Anna Kontula

Anna Liisa Kontula (s. 30. maaliskuuta 1977 Pori) on suomalainen sosiologi, yhteiskuntatieteiden tohtori, tietokirjailija ja poliitikko. Hän on Pirkanmaan aluevaltuuston jäsen ja vasemmistoliiton kansanedustaja vuodesta 2011. Kontula on toiminut myös Tampereen kaupunginvaltuutettuna.
Opinnot ja tutkimus.
Kontula tarkasteli pro gradu -tutkielmassaan taistolaisuutta ja 1970-luvun opiskelijaliikettä. Kontulan väitöskirja "Punainen eksodus – Tutkimus seksityöstä Suomessa" julkaistiin Tampereen yliopistossa 2008. Kontula on kirjoittanut mm. selvityksen prostituutiosta Suomessa Sexpo-säätiölle ja raportin ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta Moldovassa YK:n Kansainväliselle siirtolaisjärjestölle.
Lokakuussa 2010 Kontula sai Suomen akatemialta kolmivuotisen tutkijatohtorin projektirahoituksen tutkiakseen rakennusalan harmaata työtä. Myös hänen pamflettinsa, Olkiluodon ydinvoimalatyömaan rakennustyöläisten haastatteluihin perustunut "Näkymätön kylä", käsitteli harmaata työtä. Pamfletissa Kontula kuvaa, kuinka rakenteellinen rasismi on luonut loukun, jossa vierastyöläisellä ei ole mahdollisuutta puolustaa oikeuksiaan. Kontulan mukaan oikeudettomasta halpatyövoimasta hyötyy elinkeinoelämä, mutta myös kuluttajat.
Vuonna 2016 Kontula julkaisi "Luokkalaki"-pamfletin. Pamfletti kertoo, miten Suomen lait ja viranomaiskäytännöt ovat täynnä sosioekonomista syrjintää ja eriarvoisuutta. Vuonna 2018 Kontulalta julkaistiin "Eduskunta - Ystäviä ja vihamiehiä" -kirja, jossa Kontula tutkii havainnoiden ja edustajakollegojaan haastatellen, miten eduskunnan työympäristössä hallitaan jatkuvaa konfliktia. Hänelle myönnettiin tästä teoksesta tiedonjulkistamisen valtionpalkinto.
Politiikka.
Tutkijatyönsä ohella Kontula on ollut Seksialan Liitto SALLI:n varapuheenjohtaja sekä toiminut vasemmistoaktivistina ja poliitikkona. Hän on toiminut muun muassa Vasemmistoliiton puoluevaltuuston jäsenenä, Vasemmistonuorten varapuheenjohtajana (2001–2003), Vasemmisto-opiskelijoiden varapuheenjohtajana (2000–2004) ja Tampereen yliopiston ylioppilaskunnan edustajiston jäsenenä (2001–2003). Aloitettuaan kansanedustajana Kontula perusti vuonna 2011 Tampereelle Sosiaaliasema X:n.
Eduskunta.
Kontula valittiin eduskuntaan vaaleissa 2011 Pirkanmaan vaalipiiristä vasemmistoliiton listalta 4 262 äänellä. Ensimmäisellä vaalikaudella Kontula oli perustuslakivaliokunnan sekä työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan jäsen ja eduskunnan Palestiina-ystävyysryhmän puheenjohtaja, toisella sekä työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan että tulevaisuusvaliokunnan jäsen. Vuonna 2019 alkaneella kaudella Kontula toimii työelämä- ja tasa-arvovaliokunnan puheenjohtajana ja on perustuslakivaliokunnan jäsen.
Elokuussa 2023 Kontula kertoi, ettei aio pyrkiä eduskuntaan vuoden 2027 eduskuntavaaleissa. Hän myös kertoi uskovansa, ettei parlamentarismilla ole tulevaisuutta hallintomuotona, ja haluavansa lisätä suoran demokratian muotoja.
