Tero Lundstedt

Tero Tapani Lundstedt (s. 12. heinäkuuta 1985 Helsinki) on helsinkiläinen juristi, kansainvälisen oikeuden tutkija, oikeustieteen tohtori ja Ajatuspaja Liberan sisältöjohtaja.
Elämä ja ura.
Lundstedt syntyi Helsingissä Sörnäisissä, mutta vietti nuoruutensa Hyvinkäällä ja kirjoitti ylioppilaaksi nyt jo lakkautetusta Hyvinkään Sveitsin lukiosta. Hän valmistui Helsingin yliopistosta oikeusnotaariksi vuonna 2010 ja oikeustieteen maisteriksi vuonna 2011, erikoisalanaan kansainvälinen oikeus.
Vuosina 2012–2020 Lundstedt työskenteli eri hallinto- ja opetusrooleissa Helsingin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa, samalla kirjoittaen väitöskirjaansa entisen Neuvostoliiton alueen konflikteista. Osana tohtoriopintojaan Lundstedt opiskeli myös Lancasterin (2016) ja KU Leuvenin (2018) yliopistoissa, sekä suoritti maailmanpolitiikan opintokokonaisuuden Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa.
Väitöskirjatyönsä ohella Lundstedt profiloitui Venäjä-tutkijana, kirjoittaen monipuolisesti artikkeleita myös Venäjän ulkopolitiikasta. Vuonna 2015 hän toimi myös projektitutkijana puolustusministeriössä, missä hän laati yhdessä emeritusprofessori Lauri Hannikaisen kanssa tutkimusraportin ”Kansainvälisen oikeuden rooli nyky-Venäjän ulkopolitiikassa”. Tutkimus käsitteli Venäjän suhtautumista kansainväliseen oikeuteen eri osa-alueilla, kuten suhteessa kansojen itsemääräämisoikeuteen ja asevoiman käytön oikeutukseen. Sen johtopäätökset Suomelle olivat melko kylmäävät.
Lundstedt väitteli tohtoriksi elokuussa 2020 Helsingin yliopistosta kansainvälisestä oikeudesta aiheenaan ”From Kosovo to Crimea: The Legal Legacies of the Socialist Federal Dissolutions”. Tämän jälkeen hän on jatkanut Venäjä-tutkimusta osana post doc -projektiaan ja on julkaissut artikkeleita koskien aluekonflikteja Ukrainan Krimillä, Georgian Abhasiassa ja Etelä-Ossetiassa, sekä Azerbaidzanin Vuoristo-Karabahissa.
Itseään ”konsistentiksi liberaaliksi” kuvaileva Lundstedt on toiminut valmistumisensa jälkeen Ajatuspaja Liberan sisältöjohtajana, kommentoiden monipuolisesti poliittisia aiheita. Lundstedt on Liberan raporteissa esittänyt muun muassa työperäisen maahanmuuton voimakasta lisäämistä ja maahantulijoiden pisteyttämistä, poliittisten luottamustoimien määrän rajaamista, sekä oikeusvaltion perustuslaillista ja EU-tason turvaamista, minkä johdosta hän on ollut useita kertoja eduskunnan eri valiokuntien kuultavana asiantuntijana.
Vuosina 2023–2024 Lundstedt toimi (IEP) maa-raportoijana ja hän kirjoitti kattavan raportin Suomen oikeusvaltion tilasta ja mahdollisista vaaranpaikoista. 
Poliittinen ura.
Lundstedt on ehdolla Helsingin kokoomuksen riveistä vuoden 2025 kuntavaaleissa.
Poliittiset näkemykset.
Lundstedt kuvailee itseään erittäin markkinaliberaaliksi - tai omien sanojensa mukaan pikemminkin yleisliberaaliksi - henkilöksi.
Liberalismi Suomessa.
Lundstedt pitää valtaosaa Suomen puolueista ja poliittisesta diskurssista hyvin vasemmistolaisena. Hänen mielestään Suomessa käytössä oleva nelihaarainen poliittinen arvokenttä vääristää tosiasioita, sillä todellisuudessa sosialisti ei voi olla liberaali. Liberalismin ideologisena ytimenä on vapaus ja sitä rajoittavan valtion roolin rajaaminen mahdollisimman pieneksi, mikä ei toteudu vasemmistoliberalismissa. Lundstedtin mielestä vasemmistolainen voi olla - ja usein onkin - arvoliberaali, muttei juuri koskaan yleisesti liberaali.
Talouspolitiikka.
Liberassa Lundstedt on ollut mukana muun muassa varjobudjettien, leikkauslistojen ja hallitusohjelma-ehdotusten laadinnassa.
Hän on kritisoinut voimakkaasti Suomen verojärjestelmää, esimerkiksi ennätyksellistä veroprogressiota sekä toisinaan ehdotettua arvonnousuveroa.
Lundstedt on tehnyt useita ehdotuksia verojärjestelmän uudistamiseksi. Hän on esittänyt muun muassa ansiotuloverotuksen progression rajaamista kaikissa tilanteissa maksimissaan 47,5 prosenttiin. Hänen mukaansa kaikki 50% ylittävä tuloverotus on moraalisesti tuomittavaa konfiskaatiota.
Lundstedt on esittänyt myös perintö- ja lahjaverotuksen lakkauttamista ja sen korvaamista pieniä perintöjä suosivalla versiolla luovutusvoittoverotuksesta.
Lisäksi hän on esittänyt eduskunnan "joululahjarahojen" jakamisen lopettamista.
Kaikissa talouspoliittisissa linjauksissaan Lundstedt korostaa, että valtio (ja sen verotuksen taso) tulee pitää mahdollisimman pienenä, kunhan julkisen sektorin ydintehtävät saadaan hoidettua. Verojen lasku edistää kansan vaurastumista, mikä tekee heistä vähemmän riippuvaisia valtiosta, jonka tehtäviä ja kuluja voidaan siten karsia. Tällä hetkellä Suomi kärsii Lundstedtin mielestä päinvastaisesta ilmiöstä.
Työmarkkinat.
Lundstedt on jatkanut Liberan perinteisessä ammattiyhdistysliikkeelle kriittisessä hengessä. Hän haluaa lakkauttaa työehtosopimusten yleissitovuuden sopimusvapauden vastaisena ja laajentaa paikallisen sopimisen mahdollisuuksia. Lundstedt on esittänyt ansiosidonnaisuuden ulottamista kaikille, sekä työttömyyskassojen irrottamista ay-liikkeestä ja niiden hallinnoinnin siirtämistä Kelalle. Lisäksi hän on esittänyt ammattiyhdistysliikkeen osinkojen verovapauden ja jäsenmaksujen veronvähennysoikeuden lopettamista.
Kaupunkipolitiikka.
Lundstedt kantaa huolta Helsingin keskustan elinvoimasta ja pitää kasvuhakuista ja kestävää pääkaupunkia koko maan kohtalonkysymyksenä. Hän on esittänyt muun muassa Helsingin kaavadokumenttien muuttamista, täydennysrakentamisen ja konversioiden lisäystä ydinkeskustassa, vuonna 2019 lakkautetun ratikkalipun palauttamista, sekä metron kulkuaikojen pidentämistä.
Lundstedtin mielestä menestyvät kaupungit kilpailevat myös verotuksellisin keinoin ja Helsingin tulee osaajia ja heidän perheitään houkutellakseen kompensoida korkeaa asumisen hintaa asettamalla kunnallisveroprosentti koko Suomen alhaisimmaksi.