Belbina (Lakonia)

Belbina (, myös "Belemina", , "Belmina", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Lakoniassa Kreikassa. Se sijoitetaan lähelle nykyistä Giakoumaíïkan kylää.
Maantiede.
Belbinan kaupunki sijaitsi Lakonian luoteisosassa lähellä Arkadian rajaa. Se kuului Aigytiin alueeseen eli se oli yksi aigyslaisista kaupungeista. Alun perin kaupungin seutu oli Arkadiaa. Myös nykyisin seutu on Arkadian alueyksikön ja Lakonian alueyksikön rajalla, ja jakautuu kolmen kunnan puolelle, jotka ovat Megalópolin kunta ja Trípolin kunta Arkadiassa ja Spártin kunta Lakoniassa.
Pausanias sanoo Belbinan sijainneen 100 stadioninmitan eli noin 18 kilometrin päässä Pellanasta. Nykyisin kaupunki sijoitetaan jonnekin Spártin kunnan Giakoumaíïkan kylän ja Megalópolin kunnan Skortsinóksen kylän tienoille. "Barrington Atlas of the Greek and Roman World" sijoittaa Belbinan koilliseen nykyisestä Giakoumaíïkan kylästä ja itään nykyisestä Chelmós-vuoresta. William Martin Leake sijoitti sen Chelmós-vuoren huipulle, jossa on antiikin aikaisia jäänteitä. Jäänteet ovat kuitenkin peräisin spartalaisten rajalinnoituksesta, joka tunnettiin nimellä Athenaion, eikä kaupunki todennäköisesti ollut samalla paikalla. Nykyisin kukkulalla ovat Chelmóksen linnan rauniot.
Belbinan kaupunkivaltion hallussa ollut alue tunnettiin nimellä "Belminātis" () tai "Bleminātis" (). Se oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. Alue oli vuoristoista, ja Eurotas-joki sai siellä alkunsa lukuisista lähteistä. Pellana sijaitsi Belbinasta eteläkaakkoon. Belbinan länsipuolella sijaitsivat Aigys ja Falaisiai, luoteispuolella Leuktron (Leuktra) ja Malea, jotka olivat Belbinan tavoin aigyslaisia, sekä Oresthasion, ja pohjoispuolella Eutaia.
Historia.
Belbinan paikka vaikuttaa löytöjen perusteella olleen asuttu jo geometrisella ja arkaaisella kaudella. Varmemmin kaupunki on ollut olemassa klassisella ja hellenistisellä kaudella. Belbina oli alun perin arkadialainen kaupunki, mutta spartalaiset valloittivat sen varhaisessa vaiheessa ja liittivät sen alueeseensa. Pausanias ei tosin uskonut tätä väitettä.
Vaikka kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä "Belbinitēs" () ja "Belbinētēs" ().
Vuoden 371 eaa. Leuktran taistelun jälkeen Belbina palautettiin Arkadialle. Suurin osa sen asukkaista siirrettiin pian tuon jälkeen perustettuun Megalopoliin kaupunkiin, ja kaupungin paikka säilyi Megalopoliin kaupungin alaisena. Spartalaiset mahdollisesti rakensivat Athenaionin linnoituksen tuolloin uudeksi rajalinnoituksekseen.
Akhaian liiton sodissa Belminatis oli jatkuva kiistakapula spartalaisten ja akhaialaisten välillä. Spartan tyranni Makhanidaan tai viimeisen kuninkaan Nabiksen aikana Belminatis liitettiin jälleen Lakoniaan. Kun Filopoimen voitti Spartan vuonna 188 eaa., Belminatis palautettiin jälleen osaksi Megalopoliin aluetta.
Rakennukset ja löydökset.
Kaupungin oletetulta paikalta on löydetty hajanaisia klassiselle ja hellenistiselle kaudelle ajoitettuja rakennuskiviä, kattotiilejä ja keramiikan sirpaleita. Löytöjä on tehty kuitenkin myös jo geometriselta ja arkaaiselta kaudelta.