Kanta-Hämeen urheilu

Tämä artikkeli käsittelee urheilua Kanta-Hämeen maakunnassa, poislukien Hämeenlinnan kaupunki, jota käsitellään omassa artikkelissaan. Olympialaisurheilijoiden määrällä mitattuna Kanta-Hämeen merkittävimpiä urheiluseuroja ovat Riihimäen Kisko (3 olympiaedustajaa), Forssan Alku (2 olympiaedustajaa) sekä Riihimäen Judoseura (2 olympiaedustajaa).
Historia.
Kanta-Hämeen liikuntakulttuurin kehitys kuvastaa teollistumisen, koulutuksen ja järjestötoiminnan moninaisia vaikutuksia modernin urheilun leviämisessä. Eri alueiden erilaiset sosiaaliset rakenteet heijastuivat selvästi siinä, mitkä väestöryhmät olivat aktiivisimpia seurojen perustamisessa. Kanta-Hämeen maakunta oli yksi suomalaisen liikuntakulttuurin merkittävistä kehityskeskuksista, jossa yhdistyivät teollisuuden kasvun, koulutuksen ja järjestötoiminnan vaikutukset.
Kanta-Hämeen maaseudulle alettiin perustaa voimisteluseuroja 1900-luvun ensivuosina. Kanta-Hämeessä seuroja syntyi teollisuuskeskuksiin, kuten Tervakoskelle ja Jokioisille sekä suurempiin maalaiskuntakeskuksiin kuten Hämeenkoskelle, Lammille, Tuulokselle ja Hauholle (1903). Hämeenlinnan seudulla koululaisseurojen ohella vapaaehtoinen palokuntaliike ja nuorisoseuraliike kasvattivat varhaisinta liikuntakulttuuria.
Vuonna 1902 Hämeen läänin nuorisoseurat järjestivät Hämeenlinnaan oman voimistelujuhlansa, jossa oli mukana 20 seuraa eri puolilta maakuntaa. Juhlan innostamana perustettiin toiset 20 seuraa. Hämeenlinnan seudulla järjestötyön innoittajana kunnostautui Eemeli Juureva.
Yleisurheilu.
Kanta-Hämeen merkittävimmät yleisurheiluseurat ovat Riihimäen Kisko, Janakkalan Jana sekä Tammelan Ryske, jotka luokitellaan toiseksi korkeimmalle tasolle yleisurheilun Ykkösliigaan. Kiskolla oli vuonna 2024 yhteensä 70 luokkaurheilijaa, Janalla 68 luokkaurheilijaa ja Ryskeellä 54 luokkaurheilijaa.
Palloilulajit.
Pesäpallo.
Kanta-Hämeen menestynein pesäpalloseura on Riihimäen Pallonlyöjät (RPL), joka on pelannut Suomen korkeimmalla sarjatasolla SM-sarjassa ja Superpesiksessä yhteensä 27 kauden ajan ja naisten pääsarjassa 7 kauden ajan. Riihimäen Pallonlyöjät on voittanut miesten Suomen mestaruuden vuonna 1933 ja naisten Suomen mestaruuden kaksi kertaa vuosina 1980 ja 1981.
Muita pääsarjatasolla kilpailleita hämäläisseuroja ovat Riihimäen Palloseura (3 kautta), Jokioisten Koetus (1 kausi) sekä RPL-Riihimäki (1 kausi). Naisten pesäpallossa pääsarjatasolla on pelannut myös Janakkalan Jana (1 kausi).
Käsipallo.
Kanta-Hämeen käsipallon keskus sijaitsee Riihimäellä. Pääsarjassa pelanneita riihimäkeläisseuroja ovat Riihimäen Cocks, Dynamo Riihimäki sekä Riihimäen Palloseura. Riihimäen Cocks on pelannut SM-sarjassa ja Aktialiigassa 47 kauden ajan ja voittanut 12 Suomen mestaruutta. Dynamo pelasi pääsarjassa kolmen kauden ajan ja RiPS kolmen kauden ajan vuosina 1969–1971.
Jalkapallo.
Kanta-Hämeessä ei ole pelattu jalkapalloa miesten pääsarjatasolla. Parhaiten menestynyt jalkapalloseura on Riihimäen Palloseura, joka on pelannut kuusi kautta toiseksi korkeimmalla ja 13 kautta kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla. Lisäksi Forssan Jalkapalloklubi on pelannut neljä kautta kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla.
Talviurheilu.
Hiihto.
Kanta-Hämeen hiihtoseurat ovat suuntautuneet pääsääntöisesti harraste- ja nuorisotoimintaan. Hiihtoliiton I-luokkaan luokiteltavia seuroja ovat Hausjärven Urheilijat ja Janakkalan Jana. II-luokkaan kuuluvia harraste- ja nuorisoseuroja ovat Tammelan Ryske, Forssan Salama ja Riihimäen Kiista-Veikot.