tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ulrik Scheffer

Ulrik Scheffer (1716–1799), kreivi, oli ruotsalainen valtiomies. Hän lähti vapaaehtoisena Suomen sotaan 1741 ja tuli 1742 luutnantiksi Karjalan rakuunarykmenttiin. Hän taisteli 1744–1748 Ranskan armeijan upseerina Itävallan perimyssodassa. Hän oli valtiopäivillä hattupuolueen edustaja. Veljensä Carl Fredrik Schefferin jälkeen hän oli lähettiläänä Pariisissa 1751–1764. Hän tuli 1769 valtaneuvokseksi, jälkeen 1772 kansliapresidentiksi ja Turun akatemian kansleriksi. Scheffer vaikutti myöhemmin merkittävästi sekä ulkopolitiikkaan – hänen ansiokseen katsotaan muun muassa 1780 solmittu kolmen pohjoisen valtion välinen aseellinen puolueettomuusliitto – että sotalaitosta ja valtion taloutta koskeviin asioihin.
Gilén piiri

Gilén piiri () on Mosambikin Zambezian maakuntaan kuuluva piiri. Piirikeskus on Gilén taajama, joka sijaitsee linnuntietä 248 kilometriä maakuntakeskus Quelimanesta koilliseen. 
Piiri ja sen naapurit, aluehallinto.
Gilén piirin naapureina ovat etelässä Pebanen piiri sekä lännessä Mulevalan piiri ja Alto Molócuen piirit. Pohjoisessa ja koillisessa ovat vastassa Nampulan maakunnan Ribauen, Murrupulan, Mogovolasin ja Moman piirit.
Piirin pinta-ala on noin 8 875 neliökilometriä. Tosin erään lähteen mukaan pinta-ala olisi 8 972 km² (2021) ja toisen lähteen mukaan 9 526 km² (2005). 
Paikallistasolla piiri jakautuu kahteen hallinto-alueeseen (): P.A Alto Ligonha ja P.A. Gilé. Hallintoalueet jaetaan edelleen 14 paikkakunnaksi (localidades).
Väestö.
Mosambikin tilastoviranomaisen väkilukuarvio on 249 333 asukasta (2022). 
Edellisten vuosikymmenten aikana väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 126 988 (VL 1997); 171 091 (VL 2007) ja 222 387 (2017, prelim.).
Väestöstä lukutaidottomia on 39,4 prosenttia (2021; vuonna 1997: 70 %); miehillä lukutaito oli selvästi yleisempää kuin naisilla (1997). Väestön valtakieli on paikalliskieliin lukeutuva lomwe (elomwe) eli länsimakuan kieli (1997). Mosambikin virallista kieltä portugalia puhui vain 37,4 prosenttia piirin asukkaista; miehet yli kaksi kertaa naisia useammin (1997).
Väestönkasvun seurauksena yli puolet maakunnan väestöstä on lapsia ja nuoria (0–17-vuotiaita); Mosambikin tilastoviraston (INE) väestöennusteen (2022) mukaan alle 20-vuotiaita oli Gilén piirin asukkaista 60,3 prosenttia (150 401/249 333). Unescon Zambeziaan keskittyvän raportin ja maakunnan terveystilaston mukaan mukaan lasten moniulotteinen köyhyys on Zambezian maakunnassa erittäin yleistä (59,1 % lapsista). Lisäksi esimerkiksi alle 5-vuotiaitten krooninen aliravitsemus (44,6 %) ja anemia sekä lapsikuolleisuus (6,84 %) ovat hyvin korkealla tasolla (2015–2018). Yleisesti koko Mosambik lukeutuu matalan tulotason maiden keskiarvoa alhaisemmalle tulotasolle, joka osaltaan kuvastaa äärimmäisen köyhyyden yleisyyttä koko maassa.
Talous.
Maatalous ja kaivosteollisuus ovat keskeisiä toimialoja. Enemmistö viljellystä peltopinta-alasta koostuu 0,5–2 hehtaarin pientiloista.
Piirin turistinähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Invihan kuumat lähteet ja Pebanen piirin kanssa yhteinen Gilén kansallispuisto (Parque Nacional de Gile).
Damir Islamov

Damir Nazirovitš Islamov (, ; 13. lokakuuta 1996 Venäjä – 7. maaliskuuta 2022 Ukraina) oli tataaritaustainen venäläinen sotilas, arvoltaan yliluutnantti. Hän kaatui 25-vuotiaana Ukrainan sodassa toimiessaan panssariryhmän komentajana. Kuolemansa jälkeen Islamoville pystytettiin patsas Leninogorskiin (Tatarstan) ja hänelle myönnettiin Venäjän federaation sankari -nimike.
Luettelo Turkin kansallispuistoista

Luettelo Turkin kansallispuistoista sisältää tietoja Turkin 46 kansallispuistosta.
Fredrik Borg

Adolf Fredrik Borg (11. joulukuuta 1867 Pori – 15. heinäkuuta 1941 Tampere) oli suomalainen apteekkari ja yksi lääketukkuyritys Tamron perustajista.
Borg kävi alkeiskoulun Porissa ja meni sitten apteekkioppilaaksi J. F. Nevanderin omistamaan Porin I apteekkiin. Hän suoritti farmaseuttitutkinnon 1886 ja proviisoritutkinnon 1897. Vuosina 1892–1893 Borg opiskeli Pariisissa "École supérieure de pharmaciessa" ja Pasteur-instituutissa, ja kun hän vuonna 1893 palasi Suomeen, hän osti Tampereen II apteekin ja piti sitä vuoteen 1905 saakka. Vuonna 1895 neljä tamperelaista apteekkaria, Wolter Aschan, Fredrik Borg, Karl Molin ja Amil Schéele, perustivat yrityksen nimeltä "Tampereen Rohdoskauppayhtiö", joka oli lääketukkuyritys Tamron edeltäjä. Borg oli tämän yrityksen toimitusjohtajana yli 40 vuotta. Hän oli mukana myös useissa tamperelaisissa teollisuusyrityksissä. Borg oli Apteekkariyhdistyksen hallituksen jäsenenä 1898–1899, ja 1927 hänet nimitettiin yhdistyksen kirjeenvaihtajajäseneksi.
Keskiolut R-kioskeihin

Keskiolut R-kioskeihin oli vuonna 1980 Suomessa järjestetty kampanja, jossa vaadittiin keskioluen myynnin sallimista R-kioskeissa. Se oli vastareaktio Kristillisen raittiustyön ja saarnaaja Niilo Yli-Vainion keskiolutmarssiin, jolla oli vaadittu keskioluen siirtämistä pois kaupoista ja kahviloista ja myytäväksi yksinomaan Alkosta ja ravintoloista.
Keskiolut R-kioskeihin alkoi tarra-, juliste-, rintamerkki- ja lehtijuttukampanjalla. Tilaisuuksiin kuului 18. joulukuuta adressin luovuttaminen eduskunnassa ja 30. joulukuuta yleisötilaisuus Helsingin Rautatientorilla sekä samana iltana tukikonsertti Tavastialla. Konsertissa esiintyivät Sleepy Sleepers, Beat the Meat sekä Sekunda ja pala. Kampanjan takana oli musiikki- ja mielipidelehti "Uusi Laulu" ja sen päätoimittaja Jukka Lindfors. Mukana oli myös pilalehti "Pahkasika". Adressia luovuttamassa eduskunnassa olivat Lindforsin lisäksi Sleepy Sleepers -yhtyeen Mato Valtonen ja Eppu Normaalin Martti Syrjä.
Rautakirjan lakimies Juha Rantasila oli 17. joulukuuta päiväämässään kirjeessä ilmoittanut, että R-kioskeihin oli viitattu ”liiketoimintaa ja arvostusta loukkaavalla tavalla”. Hän uhkaili kaikkiin mahdollisiin toimiin ryhtymisellä, jos kirjoittelu ei lopu. Rautakirjan markkinointijohtaja Matti Kinnunenkaan ei ollut iloinen olutteemasta. Sinebrychoffin toimitusjohtaja Ulf Roos suhtautui asiaan neutraalisti.
Kampanjan teemaa sivuttiin myös Sleepy Sleepers -yhtyeen vuonna 1981 ilmestyneen "Levyraati"-albumin ”Kaljaa kioskeihin” -kappaleessa.
Vaatimusta keskioluen kioskimyynnistä pidettiin aikanaan mahdottomana. "Pahkasian" Markku Paretskoi totesi "Helsingin Sanomien" haastattelussa, että kampanjan tarkoitus on herättää keskustelua vinoutuneesta alkoholipolitiikasta ja että isoa kalaa kannattaa pyytää vaikkei saisikaan. Alkoholilakia kuitenkin uudistettiin jo vuonna 1994 niin, että kioskimyynti tuli mahdolliseksi.
Telwattan junaturma