Kunnallispolitiikka.
Kontula valittiin Tampereen kaupunginvaltuustoon ensimmäisen kerran kunnallisvaaleissa 2004 341 äänellä. Hän uusi paikkansa vuonna 2008 saatuaan 594 ääntä ja jälleen vuonna 2012 saatuaan 1 107 ääntä. Sekä vuosina 2008 että 2012 Kontulan äänimäärä oli Tampereen Vasemmistoliiton listalla toiseksi suurin.
Aluevaltuusto.
Kontula valittiin Pirkanmaan hyvinvointialueen aluevaltuustoon aluevaaleissa 2022 2 832 äänellä. Hän uusi paikkansa vuoden 2025 aluevaaleissa.
Näkemykset.
Arvot.
Kontula sijoittuu vaalikonevastausten perusteella vasemmistoon. "Ylen" vaalikoneessa Kontula sijoittuu arvoasteikolla vahvasti vasemmalle ja liberaalille puolelle. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Kontulan näkemykset ilmentävät liberaalivihreyttä (GAL). HS:n vaalikoneeseen Kontulan antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin vasemmistolaiset ja liberaalivihreät mielipiteet.
Kontula on nimittänyt itseään eduskunnan ainoaksi julkiseksi kommunistiksi. Kontula pitää itseään sisimmältään autoritäärisyyttä vastustavana anarkistina, mutta kokee ettei hän voi olla sitä uskottavasti julkisuudessa, koska hän työskentelee kansanedustajana. 
Kontulan mukaan ekokriisi osoittaa sen, että kasvuun perustuva talousjärjestelmä on sortumassa. Hän myös epäilee, tarjoaako parlamentarismi tarpeeksi keinoja ekokriisin ratkaisemiseen. 
Euroopan velkakriisi.
Kontula on kansanedustajana arvostellut Euroopan velkakriisin helpottamiseksi tehtyjä ratkaisuja, joita hän pitää uusliberalistisina, ja vaatinut euroalueen talouskurisopimukselle vasemmistolaista vaihtoehtoa. Kontula äänesti ainoana hallituspuolueen kansanedustajana Kreikan tukipakettia vastaan vuonna 2012. 
Perustulo.
Kontula on puhunut voimakkaasti perustulon puolesta. Kontula kannattaa vasemmistoliiton perustulomallia, joka on vastikkeeton, universaali ja kannustava. Hän on kritisoinut hallituksen perustulokokeilua siitä, että kokeilusta on unohtunut itse perustulo. Kontula sanoi "Talouselämälle" kokeilun alkaessa, että: ”Perustulokokeilusta uhkaa jäädä puuttumaan perustulo. Nyt ollaan kokeilemassa työttömyysturvan perusosan vastikkeettomuutta, ei mitään perustuloa.”
Veronkierto.
Kontula on vaatinut veronkierron vastaisia toimia. Vuonna 2014 Kontula julkaisi "Varjotalous – Suomenkin asia" -pamfletin, jossa listattiin 11 kohtaa veronkierron kitkemiseksi. Keinoihin kuuluvat ulkomaisten osinkojen lähdeverotuksen kiristäminen, maakohtaisen raportoinnin ja läpinäkyvyyden tehostaminen sekä ansio- ja pääomatuloverotuksen harmonisointi. Näillä keinoilla kerättäisiin Kontulan mukaan vähintään 1,3 miljardia euroa veroja.
Työn murros.
Kontula on korostanut epätyypillisessä työmarkkina-asemassa olevien työntekijöiden asemaa ja käynnissä olevaa työn murrosta. Työn murroksella Kontula viittaa siirtymään palkkatyöyhteiskunnasta maailmaan, jossa työtä tehdään vaihtelevilla tavoilla, vaihtelevissa sopimussuhteissa ja vaihtelevalla kestolla.
Ilmastonmuutos.
