Varsinais-Suomen urheilu

Tämä artikkeli käsittelee urheilua Varsinais-Suomen maakunnassa, poislukien Turun kaupunki, jota käsitellään omassa artikkelissaan. Olympialaisurheilijoiden määrällä mitattuna Varsinais-Suomen merkittävimpiä urheiluseuroja ovat Nesteen Soutajat ja Naantalin Löyly.
Historia.
Varsinais-Suomen vanhin urheilutyö keskittyi Uuteenkaupunkiin. Ensimmäinen voimisteluseura perustettiin kaupunkiin vuonna 1893, samanaikaisesti Turun Urheilun Ystävien kanssa. Vuonna 1899 Uudenkaupungin Urheilijat perustettiin uudeelleen.
Nuorisoseuraliike aloitti voimisteluharrastuksen voimakkaammaan kehityksen Varsinais-Suomen maakunnassa. Ensimmäinen nuorisoseuraväen maakunnallinen laulu- ja soittojuhla järjestettiin vuonna 1900. Suuremmat mittasuhteet maaseudun urheiluharrastukselle syntyi vasta suurlakon jälkeen, kun nuorisoseuraliike pääsi yhtenäisemmin ja voimakkaammin järjestäytymään. Loimaan nuorisoseuran voimisteluosastosta tuli johtava Varsinais-Suomen maalaisseura pitkäksi ajaksi.
Suomenkielinen maaseutu ja kaksikielinen Turku eivät nopeasti voineet päästä lähelle toisiaan, ennen kuin SVUL:n Turun piiri muodostettiin vuonna 1906. Vuosina 1906–1909 maalaisseurojen perustaminen sai vauhtia. Tukholman olympialaisten jälkeen Varsinais-Suomen työväestö perusti useita voimakkaita seuroja. Maakunnalliseksi aiottu Vakka-Suomen Voimistelu- ja Urheiluliitto perustettiin vuonna 1907. Vakka-Suomen maaseutu saatiin laajempaan työhön kuitenkin vasta 1910-luvulla, etupäässä kesäjuhlien tuoman innostuksen ansiosta. Vuonna 1911 aloitettiin ylioppilaiden Mauno Vannaksen ja U. Kandelinin toimesta SVUL:n piirityö.
Yleisurheilu.
Varsinais-Suomen merkittävimmät yleisurheiluseurat ovat Raision Kuula, Liedon Parma, Laitilan Jyske, Salon Vilpas sekä Naantalin Löyly, jotka luokitellaan toiseksi korkeimmalle tasolle yleisurheilun Ykkösliigaan. Kuulalla oli vuonna 2024 yhteensä 64 luokkaurheilijaa, Parmalla 79 luokkaurheilijaa, Jyskeellä 64 luokkaurheilijaa, Vilppaalla 71 luokkaurheilijaa ja Löylyllä 18 luokkaurheilijaa.
Palloilulajit.
Pesäpallo.
Varsinais-Suomen menestynein pesäpalloseura on Loimaan Palloilijat, joka on pelannut Suomen korkeimmalla sarjatasolla SM-sarjassa vuoteen 2024 mennessä yhteensä 26 kauden ajan ja naisten pääsarjassa 12 kauden ajan. Loimaan Palloilijat on voittanut yhteensä kuusi naisten SM-mitalia.
Muita pääsarjassa kilpailleita varsinaissuomalaisia pesäpalloseuroja ovat Salon Viesti (3 kautta), Loimaan Voima (2 kautta), Salo-Uskelan suojeluskunta (2 kautta) sekä Loimaan suojeluskunta (1 kausi). Naisten pääsarjassa pelanneita seuroja ovat Mynämäen Vesa (3 kautta) sekä Pöytyän Urheilijat (2 kautta).
Pesäpallon arvo-ottelu, Itä-Länsi, on pelattu Varsinais-Suomessa Loimaalla vuonna 1994.
Jalkapallo.
Varsinais-Suomessa ei ole pelattu jalkapalloa miesten pääsarjatasolla. Toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelanneita varsinaissuomalaisseuroja ovat Salon Palloilijat (5 kautta) sekä VG-62 Naantalista ja Pargas Idrottsförening Paraisilta (4 kautta). Useamman kauden kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla pelanneita varsinaissuomalaisseuroja ovat Kaarinan Pojat (24 kautta), Maskun Palloseura (9 kautta), Someron Voima (5 kautta) sekä Salon Vilpas (4 kautta).
Amerikkalainen jalkapallo.
Varsinais-Suomessa ei ole pelattu amerikkalaista jalkapalloa pääsarjatasolla. Korkeimmillaan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla II-divisioonassa pelanneita joukkueita ovat Raisio Oakmen, Rusko Mayhem, Salo Scorpions ja Laitila Royals.
Käsipallo.
Varsinais-Suomen menestynein käsipalloseura on Pargas IF, joka on pelannut SM-sarjassa ja Aktialiigassa 32 kauden ajan. Pargas IF viisi SM-pronssia vuosina 1982, 1983, 1986, 1987 ja 1990. Lisäksi PIF on saavuttanut yhden naisten Suomen mestaruuden (1968), neljä naisten SM-hopeaa ja neljä naisten SM-pronssia.
Lentopallo.
Varsinais-Suomen menestynein lentopalloseura on Raision Loimu, joka on pelannut miesten pääsarjassa 47 kauden ajan. Raision Loimu on voittanut kuusi Suomen mestaruutta, kaksi SM-hopeaa ja seitsemän SM-pronssia. Loimun lisäksi pääsarjassa kilpailleita varsinaissuomalaisseuroja ovat Hurrikaani-Loimaa (17 kautta, yksi Suomen mestaruus, kuusi SM-hopeaa ja kolme SM-pronssia), Salon Piivolley (12 kautta, kolme SM-hopeaa ja kaksi SM-pronssia), Salon Viesti (11 kautta) ja Peikot-Volley (5 kautta ja kaksi SM-hopeaa).
Vesiurheilu.
Purjehdus.
Purjehdusurheilu on yksi vanhimpia urheiluperinteitä, jonka juuret juontavat Suomessa 1800-luvun puoliväliin. Vuonna 1884 perustettu Uudenkaupungin Purjehdusseura on Suomen kymmenenneksi vanhin pursiseura. Seura toimi alkujaan ruotsinkielisellä nimellä "Nystads Segelförening".
Talviurheilu.
Hiihto.
Varsinais-Suomen merkittävin hiihtoseura on hiihtoliiton valioluokkaan sijalle 10 luokiteltava Pargas IF Paraisista. IF Minken on erikoistunut erityisesti nuoriso- ja harrastetoimintaan. I-luokkaan kuuluvia nuoriso- ja kilpatoimintaan erikoistuneita seuroja ovat Pöytyän Urheilijat, Raision Kuula, Skiteam 105 ja Paimion Urheilijat.
II-luokkaan kuuluvia hiihtoseuroja ovat Someron Esa, Perniön Urheilijat, Liedon Luja, Nagu IF, Kimito Sportförening, Kalannin Vankka, Kiskon Kiskojat, Kaarinan Urheilijat sekä Loimaan Jankko.