Telwattan junaturma tapahtui 26. joulukuuta 2004, kun Colombosta Mataraan matkalla ollut juna törmäsi Intian valtameren maanjäristystä seuranneeseen tsunamiin, jonka myötä juna suistui raiteilta. Onnettomuus on kaikkien aikojen pahin junaturma, ja siinä kuoli ainakin 1 700 ihmistä ja loukkaantui 150.
Junaan osui kaksi aaltoa, joista ensimmäinen pysäytti junan. Toinen aalto iskeytyi noin 15 minuutin kuluttua ja iski vaunut pois raiteilta.
Meri Eskola

Meri Eskola (s. 1974 Helsinki) on suomalainen kirjailija ja toimittaja, jonka esikoisromaani, "Ehdin rakastaa häntä", julkaistiin keväällä 2023. Kirja on omaelämäkerrallinen ja kertoo Eskolan äidistä sekä hänen tekemästään itsemurhasta.
Kuvataiteilija Uuno Eskola oli Meri Eskolan isoisä.
Tuomion saari

Tuomion saari on suomalainen kauhuelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Keke Soikkeli. 
Pienellä budjetilla kuvatun indie-elokuvan tekijäryhmä koostui sekä ammattilaisista että alan harrastajista. Suomen elokuvasäätiö ei myöntänyt elokuvalle tukea. Elokuvaa kuvattiin Kouvolassa ja Iitissä. Elokuvan pääosaa näyttelee ensimmäisessä elokuvaroolissaan fitness-urheilija Sonja Aiello (s. 1999). Muita näyttelijöitä ovat muun muassa Markku Pulli ja Konsta Hietanen.
Elokuvan ensi-ilta oli 29. joulukuuta 2023. Se sai jo ennakkonäytösten arvioinneissa kauttaaltaan heikot arvostelut.
Juoni.
Elokuva kertoo joukosta nuoria aikuisia, jotka päättävät lähteä retkeilemään järvellä sijaitsevaan saareen, josta kerrotaan tarinaa sinne aikanaan hirmutekonsa jälkeen karkotetusta lapsesta. Saarella he huomaavat, että tarinalla on kuin onkin todenperäisyyttä, kun pian jokin saarella alkaa vaania heitä.
Arvosteluja.
 Jouni Vikman, "Episodi"
 Tero Kartastenpää, "Helsingin Sanomat"
 Taneli Topelius, "IS"
 Henri Waltter Rehnström, "Turun Sanomat"
Laura Finska

Laura Finska (s. 1996) on suomalainen kirjailija, jonka esikoisromaani, "Muut esille tulevat asiat", julkaistiin keväällä 2023. Kirja kertoo Helsinkiin sijoittuvasta romanssista.
Lois Armas

Lois Armas (s. 1987 Venezuela) on suomalainen kirjailija, jonka esikoisromaani, "Flora", julkaistiin keväällä 2023. Kirja kertoo Flora-nimisestä henkilöstä, joka muuttaa parisuhteen perässä Suomeen.
Raamattukoulu

Raamattukoulu on erityisesti 1970-luvulla yleistynyt ja kasvanut Raamatun kouluttamisen ja opettamisen muoto. Monet kristilliset järjestöt tunnistivat tarpeen Raamatun kouluttamiselle ja raamattukoulu on ollut erityisen hyödyllinen heille, jotka eivät aikoneet ryhtyä pastoreiksi. Myöhemmin monet kirkot ovat ottaneet mallia raamattukouluista.
Raamattukoulujen tyypillinen tausta on kristillisen fundamentalismin opetusperinteessä. Raamattukouluilla on kuitenkin eroja työtavoissa, kohderyhmissä sekä teologiassa. Raamattukoulut ovat vahvistaneet kiinnostusta Raamatun tutkimista kohtaan sekä välittäneet tunnustuskuntien oppikäsityksiä.
Ruotsissa.
Ruotsin raamattukouluja yhdistää koulujen yksinkertaisuus, mikä johtuu tiukasta budjetista ja alhaisista opintomaksuista. Raamattukouluun ei myöskään ole saanut opintotukea. 1980-luvulla koulujen kehityksessä on siirrytty yhä enemmän suuntaan, jossa on korostettu opetuksen sijasta Raamatun ilmoituksellista luonnetta. Samanaikaisesti myös seurakunnat ovat tarjonneet yhä enemmän järjestelmällistä Raamatun opetusta. Ruotsin lähetysseura on avannut raamattulinjoja Jönköpingiin 1974, Karlskogaan 1978, Lidingöön 1982, Kalixiin ja Göteborgiin 1984 sekä Härnösandiin 1985.
Sammuttijängän-Vaijoenjängän soidensuojelualue

Sammuttijängän-Vaijoenjängän soidensuojelualue ( inarinsaameksi "Samudjeegi–Vaijuvjeegi jeegijsuojâlemvijðodâh," pohjoissaameksi "Sámmotjeakki–Vádjohjeakki jekkiidsuodjalanguovlu") on luonnonsuojelualue, joka sijaitsee Kaldoaivin erämaa-alueen lounaisosassa. 
Alue on Suomen suurin yhtenäinen suoalue. Suurin osa soidensuojelualueesta sijaitsee Inarin kunnassa, mutta pohjoisosa on Utsjoen puolella. Alue on Suomen valtion omistuksessa ja kuuluu kansainvälisen kosteikkojen suojelusopimuksen mukaisiin Ramsar-alueisiin.
Luonto.
Sammuttijängän-Vaijoenjängän soidensuojelualueella on monenlaisia luonnonympäristöjä, kuten soita, virtaavia vesiä, lampia, järviä ja tunturikoivikkoa. Alueella on sekä aapa-, että palsasoita. Alueen läpi virtaa Vaijoki (inarinsaameksi "Vaijuuhâ", pohjoisssaameksi "Vaddjohka") sekä sen sivu-uomia. Suojelualue on tärkeä vesilintujen ja kahlaajien pesintäalue, ja siellä on havaittu pesivän useita vaarantuneita sekä uhanalaisia lintulajeja. 
Korkein kohta alueella on 310 metriä ja matalin 190 metriä merenpinnan yläpuolella. Soidensuojelualueella ei ole retkeilypalveluita, kuten merkittyjä reittejä, laavuja tai muita leiriytymispaikkoja, mutta alueella kulkee joitakin moottorikelkkauria.
Istanbulin teknillinen yliopisto