Kontula on korostanut ilmastonmuutoksen torjumisen kiireellisyyttä. Kontulan mukaan ”kyse on nykymuotoisen sivilisaation jatkosta” ja vaatinut nopeampia toimia päästötavoitteiden saavuttamiseksi. Kontula on kritisoinut Sipilän hallitusta ilmastopolitiikasta, joka kiihdyttää ilmastonmuutosta.
Seksuaali- ja sukupuolipolitiikka.
Kontula on allekirjoittanut Setan ehdokasitoumuksen eduskuntavaaleissa 2019. Ehdokassitoumuksen allekirjoittajana Kontula on sitoutunut tukemaan sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen tavoitteita eduskuntatyössään, vastustamaan syrjintää ja vihapuhetta sekä edistämään näiden ryhmien osallistumista päätöksentekoon.
Seksityötä tutkinut Kontula kannattaa järjestelmää, jossa paritus ja ihmiskauppa on kriminalisoitu mutta seksin ostaminen ja myyminen eivät. Kontula on kertonut aloittaneensa itse seksin myymisen 16-vuotiaana ja palanneensa alalle myöhemminkin.
Maahanmuutto ja paperittomat.
Kontula on kritisoinut Suomen maahanmuuttopolitiikkaa ja siitä käytävää keskustelua. Hän kertoi vuonna 2013 piilotelleensa laittomasti maassaolevia henkilöitä maahanmuuttoviranomaisilta. Kontula sanoi tuolloin "Enbuske &amp; Linnanahde Crew’ssa", että ”jos Suomen maahanmuuttopolitiikka ahdistaa ihmisiä sellaisiin tilanteisiin, että toisen henki tai turvallisuus on vakavasti uhattuna, niin yleismaailmallinen lähimmäisenrakkaus ajaa ohi Suomen laista”. Hän kuitenkin myönsi "Iltalehdelle", ettei ollut tietoinen siitä, onko hänen piilottelemiaan Euroopan unionin ulkopuolelta tulleita henkilöitä todella uhannut hengenvaara kotimaassaan. Kontulan mukaan ”kun joku pyytää apua, on parempi pelata varman päälle”.
Kontula sanoi lokakuussa 2018 "Iltalehden" "Sensuroimaton Päivärinta" -ohjelman haastattelussa, ettei enää pidä järkevänä piilotella paperittomia omassa kodissaan, koska on kertonut tästä julkisesti, mutta kertoi tukevansa taloudellisesti tällaista toimintaa. Hän myös myönsi kannustavansa ja pitävänsä hyvänä sitä, että suomalaiset piilottelevat paperittomia kotonaan.
Lakiesitys työvoiman saatavuusharkinnasta luopumisesta.
Kansanedustajat Anna Kontula (vas.), Juhana Vartiainen (kok.), Veronica Rehn-Kivi (rkp), Emma Kari (vihr.) ja Tytti Tuppurainen (sdp) jättivät syyskuussa 2017 lakialoitteen, jossa ehdotetaan työvoiman saatavuusharkinnasta luopumista.
Lakialoite keräsi laajaa tukea lähes kaikista eduskuntaryhmistä.
Aloitteen allekirjoitti 30 kokoomuslaista, 34 keskustalaista sekä kaikki RKP:n ja vihreiden edustajat.
Vasemmistopuolueista esitystä kannatti SDP:stä seitsemän kansanedustajaa. Vasemmistoliiton kansanedustajista aloitteen allekirjoittivat Kontulan lisäksi Silvia Modig ja Katja Hänninen.
Lakialoite herätti reaktioita erityisesti SAK-laisessa ammattiyhdistysliikkeessä.
Terapiayhteiskunta.
Kontula on kiiinnittänyt huomiota siihen, että itse asiassa vakava järkiperäinen ja dialektinen keskustelu ja yhteiskunnallisista ongelmista puhuminen ovat syrjäytyneet ja tilalle on ilmaantunut tunteiden käsittely, niin sanottu terapiayhteiskunta. Näin olen yhteiskunnan ongelmat ovat muuttuneet julkisuudessa näennäisesti yksilöiden ongelmiksi.
