Jalmari Kuusela

Jalmari Nikolai Kuusela (11. joulukuuta 1896 Keuruu - 24. tammikuuta 1968 Helsingin pitäjä) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko. Hän oli kommunistisen liikkeen merkittävimpiä 1920-luvun puoluetyöntekijöitä. Kuusela toimi muun muassa SSTP:n ja STPV:n eduskuntaryhmien sihteerinä sekä kuului maanalaisen SKP:n johtoon. Hän sai poliittisen toimintansa johdosta kaksi vankilatuomiota.
Elämä.
Kuusela oli 1910-luvun jälkipuoliskolla painajaoppilaana Vaasassa ilmestyneen "Vapaan Sanan" kirjapainossa ja työskenteli myöhemmin lehden toimittajana. Sisällissodan jälkeen 1919 Kuusela valittiin Suomen Sosialidemokraattisen Nuorisoliiton (SSN) Vaasan piiritoimikuntaan, minkä ohella hän toimi kommunistien valtaaman Vaasan sosialidemokraattisen nuoriso-osaston puheenjohtajana. Viranomaisten lakkautettua väliaikaisesti "Vapaa Sanan" keväällä 1922 Kuusela julkaisi "Proletaari"-nimistä lehteä, jonka ensimmäinen painos takavarikoitiin ja lehti kiellettiin. Vielä samana kesänä hän siirtyi Oulussa ilmestyneen "Pohjan Kansan" toimitukseen. Elokuussa Kuusela pidätettiin, kun hänen epäiltiin pitäneen kiihotuspuheita muun muassa Oulunsalossa, jossa yleisön joukkoon oli soluttautunut Etsivän keskuspoliisin salaisia agentteja. Juttua käsiteltiin Vaasan hovioikeudessa ja Oulun raastuvanoikeudessa, mutta syytteet hyljättiin, jonka jälkeen Kuusela vapautui tammikuun lopussa yli viiden kuukauden tutkintovankeudesta. 
Vapauduttuaan Kuusela työskenteli Helsingissä SSTP:n eduskuntaryhmän sihteerinä. Keväällä 1923 hän ehti toimimaan lyhyesti SSN:n sihteerinä ennen järjestön lakkauttamista. Kuusela oli myös järjestön seuraajaksi perustetun Sosialistisen Nuorisoliiton sihteeri. Kuusela pidätettiin jälleen kesällä 1923 niin sanotun suuren kommunistijutun yhteydessä. Kesäkuussa 1924 Turun hovioikeus tuomitsi hänet vuodeksi ja kymmeneksi kuukaudeksi vankeuteen valtiopetoksen valmistelusta. Suorittaessaan tuomiotaan Tammisaaren pakkotyölaitoksessa Kuusela kuului SKP:n niin sanottuun ”vankilaoppositioon”, jossa SSTP:n johdosta vaikuttivat myös Jalmari Kivilahti, Kusti Kulo, Matti Väisänen ja Niilo Välläri. Huhtikuussa 1925 he lähettivät STPV:n eduskuntaryhmän puheenjohtajalle Mauritz Rosenbergille kirjeen, jossa arvosteltiin puolueen jyrkkää linjaa. Sen katsottiin vähentävän kannatusta sekä heikentävän kommunistien vaikutusvaltaa SAJ:ssä ja TUL:ssa. Oppositio kannatti vasemmiston yhteisrintamataktiikkaa ja vaati, ettei Neuvostoliitossa vaikuttaville emigranttikommunisteille pidä antaa määräysvaltaa Suomen asioihin. 
Kuusela pääsi Tammisaaresta huhtikuussa 1926. Etsivän keskuspoliisin mukaan hän vaikutti vapautumisensa jälkeen samassa SKP:n solussa kuin Väinö Lundgren, Betty Peltonen, Arvo Tuominen ja Väinö Vuorio. Syksystä 1927 lähtien Kuusela oli STPV:n puoluetoimikunnan virkaa hoitaneen Helsingin vaalikomitean jäsen. Hän toimi komitean sihteerinä, joka vastasi puolueen vaalitoiminnasta. Samana syksynä Kuusela aloitti myös työskentelyn STPV:n eduskuntaryhmän sihteerinä. Syksyllä 1928 hänestä tuli n jäsen. Maanalaisessa puoluetoiminnassa Kuusela käytti salanimiä "Oksa" ja "Turkka". Vaikka Kuusela oli aikaisemmin kuulunut vasemmistososialistien muodostamaan vankilaoppositioon, tuli hänestä vuosikymmenen lopussa "hoipertelijoita" vastustanut kovan linjan kannattaja. Kuusela pidätettiin jälleen joulukuussa 1929. Puoluetyönsä ohella Kuuselaa syytettiin Tukholmaan tehdystä matkasta, jonka aikana hänen väitettiin osallistuneen Kullervo Mannerin järjestämään SKP:n salaiseen kongressiin. Keväällä Turun hovioikeus tuomitsi Kuuselan kolmeksi ja puoleksi vuodeksi kuritushuoneeseen, mutta korkein oikeus korotti tuomiota vuodella. 
Vapautumisensa jälkeen Kuusela jätti puoluetoiminnan, mutta vaikutti muun muassa Elannon hallinnossa. Kuusela kuoli kotonaan Helsingin pitäjässä sydänkohtaukseen tammikuussa 1968.
Perhe.
Jalmari Kuuselan puoliso oli Ilmajoella syntynyt Johanna (Hanna) Matilda Suurniemi (s. 1893). Hanna Kuusela vaikutti aktiivisesti kommunistisessa nais- ja nuorisoliikkeissä. Kuusela työskenteli muun muassa Neuvostoliiton Helsingin suurlähetystön puhelinkeskuksen hoitajana 1924-1927, jolloin hänen väitettiin samalla toimineen SKP:n ja lähetystön välisenä yhdyshenkilönä. Myöhemmin Kuusela työskenteli STPV:n eduskuntaryhmän konekirjoittajana. Vuonna 1930 Kuusela sai vuoden kuritushuonetuomion, joka muutettiin viiden vuoden ehdonalaiseksi.