Istanbulin teknillinen yliopisto (; , lyhennys İTÜ) on vuonna 1773 perustettu julkinen teknillinen yliopisto, joka toimii Istanbulissa Turkissa. Sillä on viisi kampusaluetta Istanbulissa.
Vuoden 2022 lopussa opiskelijoita oli 37 092.
Kiinalaisessa ARWU-yliopistorankingissa (2023) se luokiteltiin sijaluokkaan 701–800. Tässä arvioinnissa se oli jaetulla 3. sijalla turkkilaisista yliopistoista. THE-yliopistoranking (2024) sijoitti yliopiston jaetulle 4. sijalle Turkissa ja maailmanlistan sijaluokkaan 501–600. Espanjalainen verkkonäkyvyyttä painottava yliopistolistaus sijoitti sen heinäkuun 2023 maailmanlistansa sijalle 575 ja kansallisesti sijalle 2.
Fortuna Silver Mines

Fortuna Silver Mines on kanadalainen kaivosyhtiö, joka operoi viittä kaivosta ja tuottaa kultaa, hopeaa, lyijyä ja sinkkiä. Yhtiön nimestä huolimatta sen päätuote on kulta. Yhtiöllä on toimintaa Latinalaisessa Amerikassa ja läntisessä Afrikassa.
Historia.
Yhtiö on perustettu vuonna 2005, ja sen ensimmäinen kaivos oli Caylloma-hopeakaivos Perussa. Sen onnistuneen operoimisen jälkeen yhtiö investoi San Jose -hopeakaivokseen Meksikossa, joka avattiin ja joka kerrytti yhtiölle kassavaroja. Vuonna 2016 yhtiö osti argentiinalaisen kasaliuotukseen perustuvan Lindero-kultakaivosprojektin, jonka rakentaminen myöhästyi ja ylitti budjetin.
Vuonna 2021 yhtiö fuusioitui Afrikassa toimineen Roxgoldin kanssa ja sai fuusiossa burkinafasolaisen Yaramoko-kaivoksen ja norsunluurannikkolaisen Seguela-projektin. Projekti oli fuusiohetkellä rakentamispäätöstä vaille valmis. Kaivoksen ensimmäinen kultaerä valettiin toukokuussa 2023. Toukokuussa 2023 ilmoitti hankkivansa Chesser Resources -yhtiön ja sen senegalilaisen Diamba Sud -kultakaivosprojektin.
Kaivokset.
Yhtiöllä on viisi toiminnassa olevaa kaivosta.
Svene

Svene on taajama Flesbergin kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 373 vuonna 2022.
Koutajoki (Keitele)

Koutajoki on Pohjois-Savossa Keiteleellä sijaitseva joki, joka on 14 kilometriä pitkä ja se muodostaa valuma-alueensa 30 kilometriä pitkän pääuomansa alajuoksun osuuden.
Yleistä.
Koutajoen jokilaakso on muodostunut Keiteleen drumliinikentässä luoteis-kaakko -suuntaisten drumliiniharjanteiden väliin. Tämä on vaikuttanut myös joen virtaamissuuntaan, joka on kohti kaakkoa. Joki alkaa Leppäselällä Koutajärven Etelälahden kaakkoispäästä. Se virtaa aluksi viljelymaiden lounaispuolella Lampilankorven soistuneen metsämaan läpi. Alue on tiheään ojitettua ja ojat on johdettu suoraan jokeen. Noin 2,5 kilometrin jälkeen joki virtaa kolme kilometriä Jauhialan peltoalueiden läpi. Hoikankosken kohdalla joki tekee mutkan, putoaa 2,0 metriä ja virtaa sitten kylätien sillan ali. Joki etenee suoraan kohti kaakkoa tehden kuitenkin pientä paikallista mutkittelua (meanderoi). Noin 2,5 kilometriä Jauhialan peltojen jälkeen joki kohtaa Kansanmäen drumliinin, jonka se kiertää siirtymällä puoli kilometriä etelään. Hamulan kylässä se virtaa Kansanmäen ja Kapulakankaan drumliinien välistä ja alittaa seututien 552 sillan. Sillan alapuolella sijaitsee Nahkakoski, jossa sijaitsee 50 metriä pitkä ja 5 metriä leveä koski. Koskessa on 0,8 metrinen pudotus. Nahkakoskesta on 1,5 kilometriä matkaa Nilakan Jokilahteen, jonne joki laskee Jokiniemen suojassa.
Hydrologiaa.
Koutajoen valuma-alueen pinta-ala on 96,5 neliökilometriä ja sen järvisyys on 12 %. Joen virtaamaksi on Vesihallituksen vuonna 1980 julkaistussa Koski-inventoinnissa ilmoitettu 0,9 kuutiometriä sekunnissa.
Historiaa.
Jauhialassa sijaitsevalla Hoikankoskella (tai Koikankoski) on pudotusta 2,0 metriä, johon on vuonna 1919 rakennettu vesimylly. Alajuoksulla sijaitsevassa Nahkakoskessa on ollut pato ja vesimylly, jonka toiminta Vesihallituksen Koski-inventoinnissa ilmoitettu loppuneen 1930.
Vesistösuhteita.
Koutajoki sijaitsee Kymijoen vesistöalueessa (14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Nilakan alueella (14.73), jossa se muodostaa Koutajoen valuma-alueella (14.732) pääuoman viimeisen osuuden. Pääuoman pituus on Paikkatietoikkunan mukaan 29,2 kilometriä, johon voidaan lisätä 2,5 kilometriä yläjuoksun ojia. Pääuoman kokonaispituudeksi tulee silloin 31,7 kilometriä eli yli 30 kilometriä. Pääuomasta jää Koutajoelle alajuoksua noin 14 kilometriä. Valuma-alueen keskusjärvi on Koutajärvi, johon suuri osa valuma-alueen vesistä kerääntyy. Koutajoella ei ole merkittäviä sivu-uomia, vaikka sen vesistöalue on tiheään ojitettua. Ainoat joen alueella sijaitsevat järvet ovat Etelälampi (5 ha) ja Lampilanlampi, joiden yhteinen laskuoja yhtyy jokeen sen yläjuoksulla.
Edvard Persson

Carl Edvard Persson (17. tammikuuta 1888 Malmö – 19. syyskuuta 1957 Helsingborg) oli ruotsalainen näyttelijä ja laulaja. Hän oli 1920-luvulta 1940-luvulle yksi maansa suosituimmista elokuvakoomikoista. Hän näytteli yhteensä 51 elokuvassa ja esiintyi lisäksi kiertävänä revyyartistina. Koulutukseltaan Persson oli muurari.
Tyynenmeren reuna

Tyynenmeren reuna on termi, joka viittaa Tyynenmeren ympärillä oleviin maihin ja alueisiin. Määrä on 38 osavaltiota tai aluetta. Alue on hyvin monipuolinen ja sillä on Hongkongin, Singaporen ja Taiwanin taloudellinen dynaamisuus, Japanin, Etelä-Korean ja Yhdysvaltain teknologinen osaaminen, Australian, Kolumbian, Filippiinien, Kanadan, Meksikon, Perun, Venäjän Kaukoidän ja Yhdysvaltojen luonnonvarat, Indonesian ja Kiinan henkilöresurssit ja muun muassa Australian, Chilen, Filippiinien, Uuden-Seelannin ja Yhdysvaltojen maatalousteollisuus.
Kauppa.
Koska Tyynenmeren reuna on vilkas kauppa-alue, suurin osa 10 vilkkaimmasta konttisatamasta sijaitsee alueella, jossa sijaitsee suurin osa maailman 50 vilkkaimmasta konttisatamasta:
Örebron linna

Örebron linna on 1200-luvulla perustettu linna Svartån-joessa sijaitsevalla saarella Ruotsin Örebrossa. Kaarle-herttua kunnostutti sen renessanssityyliseksi palatsiksi 1500-luvun lopulla ja 1600-luvun alussa. Seuraavina vuosikymmeninä linnaa käytettiin lähinnä vankilana ja se pääsi ränsistymään. Carl Hårlemanin ja C. J. Cronstedtin johdolla sitä kunnostettiin 1750- ja 1760-luvuilla, jolloin se muutettiin maaherran residenssiksi. Linnan nykyinen ulkoasu on 1890-luvun lopulta.
Tutta Rolf