Nato.
Kontula on kertonut vastustavansa Suomen Nato-jäsenyyttä ja äänesti eduskunnassa sitä vastaan. Yksi keskeinen syy sille oli jäsenyyden todennäköisesti mukana tuomat ydinaseet, jotka Kontulan mukaan "ovat osa Naton pakettia, riippumatta siitä mitä Suomen laki sanoo". Kontulan mukaan Nato-jäsenyys "sulkisi Suomen pois puolueettomista rooleista, joissa maa voisi vaikuttaa myönteisesti maailman ja Suomen turvallisuuskehitykseen". Kontulan mielestä ydinaseiden käytön lisäksi myös terrorismin ja "kaikenlaisen kiusanteon" riski kasvaisi. Suomi joutuisi Nato-jäsenenä hänen mukaansa todennäköisemmin osaksi "suurvaltapoliittisia konflikteja".
Kontula on myös tuonut esiin sen, kuinka Natoon hänen mukaansa kuuluu "jäsenmaita, joilla on varsin hämärä ja ihmisoikeusnäkökulmasta ongelmallinen historia”.
Vastatessa kysymykseen teoreettisesta tilanteesta, jossa Venäjä hyökkäisi sotilaallisesti Suomeen, Kontula totesi, ettei silloinkaan kannattaisi Nato-jäsenyyttä. Kontulan mukaan maat, jotka haluaisivat Suomea kyseisessä tilanteessa auttaa, tekisivät sen Nato-jäsenyydestä riippumatta, ja ne jotka eivät haluaisi, eivät olisi velvoitettuja auttamaan, vaikka Suomi olisi Naton jäsen. Kontulan mukaan jäsenyysprosessi on osoittanut, että Naton "yksimielisyys on hauras ja helppo häiritä".
Kun Suomi lopulta liittyi Natoon, Kontula ilmaisi toivovansa Suomen olevan jäsen, joka ajaisi enemmän sen funktiota puolustus- kuin sotilasliittona ja pyrkisi "ihmisoikeusperustaiseen politiikkaan".
Aktivismia.
Tammikuussa 2020, toimiessaan hallituspuolueen kansanedustajana, Kontula matkusti Israeliin ja pyrki tunkeutumaan Israelin rakentaman muurin läpi Gazaan järjestääkseen siellä mielenilmauksen, jolla kiinnitettäisiin huomiota Gazan saartoon ja siitä seuranneeseen humanitaariseen katastrofiin. Kontula kertoo pyrkineensä samalla vastustamaan Suomen asekauppoja Israelin kanssa. Israelin poliisi otti Kontulan ja muut aktivistiryhmän jäsenet kiinni ennen kuin he pääsivät perille kohteeseensa. Israelin poliisi epäili häntä yrityksestä lähteä maasta laittomasti – käytännössä epäily koskee yritystä mennä Gazaan muuta kuin laillista reittiä. Hallituspuolueen kansanedustajan pyrkimys rikkoa lakia kansalaistottelemattomuuden hengessä on oikeustieteen ja politiikantutkimuksen asiantuntijoiden mukaan poikkeuksellista. Israelin Suomen-suurlähetystö tuomitsi Kontulan teon. Helsingin juutalainen seurakunta syytti Kontulaa antisemitismistä. Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson sanoi Kontulan aktivismin olevan linjassa Vasemmistoliiton arvojen kanssa. Kontula kirjoitti matkastaan teoksen "Muuri: matka maailman suurimpaan vankileiriin" (2020).
Yksityiselämä.
Anna Kontulan isoisoisä oli kansanedustaja Manu Kontula. Kontula on naimisissa (2014), ja hänellä on kolme lasta. Hän harrastaa tanssia.
Anna Kontula on kertonut olevansa autismin kirjolla.