Vaasan alueellinen jako

Vaasa on Suomen kaupunki Pohjanmaan maakunnassa. Kaupungin asemakaavoitettu alue on jaettu numeroituihin kaupunginosiin, minkä lisäksi väestötilastollisia tarkoituksia varten kaupunki on jaettu tilastoalueisiin. Kaupungin alueella on myös kyliä ja taajamia.
Alueen laajeneminen lyhyesti.
Silloisen Mustasaaren kaupungin perusti Ruotsin kuningas Kaarle IX vuonna 1606 Mussorin kylän alueelle, nykyisen Vanhan Vaasan paikalle. Perustamishetkellä kaupungin maapinta-ala oli 31 km². Kaupungin nimeksi vaihtui Vaasa vuonna 1611. Samana vuonna siihen liitettiin Höstveden ja Runsorin kylät.
Vaasan palon jälkeen kaupunki rakennettiin uudelleen Klemetsönniemelle, mikä liitettiin kaupunkiin 1862. Samalla Vaasa sai myös Vaskiluodon, osan Palosaaresta ja alueita Pilvilammen ympäristöstä. Kaupunkiin tuli myös kuulumaan muun muassa nykyiset Suvilahden, Melaniemen ja Ristinummen alueet. Palosaaren satama-alue ja Mansikkasaari liitettiin kaupunkiin vasta 1908.
1900-luvun alussa paineet kaupunkirakentamiselle kasvoi samalla, kun kaupankäynti ja teollisuus kehittyi ja väkiluku nousi. Vaasa laajeni entisestään vuonna 1935, jolloin Vikingan, Vetokannaksen, Kustaalan, Kotirannan, Purolan ja Huutoniemen alueista sekä osasta Gerbyn kylää tuli osa kaupunkia. 1950-luvun aikana Kiilapalstasta liitettiin palstoja hiljalleen Vaasaan.
Vuonna 1973 Vaasa laajeni alueeltaan paljon kerralla. Kaupunkiin liitettiin Västervikin kylä, loput Gerbystä, osa Bölen ja Sepänkylän kylistä, sekä alueita Höstveden ja Runsorin lähettyviltä. Lisäksi samana vuonna lakkautettiin Sulvan kunta, joka jaettiin Vaasan ja Mustasaaren kesken. Vaasa sai kunnasta osakseen Sundomin kylät, eli Yttersundomin ja Översundomin saaristoineen. Näiden liitosten jälkeen kaupungin maapinta-ala oli 183 km².
Viimeisin alueliitos tapahtui vuoden 2013 alussa, jolloin Vähänkyrön kunta liitettiin kokonaisuudessaan Vaasan kaupunkiin. Vähäkyröstä tuli Vaasan eksklaavi, sillä kunnilla ei ollut yhteistä maarajaa.
Kaupunginosat.
Vaasan kaupunki on jaettu 48 asemakaavoitukseen ja kiinteistönumerointiin perustuvaan kaupunginosaan. Jako ei kata täysin koko kaupungin hallinnollista aluetta.
Kaupunginosat ovat numeroitu järjestysnumeroilla 1–42 joista numero 39 ei ole käytössä. Näistä numerot 1–11 kattavat Keskustan, Vöyrinkaupungin ja Hietalahden alueet; tämä jako perustuu Carl Axel Setterbergin laatimaan, vuonna 1855 hyväksyttyyn asemakaavaan, jossa Klemetsönniemi jaettiin puistikoiden avulla kymmeneen kaupunginosaan. Numerot 12–14 käsittävät Vaskiluodon saaren ja 15–19 Palosaaren.
Lisäksi Sundomissa sijaitsevilla kaupunginosilla on numerot 50–52 ja Vähänkyrön alueella on käytössä numerot 71–73. Kaupunginosa numero 56 on muodostettu vuonna 2023 Pilvilammen vesilaitoksen asemakaavan hyväksymisen yhteydessä Vesilaitoksentien itäpuolelle.
Länsiniitty (41. kaupunginosa), Laajametsä (42. kaupunginosa) sekä Björsinkallio (50. kaupunginosa) ovat alueita, jotka muodostavat oman kaupunginosansa, mutta ei tilastollista osa-aluetta.
Kaupunginosille ei ole kaavassa määriteltyjä nimiä järjestysnumeron lisäksi.
Tilastoalueet.
Tilastointitarkoituksia varten Vaasan kaupunki on jaettu kaksitasoisesti nimettyihin suur- ja pienalueisiin. Nämä tilastoalueet kattavat koko kaupungin alueen. Suuralueita on 12 ja pienalueita 60 kappaletta. Asemakaavoitetulla alueella pienalueiden rajat myötäilevät suurpiirteisesti kaupunginosien rajoja. Jotkut pienalueet, kuten Purola ja Korkeamäki, kuuluvat naapuroivan pienalueen kanssa samaan kaupunginosaan.
Luettelo pienalueista ja kaupunginosista.
Seuraavassa luettelossa on lueteltu suuralueittain Vaasan pienalueet. Sarakkeessa "Kaupunginosa" on sen kaupunginosan järjestysnumero, johon pienalue kuuluu karttojen perusteella kokonaan tai osittain.
Alueet, jotka eivät muodosta omaa pienaluetta tai kaupunginosaa.
Seuraavassa luettelossa on yleisesti tunnettuja Vaasan aluenimiä, jotka eivät muodosta omaa kaupunginosaa tai pienaluetta. 
Kylät.
Seuraavassa luettelossa ovat Maanmittauslaitoksen vuoden 2013 kunta- ja sijaintiluettelossa mainitut maarekisterikylät.
Böle, Gerby, Haaro, Hiiripelto, Hyyriä, Höstvesi, Järvi, Kalsila, Klemetsö, Kråklund, Kuuttila, Merikaarto, Miekka, Mullo, Munsmo, Ojaniemi, Perkiö, Rekilä, Raippaluoto, Runsor, Saarenpää, Saarensivu, Selkämäki, Sepänkylä, Singsby, Tapoila, Tervajoki, Torkkola, Tuovila, Veikkaala, Västervik, Vähänkyrön kirkonkylä, Yttersundom, Östersolf, Översundom.