Tutta Rolf (oik. Solveig Jenny Rolf, o.s. Berntzen; 7. lokakuuta 1907 Kristiania, Norja – 26. lokakuuta 1994 Los Angeles, Yhdysvallat) oli norjalainen näyttelijä ja laulaja. Hän aloitti uransa oslolaisissa teattereissa 1920-luvulla ja esiintyi aviomiehensä Ernst Rolfin kanssa revyissä, kunnes tämä kuoli 1932. Tutta Rolf oli 1930-luvulla yksi ruotsalaisen elokuvan suurista nimistä sekä suosittu laulaja. Vuosina 1953–1972 hän oli naimisissa Hasse Ekmanin kanssa.
Honaz

Honaz () on vuori Turkissa, Denizlin maakunnassa. Vuori ja sitä ympäröivä alue on kansallispuisto vuodesta 1995. Siellä kasvaa useita kotoperäisiä kasvilajeja.
Ilgaz

Ilgaz () on vuoristo Turkissa, Çankırın maakunnassa. Vuoristo ja sitä ympäröivä 1 118 hehtaarin alue on kansallispuisto vuodesta 1976.
Vuorilla kasvaa havumetsää, jossa elää villisikoja, susia, karhuja ja kettuja. Ilgazin hiihtokeskus toimii 2 850 metrin korkeudessa.
Storgata

Storgata on Oslon ydinkeskustassa sijaitseva katu, joka ulottuu tuomiokirkolta Nybrua-sillalle. Kadulla kulkevat monet raitiotielinjat.
Inger Lise Rypdal

Inger Lise Rypdal (o.s. Andersen; s. 14. joulukuuta 1949 Østre Toten) on norjalainen laulaja ja näyttelijä. Hän nousi suosioon vuonna 1968 kappaleilla "Fru Johnsen" ja "Rome &amp; Julie". Laulamisen lisäksi Rypdal on luonut uraa näyttelijänä sekä elokuvissa että teatterimusikaaleissa. Rypdalin sisko on laulaja Maj Britt Andersen. Vuosina 1969–1985 Rypdal oli naimisissa jazzmuusikko Terje Rypdalin kanssa.
Iroh

Iroh on "Avatar"-sarjassa esiintyvä hahmo. Hän on Zukon setä ja opettaja. Hän oli ennen Tulikansan armeijan kenraali ja Tulen valtias Azulonin perijä, kunnes aseman otti hänen veljensä, Ozai. Poikansa Lu Tenin kuolemasta asti Iroh on ollut hyvin rauhantahtoinen ja leppoisa vanha mies, mutta on mahtava tulentaitaja ja kohtelee Zukoa kuin omaa poikaansa. Hän on myös Valkoisen Lootuksen seuran, eri kansoihin kuuluvien vanhusten muodostaman salaseuran, suurmestari. Toisin kuin muut tulentaitajat, hän ei ammenna voimaansa vihasta, vaan salaisuuksista, jota oppi lohikäärmeiltä ja Aurinkosotureiden heimolta.
Animaatiosarjoissa.
Avatar.
"Avatar"-animaatiosarjan ensimmäisellä ja toisella kaudella Iroh matkustaa Zukon kanssa ja yrittää auttaa tätä nappaamaan Aangia. Toisen kauden keskellä he erkaantuvat hetkeksi. Kuitenkin pian samalla kaudella matkustavat taas yhdessä Ba Sing Seihin, jossa he alkavat teen keittäjiksi ja tarjoilijoiksi. Irohin tee on niin hyvää, että he saavat pian oman teehuoneensa. Saman kauden lopussa Azula huijaa Zukon pettämään Irohin ja tämä pidätetään. Vankilassa Iroh alkaa salaa voimistelemaan ja karkaa voimakkaampana vähän ennen kuin Zuko pettää isänsä. Kolmannen kauden lopussa Aangin kadottua Zuko, Katara, Sokka, Toph ja Suki etsivät ja löytävät Irohin. Kun Zuko menee tapaamaan Irohia, hän pelkää, ettei tämä anna hänelle anteeksi. Kuitenkin kun hän kertoo olevansa pahoillaan, ja että tietää nyt oman kohtalonsa, joka on pysäyttää Ozai, Zukon yllätykseksi Iroh halaa häntä ja paljastaa, että ei ollut vihainen, vaan surullinen, kun pelkäsi Zukon kadottaneen tiensä. Zuko kuitenkin onnistui löytämään sen ihan itse. Iroh kuitekin kieltäytyy lähtemästä taistelemaan Ozaita vastaan, koska se on avatarin tehtävä ja se näyttäisi siltä, että hän tappaisi veljensä vallan takia. Hän kuitenkin hyökkää muiden Valkoisen Lootuksen seuran jäsenien kanssa Ba Sing Seihin ja onnistuu valloittamaan sen takaisin.
The Legend of Korra.
"The Legend of Korra" -sarjassa Iroh, saatuaan työnsä tehtyä, on jättänyt fyysisen kehonsa ja maailman ja muuttanut henkimaailmaan. Hän asuu siellä henkien kanssa. Hän on henkimaailmassa neuvonut Korraa, Jinoraa, Tenziniä, Bumia ja Kyaa.
Yedigöllerin kansallispuisto

Yedigöllerin kansallispuisto eli Seitsemän järven kansallispuisto on luonnonsuojelualue Turkissa, Bolun maakunnassa. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1965 ja sen pinta-ala on 1623 hehtaaria.
Puiston nimessä mainitut seitsemän järveä ovat Büyükgöl, Deringöl, Seringöl, Nazlıgöl, Sazlıgöl, Incegöl ja Küçükgöl.
Puisto on suosittu ulkoilualue, joka tunnetaan kauniista maisemistaan, etenkin metsän reunustamista järvistä ja lammista. Siellä elää kauriita, villisikoja, kettuja ja oravia. Vuodesta 1969 järviin on myös istutettu kirjolohia, joiden kalastaminen on suosittu harrastus.
Anti-Hero

