti onnistunut ja kilta turvasi toimintansa sillä useammaksi vuodeksi. Vuonna 1994 Tietokiltaan luotiin uusi orgaani. Tietokillan kiltatoiminnan kehittämistoimikunta TKK sai alkunsa ja toi esille kaksi uutta ideaa: senioriklubi valmistuneille opiskelijoille ja tilaisuus valmistumista lähestyville. Senioriklubin ensimmäinen kokouis järjestettiin 2. joulukuuta. Kokoukseen osallistui vuoden 95 hallitus, entiset jäsenet, sekä vuosikurssilta yli seitsemännen vuoden opiskelijat. Yhteensä osallistujia oli 22 kappaletta.
Automaatio- ja systeemitekniikka kiltaan.
6. maaliskuuta 1996 TKK:n hallitus päätti automaatio- ja systeemitekniikan koulutusohjelman perustamisesta. Uusien fuksien sisäänotosta puhuttiin SIK:n ja automaatio- ja säätötekniikan ammattiainekerhon Kontrollin kanssa. SIK:llä ei ollut tarpeeksi resursseja 50 lisäfuksin kasvattamiseen ja Kontrolli halusi pysyä ammattiainekerhona, täten fuksit siirtyivät Tietokillan alaisuuteen. Uudet fuksit saapuivat syksyllä 1997. AS-opiskelijoita varten luotiin uusi toimihenkilöpesti W2. AS-opiskelijat saivat myös oman lisäyksen haalareihinsa, violetin hihan.
Alkorytmi.
Alkorytmi on Tietokillan jäsenlehti. Alkorytmiä alettiin julkaisemaan killan perustamisen jälkeen vuonna 1986. Vuoden alussa Alkorytmiä käytettiin jäsenten tiedotustarkoitukseen. Toukokuussa 1986 ensimmäinen Alkorytmi julkaistiin. Tuolloin lehti tehtiin muutamassa päivässä, kokoamalla eri kirjoittajien tekstejä. 90-luvulla lehden taitos alkoi kehittymään. Toimitusaika piteni päivistä viikkoihin. Myös ulkoasua siisteytettiin. Lehden artikkelitkaan eivät olleet enää satunnaisten kirjoittajien kirjoituksia. Lehdelle tehtiin oma ryhmä nimeltä Rytmiryhmä, joka oli vastuussa lehden kirjoituksista. Alkorytmi lakkautettiin 3. joulukuuta 1991, Neuvostoliiton hajoamisen aikaan.
Alkorytmi ei ollut kauaa lakkautettuna, sillä jo keväällä 1992 lehteä julkaistiin taas. Vuonna 1993 lehden ensimmäinen verkkoversio julkaistiin. Nettiin julkaistua versiota kutsuttiin nimellä kURLaus. Alkorytmiä usein kuvaillaan killan oppositioksi, vaikka lehden tekijät ovat hyvin lähellä hallitusta.