Anti-Hero on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin kappale vuodelta 2022. Kappaleen ovat säveltäneet ja tuottaneet Swift ja Jack Antonoff. ”Anti-Hero” on ensimmäinen single Swiftin studioalbumilta "Midnights". Kappale julkaistiin albumin kanssa samaan aikaan 21. lokakuuta 2022. 
”Anti-Hero” nousi listaykköseksi muun muassa Yhdysvalloissa, Kanadassa ja Isossa-Britanniassa. Yhdysvalloissa kappaleesta tuli Swiftin pisimpään listaykkösenä ollut kappale. Suomessa kappale nousi sijalle 10. Kappaleesta on tullut yksi Swiftin menestyneimpiä kappaleita.
Tyyli ja sanoitukset.
”Anti-Hero” on tyyliltään synth pop -musiikkia ja siinä on vaikutteita 1980-luvun rockista. Sanoitukset käsittelevät epävarmuuksia, itseinhoa ja mielenterveyden ongelmia. Swift on kertonut kappaleen kertovan hänen omista peloistaan ja epävarmuuksistaan. Swiftin mukaan kappale kertoo myös siitä, miten hänen elämästään on tullut vaikeasti hallittavaa julkisuuden myötä.
Julkaisu.
”Anti-Hero” on ensimmäinen single albumilta "Midnights". Se julkaistiin albumin kanssa samaan aikaan 21. lokakuuta 2022. Swiftin ohjaama musiikkivideo ilmestyi samana päivänä. Kappaleesta on sittemmin julkaistu myös akustinen versio ja useita remix-versioita. Kappaleen toisen säveltäjän ja tuottajan Jack Antonoffin yhtye Bleachers on mukana yhdellä versiolla. Kyseinen versio on Swiftin ja Antonoffin duetto. Kappaleen liveversio on mukana Swiftin konserttielokuvassa "".
Kaupallinen menestys.
”Anti-Hero” on yksi Swiftin kaupallisesti menestyneimmistä kappaleista. Kappale nousi listaykköseksi Yhdysvalloissa. Kappale oli listaykkösenä yhteensä kahdeksan viikkoa. Tammikuussa 2023 siitä tuli Swiftin pisimpään listan kärjessä ollut kappale. Lokakuussa 2023 kappale oli edelleen Billboard 100 -singlelistalla. Kappale nousi listaykköseksi myös useissa muissa kuten Kanadassa, Isossa-Britanniassa, Australiassa, Indonesiassa ja Singaporessa. Suomessa kappale nousi sijalle 10.
”Anti-Hero” oli myös maailman suosituimpia kappaleita mittaavan Billboard Global 200 -listan kärjessä. Koko vuoden listalla se sijoittui vuoden 2023 neljänneksi suosituimmaksi kappaleeksi. Spotifyssa ”Anti-Hero” päätti vuoden 2023 maailmanlaajuisesti vuoden kymmenenneksi kuunnelluimpana kappaleena.
Palkinnot.
Kappaleen musiikkivideo voitti kuusi palkintoa vuoden 2023 MTV Video Music Awards -gaalassa. Video valittiin muun muassa vuoden videoksi ja kappale vuoden lauluksi. Kappale voitti vuoden laulun palkinnon myös IHeartRadio Music Awards -gaalassa. Anti-Hero oli ehdolla vuoden levytyksen ja vuoden laulun Grammy-palkintojen voittajaksi.
Kappalelista.
612 (luku)

612 (kuusisataakaksitoista) on luonnollinen luku, jota edeltää 611 ja seuraa 613.
Pavel Mintjukov

Pavel Mintjukov (s. 25. marraskuuta 2003 Moskova, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija. Mintjukov edustaa NHL-joukkue Anaheim Ducksia. Ducks varasi hänet ensimmäisellä kierroksella kymmenennellä varausvuorolla . Ennen NHL-uraansa Mintjukov pelasi OHL-juniorisarjassa Saginaw Spiritin ja Ottawa 67'sin joukkueissa. Hänen pelipaikkansa on puolustaja ja hän laukoo vasemmalta.
Punasavannisieppo

Punasavannisieppo ("Empidornis semipartitus") on sieppoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Pohjois- ja Itä-Afrikasta.
Koko ja ulkonäkö.
Punasavannisieppo kasvaa noin 18 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää, selkä ja siivet ovat hopeanharmaat. Punasavannisiepon rinta ja vatsa ovat oranssit.
Levinneisyys ja elintavat.
Punasavannisiepon levinneisyysalue ulottuu Sudanin eteläosasta Tansaniaan. Lajin elinympäristöä ovat pensaikkoiset ja yksittäisiä puita kasvavat ruohomaat. Linnun ravintoa ovat hyönteiset. Punasavannisieppo rakentaa katetun pesän ruohoista ja risuista. Naaras munii kaksi tai kolme munaa.
Viktor Amadeus I

Viktor Amadeus I (; 8. toukokuuta 1587 Torino, Savoiji – 7. lokakuuta 1637) oli Savoijin herttua vuosina 1630–1637.
Elämänvaiheet.
Viktor Amadeus oli Savoijin herttuan Kaarle Emmanuel I:n ja Espanjan prinsessa Katariina Mikaelan poika. Hänen puolisonsa Christine de Bourbon oli Ranskan kuningas Henrik IV:n ja kuningatar Maria de’ Medicin tytär, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1619. Heillä oli neljä aikuiseksi elänyttä lasta, joista Henriette Adelaide Maria (1636-1676) avioitui Baijerin herttua Ferdinand Marian kanssa.
Kaarle Emmanuel I:n kuollessa Ranska miehitti Savoijia Mantovan perimyssodassa. Viktor Amadeus sai rauhansopimuksella osan Monferratosta, mutta joutui luovuttamaan Pinerolon ja Perosan laakson Ranskalle Cherascon sopimuksessa vuonna 1631. Vuonna 1635 hän tuki Ranskaa taistelussa Espanjaa vastaan Milanon herttuakunnasta Ranskan-Espanjan sodassa. Viktor Amadeus osoittautui viisaaksi ja suosituksi hallitsijaksi, ja hänen varhaista kuolemaansa surtiin. Vanhin poika, alaikäinen Francesco Giacinto, hallitsi vain vuoden, ja toisen alaikäisen pojan, Kaarle Emmanuel II:n valtakaudella leskiherttutar Christine toimi sijaishallitsijana.
Ludvig III (Anjou)

Ludvig III (; 25. syyskuuta 1403 Anjou – 15. marraskuuta 1434 Cosenza, Napolin kuningaskunta) oli Ranskan hallitsijasukuun kuulunut Anjoun herttua, Provencen ja Mainen kreivi sekä Napolin kuningaskunnan kruununtavoittelija ja vuodesta 1423 Napolin kruununperillinen.
Ludvig III:n vanhemmat olivat Napolin kuninkaaksi julistautunut Anjoun herttua Ludvig II ja Aragonian prinsessa Jolanda. Hänen äidinisänsä oli Aragonian kuningas Juhana I ja siskonsa Ranskan kuningatar Maria Anjoulainen, kuningas Kaarle VII:n puoliso. Ludvig III oli myös Ranskan kuninkaan Juhana II:n pojanpojanpoika. Ludvig III:n isä Ludvig II oli onnistunut pitämään Napolia hallussaan 1390-luvulla mutta hävinnyt lopulta valtataistelun kuningas Ladislaukselle. Isänsä kuoltua vuonna 1417 Ludvig III peri tältä Anjoun herttuakunnan, Provencen ja Mainen kreivikunnat sekä vaatimuksen Napolin kruunuun. Ludvigin äiti Jolanda toimi Anjoun sijaishallitsijana poikansa alaikäisyyden aikana.
Paavi Martinus V kruunasi Ludvigin Napolin nimelliseksi kuninkaaksi syyskuussa 1419. Hän käytti myös titteleitä Sisilian ja Jerusalemin kuningas. Ludvig lähti valloittamaan Napolia vuonna 1420 koottuaan itselleen armeijan, johon kuului tunnettu palkkasoturipäällikkö Muzio Attendolo Sforza. Napolia hallinnut lapseton kuningatar Johanna II adoptoi vuonna 1421 kruunperijäkseen Aragonian kuninkaan Alfonso V:n, joka saapui armeijoineen puolustamaan häntä Ludvigia vastaan. Alfonson vallantavoitteluun kyllästynyt Johanna kuitenkin muutti mielensä, peruutti adoption ja adoptoikin vuonna 1423 Ludvigin uudeksi kruununperijäksi. Ludvig sai Johannalta samalla myös Calabrian herttuakunnan. Johanna perui Ludvigin adoption huhtikuussa 1433 mutta palautti sen voimaan jo saman vuoden kesäkuussa. Kuollessaan seuraavana vuonna Ludvig oli saanut pääosan Napolin kuningaskunnasta vallattua takaisin Alfonsolta.
Ludvig III:n puoliso oli Margareeta Savoijilainen, Savoijin herttuan Amadeus VIII:n (myöhempi vastapaavi Felix V) tytär, josta tuli myöhempien avioliittojensa kautta Pfalzin vaaliruhtinatar ja Württembergin kreivitär. Lapsettoman Ludvig III:n seuraajaksi ja Napolin uudeksi kruununperijäksi tuli hänen nuorempi veljensä René I, joka kohosi Napolin kuninkaaksi Johanna II:n kuoltua.
Yassin Daoussi

Yassin Daoussi (s. 2. kesäkuuta 2000 Vantaa) on suomalais-marokkolainen jalkapalloilija, joka edustaa Ykkösliigassa pelaavaa Ekenäs IF:ää. Hän on pelipaikaltaan puolustaja.
Ura.
Juniorivuosien jälkeen Daoussi pelasi kolme kautta Kakkosta Käpylän Pallon ja Nurmijärven Jalkapalloseuran riveissä siirtyen kaudeksi 2020 Mikkelin Palloilijoihin ja kaudella 2022 edelleen Ekenäs IF:n riveihin.
Daoussi teki kaudeksi 2023 sopimuksen Veikkausliigaseura AC Oulun kanssa. Hän debytoi Veikkausliigassa 5. huhtikuuta 2023 avausottelussa FC KTP:tä vastaan. Hän teki ensimmäisen maalinsa Veikkausliigassa 22. heinäkuuta 2023 kotivoitossa FC KTP:tä vastaan ​​3–1.
Kulttuuriaukio

Kulttuuriaukio () on kaupunkiaukio Tapiolan keskustassa kaakkoisessa Espoossa. Aukio on osa Tapiolan puutarhakaupungin valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä.
Kulttuuriaukion itäreunalla sijaitsee Espoon kulttuurikeskus kirjastoineen. Eteläreunalla on niin sanottu Marimekkotalo ja länsireunalla Keilahalli. Kulttuurikeskuksen ja Marimekkotalon on suunnitellut arkkitehti Arto Sipinen. Pohjoisessa aukio rajautuu Tapionkenttään ja luoteessa Kaupinkallioon. Myös Tapiolan keskustorni ja Tapiontori liittyvät läheisesti Kulttuuriaukion kokonaisuuteen.
Kulttuuriaukiota on määrä uudistaa 2020-luvun aikana. Kulttuurikeskus aiotaan suojella asemakaavalla ja sitä laajennetaan Kulttuuriaukion pohjoispuolelle. Laajennustiloihin suunnitellaan teatteritoimintaa. Marimekkotaloa ja Keilahallia on esitetty purettaviksi.
Jousenpuistonaukio

Jousenpuistonaukio () on kaupunkiaukio Tapiolan Urheilupuistossa kaakkoisessa Espoossa. Se rakennettiin Urheilupuiston metroaseman yhteyteen 2010-luvulla.
Jousenpuistonaukio on neljältä suunnalta rakennusten rajaama. Itä- ja eteläreunan rakennusten katutasolla on liiketiloja. Länsireunalla sijaitsee metroasema, jonne on esteetön kulku aukiolta. Asemapaviljongin molemmin puolin on kulku Koivu-Mankkaan tielle, johon aukio rajautuu lännessä. Pohjoisessa aukio rajautuu Esport Centeriin. Jousenpuistonaukion päällysteenä on mustavalkoinen betonikiveys. Aukion keskellä on istuinpenkkejä soikiomaisessa muodostelmassa, jonka keskellä on istutuksia.
Now and Then

Now and Then on John Lennonin kirjoittama The Beatles -kappale, joka julkaistiin 2. marraskuuta 2023. Kappaleen virallinen musiikkivideo julkaistiin 3. marraskuuta. Kappaleen lopullinen versio on työstetty Lennonin äänittämän demon pohjalta, josta Peter Jacksonin elokuvastudion kehittämän tekoälyn avustuksella on eristetty Lennonin lauluraita. Lennon kirjoitti ja demotti kappaleen 1970-luvun lopulla kotonaan New Yorkissa. Musiikkivideon on ohjannut Peter Jackson.
Olarin talvipuutarha

Olarin talvipuutarha sijaitsee Simo Järvisen aukiolla, Olarissa, eteläisessä Espoossa.
Talvipuutarhan maanpäällisen suojarakennuksen julkisivut ovat teräsrakenteisia ja ikkuna-alat kookkaita. Rakennuksen keskilinjaan on sijoitettu yhdeksän akryylikupuista kattoikkunaa. Varsinainen talvipuutarha sijaitsee maan alla. Alkuaan talvipuutarhan merkitys oli huomattava ja sitä pidettiin olarilaisten trooppisena keitaana. Puutarhan kautta oli kulku Olarin nuorisotiloihin ja puutarhassa sijaitsi skeittiramppi. Puutarhan merkitys alkoi vähentyä 1990-luvulla ja viimeiset palmut poistettiin 2010-luvulla. Vuosien 2024–2025 aikana Espoon kaupunki suunnittelutti ja kilpailutti talvipuutarhan peruskorjauksen, joka valmistui lokakuussa 2025. Uudistetussa tilassa on mm. U:n muotoinen istuma- ja esiintymisalue. Tilojen käytön pilotoinnista on päätetty Espoon kaupungin valtuustossa. 
Talvipuutarha on osa kokonaisuutta, johon tiivistyy Olarin kompaktikaupunki-ihanne. Moduulikonstruktivistinen rakennejärjestelmä ilmenee julkisivumateriaalien sopusointuna, kirkkaina tehosteväreinä ja alimpien kerrosten suunnittelussa liiketiloiksi ja julkiseksi tilaksi.
Agía Triáda (Attika)

Agía Triáda (), aiemmin Ιppokráteios Politeía (Ιπποκράτειος Πολιτεία), on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ateenan metropolialueen pohjoispuolella. Se kuuluu hallinnollisesti Oropóksen kuntaan, Itä-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kylän väkiluku on 959 (vuonna 2011).
Agía Triádan kylä sijaitsee Párnitha-vuoren itärinteessä noin 37 kilometriä pohjoiseen Ateenan keskustasta ja noin viisi kilometriä länteen A1-valtatiestä. Se on osa Afídnesin kyläyhdyskuntaa ja rakennettu noin 600 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylässä sijaitsee pieni tekojärvi, Belétsi-järvi.
Agía Triáda syntyi yhdyskuntana, jonka rakentamisen aloitti vuonna 1968 perustettu rakennusosuuskunta nimeltä Diethnís Ιppokráteios Politeía (”Kansainvälinen hippokraattinen valtio”), mistä yhdyskunta sai aiemman nimensä. Monet osuuskunnan jäsenet olivat lääkäreitä. Alueen maat ostettiin niiden 166 alkuperäiseltä omistajalta 80 miljoonalla drakmalla. Kylä on rakennettu harvaan noin 7,6 neliökilometrin kokoiselle alueelle, ja on pyritty rakentamaan sopusoinnussa alueen luonnon kanssa. Erityisesti kylän rakennuskanta on kasvanut vuosina 1990–2008. Nykyisin alueella on noin 650 taloa. Aiemmin kylä kuului Afídnesin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Oropóksen kunnan Afídnesin kunnallisyksikköön.
Azólimnos

Azólimnos () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sýroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 727 (vuonna 2011).
Azólimnoksen kylä sijaitsee Sýroksen itärannikolla noin kuusi kilometriä etelään Ermoúpolin kaupungista. Se on kaupunkia lähin rantakohde. Kylä jakautuu hallinnollisesti kahtia ja on myös väestötilastoinnissa jaettu kahtia: sen pohjoisosa (väkiluku 604) on osa Mánnan kyläyhdyskuntaa ja eteläosa (väkiluku 123) osa Várin kyläyhdyskuntaa. Pohjoisosa kuului aiemmin Ermoúpolin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sýros-Ermoúpolin kunnan Ermoúpolin kunnallisyksikköön. Eteläosa kuului puolestaan aiemmin Poseidonían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien saman kunnan Poseidonían kunnallisyksikköön.
Chroúsa

Chroúsa () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sýroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 269 (vuonna 2011).
Chroúsan kylä sijaitsee Sýroksen eteläisissä sisäosissa noin yhdeksän kilometriä etelälounaaseen Ermoúpolin kaupungista. Chroúsa muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Χρούσων, "Topikí Koinótita Chroúson"). Kylän tärkeimmät kirkot on omistettu Neitsyt Marian syntymälle ("Génnisi tis Theotókou") ja Pyhälle Spyridonille ("Ágios Spyrídonas"). Kylän lähellä on katolinen Neitsyt Marialle ("Panagía Faneroméni") omistettu luostari.
Aiemmin kylä kuului Áno Sýroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sýros-Ermoúpolin kunnan Áno Sýroksen kunnallisyksikköön.
Episkopeío

Episkopeío (; transl. myös "Episkopío") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sýroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 500 (vuonna 2011).
Episkopeíon kylä sijaitsee Sýroksen saaren keskellä noin 4,5 kilometriä länteen saaren keskuksesta Ermoúpolin kaupungista. Se on osa Áno Sýroksen kyläyhdyskuntaa. Episkopeío on saanut piispaan viittaavan nimensä siitä, että se oli aiemmin saaren piispanistuimen paikka. Kylän tärkeimmät kirkot on omistettu profeetta Elialle ("Profítis Ilías") ja Neitsyt Marialle ("Panagía").
Aiemmin kylä kuului Áno Sýroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sýros-Ermoúpolin kunnan Áno Sýroksen kunnallisyksikköön.
Foínikas (Sýros)

Foínikas (, ; transl. myös "Fínikas") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sýroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 716 (vuonna 2011).
Foínikasin kylä sijaitsee Sýroksen lounaisrannikolla Foínikasinlahden pohjukassa noin 12 kilometriä lounaaseen saaren keskuksesta Ermoúpolin kaupungista. Kylän sanotaan saaneen nimensä siitä, että sen paikka olisi toiminut antiikin aikana foinikialaisten satamana. Kylän pääkirkko on omistettu Pyhälle Panteleimonille ("Ágios Panteleímonas").
Foínikas muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Φοίνικος, "Topikí Koinótita Foínikos"), johon kuuluu varsinaisen Foínikasin kylän lisäksi Víssan kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 938. Aiemmin kylä kuului Poseidonían kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sýros-Ermoúpolin kunnan Poseidonían kunnallisyksikköön.
Galissás

Galissás () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sýroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 437 (vuonna 2011).
Galissásin kylä sijaitsee Sýroksen länsirannikolla noin kahdeksan kilometriä länsilounaaseen saaren keskuksesta Ermoúpolin kaupungista. Kylä on perinyt nimensä antiikin ajan Galessoksen (myös Galessa) kaupungilta, jonka arkeologinen alue sijaitsee niemellä olevalla kukkulalla heti kylän länsipuolella. Kylässä on saaren pisin ranta.
Galissás muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Γαλησσά, "Topikí Koinótita Galissá"), johon kuuluu varsinaisen Galissásin kylän lisäksi Danakóksen kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 515. Aiemmin kylä kuului Áno Sýroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sýros-Ermoúpolin kunnan Áno Sýroksen kunnallisyksikköön.
Kalafáti

Kalafáti (), myös Kalafátis (Καλαφάτης), on Kreikan kylä, joka sijaitsee Mýkonoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 278 (vuonna 2011).
Kalafátin kylä sijaitsee Mýkonoksen kaakkoisrannikolla noin 12 kilometriä itään Mýkonoksen kaupungista. Se on osa Áno Merán kyläyhdyskuntaa. Kylä tunnetaan rantakohteena.
Kíni

Kíni (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sýroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 560 (vuonna 2011).
Kínin kylä sijaitsee Sýroksen länsirannikolla noin yhdeksän kilometriä länteen saaren keskuksesta Ermoúpolin kaupungista. Se on osa Áno Sýroksen kyläyhdyskuntaa. Kíni on nykyisin Sýroksen tärkeimpiä turistikeskuksia. Kylässä on pieni kalastajasatama. Kínissä on katolinen Neitsyt Marialle ("Panagía") omistettu kirkko. Kylän lähellä sijaitsee Pyhälle Barbaralle ("Agía Varvára") omistettu luostari.
Aiemmin kylä kuului Áno Sýroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sýros-Ermoúpolin kunnan Áno Sýroksen kunnallisyksikköön.
Klouvás

Klouvás () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Mýkonoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 953 (vuonna 2011).
Klouvás on osa Mýkonoksen kaupungin kaupunkiyhdyskuntaa ja sijaitsee kaupungista noin kaksi kilometriä itään. Nykyisin se on kasvanut kiinni kaupunkiin ja on käytännössä sen esikaupunkialuetta. Alueella on lukuisia hotelleja.
Págos

Págos () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Sýroksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 363 (vuonna 2011).
Págoksen kylä sijaitsee Sýroksen saaren keskiosissa noin kuusi kilometriä lounaaseen saaren keskuksesta Ermoúpolin kaupungista. Kylän tärkein elinkeino on maanviljely. Págos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Πάγου, "Topikí Koinótita Págou"), johon kuuluvat varsinaisen Págoksen kylän lisäksi kylät Agrós, Mesariá ja Parakopí. Koko yhdyskunnan väkiluku on 960. Aiemmin kylä kuului Áno Sýroksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Sýros-Ermoúpolin kunnan Áno Sýroksen kunnallisyksikköön.
Platýs Gialós

Platýs Gialós (; transl. myös "Platís Gialós") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Mýkonoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 833 (vuonna 2011).
Platýs Gialóksen kylä, suomeksi ”Leveä ranta”, sijaitsee Mýkonoksen etelärannikolla. Se on osa Mýkonoksen kaupungin kaupunkiyhdyskuntaa, ja sijaitsee kaupungista noin viisi kilometriä etelään. Kylä tunnetaan rannastaan, joka on yksi saaren suosituimpia.
Plintrí

Plintrí () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Mýkonoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 544 (vuonna 2011).
Plintrín kylä on osa Mýkonoksen kaupungin kaupunkiyhdyskuntaa ja sijaitsee kaupungista noin kuusi kilometriä kaakkoon, heti Mýkonoksen lentoaseman itäpuolella.
Tholária

Tholária () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Amorgóksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Amorgóksen kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 138 (vuonna 2011).
Tholárian kylä sijaitsee Amorgóksen koillisosissa noin 18 kilometriä koilliseen Amorgóksen kylästä eli Chórasta. Se on rakennettu noin 182 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän lähellä Víglan huipulla sijaitsee antiikin ajan Aigialen kaupungin arkeologinen alue. Tholárian pääkirkko on omistettu Pyhille palkattaparantajille ("Ágioi Anárgyroi"). Rannikolla kylän pohjoispuolella on kaksi rantaa, Megáli Vlycháda (myös Megáli Glyfáda) ja Mikrí Vlycháda (Mikrí Glyfáda).
Tholária muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Θολαρίων, "Topikí Koinótita Tholaríon"), johon kuuluu varsinaisen Tholárian kylän lisäksi sen ranta-asutus Paralía Tholaríon. Koko yhdyskunnan väkiluku on 189.
Toúrlos (Mýkonos)

Toúrlos () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Mýkonoksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mýkonoksen kuntaan, Mýkonoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 669 (vuonna 2011).
Toúrloksen kylä on osa Mýkonoksen kaupungin kaupunkiyhdyskuntaa ja sijaitsee saaren länsirannikolla noin 2,5 kilometriä kaupungista pohjoiseen. Kylässä on kaupungin uusi satama, joka mahdollistaa suurten risteilyalusten rantautumisen.
Vroútsis

Vroútsis (; myös "Vrοútsi", Βρούτση) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Amorgóksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Amorgóksen kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 41 (vuonna 2011).
Vroútsisin kylä sijaitsee Amorgóksen lounaisissa sisäosissa noin 12 kilometriä lounaaseen saaren keskuksesta Amorgóksen kylästä eli Chórasta. Sen pääelinkeinot ovat kalastus ja karjankasvatus. Kylän lähellä sijaitsee antiikin ajan Arkesinen kaupungin arkeologinen alue.
Vroútsis muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Βρούτση, "Topikí Koinótita Vroútsi"), johon kuuluu varsinaisen Vroútsisin kylän lisäksi Kamárin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 87.
Peter Godly Michael

Peter Godly Michael (s. 10. toukokuuta 1998 Nigeria) on nigerialainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä, joka pelaa Romanian pääsarjan CFR Cluj:n joukkueessa. 
Michael siirtyi kotimaastaan Nigeriasta Norjaan kaudeksi 2018 pääsarjaseura-Vålerengaan, jossa hän pelasi 13 ottelua ja teki kolme maalia. Seuraavat neljä kautta 2019–2022 hän pelasi Norjan toiseksi ylintä sarjaa kaikkiaan 50 ottelua ja teki kaikkiaan 13 maalia. 
Kaudeksi 2023 Michael siirtyi Suomeen Veikkausliigaseura VPS:ään. Kaudesta tuli Peter Michaelille todella onnistunut, sillä hän oli Veikkausliigan maalintekijätilaston toinen 16 maalillaan. Kauden aikana hänet valittiin kolme kertaa "Kuukauden pelaajaksi" ja kauden päätteeksi yleisöäänestyksellä "Vuoden pelaajaksi". Kausi oli VPS:lle ja Michaelille erikoinen, josta Urheilulehden tarina kauden päättyessä 
Kauden 2023 päätteeksi Peter Michael siirtyi kuitenkin Romanian pääsarjassa pelanneeseen CFR Cluj:n riveihin
Saavutukset.
Henkilökohtaiset:
Veikkausliiga:
Gustaf Wilson

Gustaf (Kustaa) Wilson (syntyjään Hemmi tai Hemmilä; 2. kesäkuuta 1827 Oulu – 21. syyskuuta 1905 Portland, Multnomah’n piirikunta, Oregon, Yhdysvallat) oli amerikansuomalainen uudisraivaaja Villin lännen aikana. Wilson oli varhainen Amerikkaan muuttanut suomalainen, ja eteni uudessa kotimaassaan merkittävään yhteiskunnalliseen asemaan.
Hemmin isä Johan (Juhana) Hemmilä oli kotoisin Lumijoelta ja äiti Anna Määttä Kiimingistä. Isä oli ammatiltaan merimies. Kustaa Hemmilä lähti merille vuonna 1842, mutta haaksirikkoutui Ranskan rannikolla ja palasi Suomeen. Vuoden 1846 lokakuussa hän lähti jälleen merille ja saapui New Orleansiin vuonna 1849. Maaliskuulla 1850 hän purjehti Kalifornian kultaryntäyksen houkuttelemana seuralaisensa kanssa Kap Hornin kautta San Franciscoon, jonne he saapuivat 10. lokakuuta 1850. Nimensä muuttanut Wilson lähti kullanetsintään pettyneenä Kaliforniasta vuonna 1852 ja asettui Jacksonin piirikuntaan nykyisen Oregonin osavaltion eteläosaan. Hän ilmoittautui vapaaehtoiseksi armeijaan, koska sotilaana hän saisi säännölliset ateriat, ja vakinaisessa palveluksessa rahallisen korvauksen. Wilson palveli vuonna 1853 ja uudelleen vuosien 1855–1856 Rogue Riverin intiaanisotien aikana, joissa yli kaksikymmentä intiaaniheimoa pakkosiirrettiin Rogue Valleysta. Yhdysvaltain kongressi antoi Wilsonille kiitokseksi Medal of Honor -ansiomitalin. Vuonna 1855 hänet valittiin Jacksonin piirikunnan kuolinsyyntutkijaksi (county coroner), ja hän toimii tässä tehtävässä yhteensä kuusi vuotta. Vuonna 1862 hänet valitaan Josephinen piirikunnan johtavaksi virkailijaksi (county clerk), ja hän toimii virassa neljä vuotta.
Wilson liittyy vapaamuurareihin vuonna 1858 ja pysyi aktiivisena jäsenenä koko elämänsä. Hänen osallistumisensa vapaamuurareiden toimintaan toi hänet useita kertoja Portlandiin, jonne hän lopulta muutti vuonna 1866. Hän toimi sitten myyntimiehenä useissa Portlandin kauppaliikkeissä ja lyhyen aikaa myllynjohtajana Monmouthissa Oregonissa. Wilson ja Christina Wideen avioituvat vuonna 1871 ja adoptoivat tyttären. Vuonna 1883 Wilson nimitettiin Venäjän varakonsuliksi edistämään Venäjän taloudellisia etuja Oregonissa. Wilson toimi Astoriassa Oregonissa vuonna 1888 perustetun ensimmäisen suomalais-amerikkalaisen lähetysseuran rahastonhoitajana ja auttoi rakentamaan kaupunkiin suomalaisen luterilaisen kirkon. Hän oli myös Oregonin pioneeriyhdistyksen ja Oregonin historiallisen yhdistyksen jäsen. Wilson vieraili kerran Suomessa vuonna 1890, jolloin hänet otettiin Oulussa merkkivieraana vastaan.
Beyşehirjärven kansallispuisto

Beyşehirjärven kansallispuisto () on luonnonsuojelualue Turkissa, Konyan maakunnassa. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1993, ja sen pinta-ala on 86 855 hehtaaria.
Puiston alueella elää lukuisia kotoperäisiä kasvi- ja eläinlajeja. Järvessä on 33 pientä saarta, ja sitä ympäröi laaja kosteikkoalue.
Jonáš Peterek

Jonáš Peterek (s. 19. helmikuuta 2001 Havířov, Tšekki) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, joka pelaa slovakialaisessa HC Slovan Bratislavassa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.
Masentava realismi

Masentava realismi () on Lauren Alloyn ja Lyn Yvonne Abramsonin kehittämä hypoteesi, jonka mukaan masentuneet henkilöt tekevät realistisempia päätelmiä kuin ei-masentuneet henkilöt. Vaikka masentuneilla henkilöillä ajatellaan olevan kielteisyysvinouma — harha, joka johtaa toistuviin, negatiivisiin automaattisiin ajatuksiin, sopeutumattomaan käyttäytymiseen ja toimintahäiriöisiin maailmankatsomuksiin, masentavassa realismissa väitetään, että tämä negatiivisuus voi ilmentää tarkempaa arviota maailmasta ja että myös ei-masentuneiden henkilöiden arviot ovat positiivisesti vääristyneitä.
Kielteisyysvinouma

Kielteisyysvinouma tai negatiivisuusharha () on kognitiivinen harha, jonka mukaan luonteeltaan negatiivisemmilla asioilla (esim. epämiellyttävät ajatukset, tunteet tai sosiaaliset vuorovaikutussuhteet; haitalliset/traumaattiset tapahtumat) on suurempi vaikutus psykologiseen tilaan ja prosesseihin kuin neutraaleilla tai positiivisilla asioilla.
Myönteisyysvinouma

Myönteisyysvinouma tai myönteisyysharha () on ihmisten taipumus muistaa miellyttäviä asioita tarkemmin kuin epämiellyttäviä. Tutkimukset osoittavat, että tiedostamattomalla tasolla mieli pyrkii keskittymään myönteisiin asioihin, kun taas tietoisella tasolla se pyrkii keskittymään kielteisiin asioihin. Tämä tiedostamaton ennakkoasenne muistuttaa forer-ilmiötä.