Eetu Hyvämäki

Sulo Evert Hyvämäki eli Eetu Hyvämäki (9. syyskuuta 1909 Saarijärvi – 6. lokakuuta 1996 Espoo) oli suomalainen maanviljelijä, runoilija ja opettaja. 
Elämänvaiheet.
Isä Villen kuoltua otti 13-vuotias Eetu vanhimpana neljästä pojasta vastuulleen Hyvämäen tilan isännyyden. Kodin isänmaallinen aatepohja määritti hänen suhtautumisensa maanpuolustukseen ja kulttuuriin. 1920-luvun lopulta alkaen Hyvämäki osallistui aktiivisesti Saarijärven kulttuurielämään, kirjoitti lehtiartikkeleita ja runoja. Nuoren Voiman Liittoon hänet hyväksyttiin vuonna 1928.
Vuonna 1937 Hyvämäki avioitui Pöytyältä syntyisin olevan kansakoulunopettaja Aili Koivulan (1907-1995) kanssa. Vuonna 1938 heille syntyi poika Eero.
Talvisodassa Eetu Hyvämäki taisteli kranaatinheitinosaston johtajana, osallistui mm. Kannaksen suurhyökkäyksen torjuntaan. Jatkosodassa hän toimi 11. Divisioonan eli Kiilan JR 50:ssä kranaatinheitinjoukkueen johtajana. Marraskuussa 1941 kansakoulupohjainen Hyvämäki komennettiin Upseerikouluun Niinisaloon. Vänrikkinä hän toimi Syvärillä kranaatinheittimen tulenjohtajana, valistusupseerina, puhdetyökeskuksen johtajana ja divisioonan komendantin sijaisena. Hän tutustui mm. Tauno Äikääseen, Pekka Tiilikaiseen, Toivo Kärkeen ja Olavi Paavolaiseen. 
Rintamalla vänrikki Hyvämäki kirjoitti runoja, novelleja ja sotareportaaseja eri lehtiin. Runot "Ylösnousemus", "Kevät korsukylässä", "Outo siemen" ja "”Ukki”-veljille" julkaistiin Olavi Paavolaisen kokoamassa antologiassa "Täältä jostakin" (1943). Hyvämäki myös piirsi ja teki taidokkaita puutöitä. 
Välirauha solmittiin 19.9.1944, mutta väsynyt JR 50 komennettiin vielä Lapin sotaan karkottamaan saksalaisia. Raskaitten vaiheitten jälkeen Hyvämäki kotiutettiin joulukuussa Muoniosta. 
Vuonna 1944 sodassa kunnostautunut Eetu Hyvämäki ylennettiin luutnantiksi, 1956 yliluutnantiksi ja 1968 kapteeniksi.
Sotien jälkeen Hyvämäki jatkoi aktiivista kirjoittamista. Keski-Suomen Nuorisoseurojen Liiton järjestämässä kilpailussa 1947 hän sai I palkinnon aatteellisten kirjoitusten sarjassa ja kaunokirjallisten suorasanaisten sarjassa sekä III palkinnon runosarjassa. Pullistuksen kirjallisuuskerhon kirjoituskilpailussa hän voitti vuosina 1950-57 novellisarjan viisi kertaa ja runosarjan kahdesti hyvänä kilpakumppaninaan muuten Marko Tapper (Tapio)). Hyvämäki kirjoitti myös useita näytelmiä kuten "Mahlunmaa mainitaan", jota esitettiin Saarijärven Mahlun Kulhanvuorella, sekä  "Pappa lupas talon laittaa," esitys Likopellon talon pihapiirissä. 
Yhdessä Aili-vaimonsa kanssa Hyvämäki toimi opettajana aluksi Kannonkoskella, vuodesta 1953 alkaen Saarijärven Heinämäen koululla. Eläkevuosinaan Hyvämäet asuivat Espoon Tapiolassa. Luova Espoo 73 -tapahtuman pakinakilpailussa Eetu Hyvämäki sai 2. palkinnon pakinalla "Kukkatyyny". Vuonna 1974 hänet palkittiin korsuperinteen keruukilpailussa. Hyvämäki toimi aktiivisesti Tapiolan Kansallisessa Eläkeläisseura TAKE ry:ssä. 
Vuonna 1997 Eetu Hyvämäen runotuotannosta julkaistiin postuumi kokoomateos "Porraspuu" () . Kirja syntyi paikallisen Lakomäen nuorisoseuran aloitteesta ja runot siihen valitsi kirjailija Harri Tapper.
Vuonna 1968 Eetu Hyvämäki ja poikansa arkkitehti Eero Hyvämäki suunnittelivat paikalle, jossa oli sijoitettuna Suomen sotaväen Hämeen tarkk’ampujapataljoonan 28. Saarijärven reservikomppania vuosina 1883-1899. Nykyään paikalla toimii Saarijärven metsäkoulu.
Musiikkiyhteydet.
Keväällä 1942 Hyvämäki sanoitti Ahti Sonnisen säveltämän "Vornan marssin" (Vorna oli JR 50:n peitenimi). 
Syksyllä 1943 Hyvämäki kirjoitti runon "Kiistan poikien marssi", jonka säveltämiseksi järjestettiin kilpailu. Siihen lähetettiin 19 nimimerkein varustettua sävellystä. Kun kuoret avattiin, neljä ensimmäistä sijaa sai luutnantti Toivo Kärki. Hieman muunnetuin sanoin II palkinnon saaneesta sävellyksestä syntyi "Kiilan poikien marssi" divisioonan orkesterin Iskevien Kiilojen käyttöön. Rintamallakin Kärki sävelsi asemasodan hiljaisissa vaiheissa ja tarvitsi kaiken aikaa sanoituksia. Hyvämäki kirjoitti Kärjelle salanimellä Hannu Valmari laulutekstejä, joista neljä oli määrä levyttää kesällä 1944. Levytys osui hankalaan saumaan Neuvostoliiton suurhyökkäyksen takia. 
Vasta 2000-luvulla nuo kappaleet on saatu levylle: "Viikonloppu erämökillä" (Arto Kantoniemi 2001, Mia Leivo 2019), "Yöllinen serenadi" (Kaija Pietilä 2007, Mia Leivo 2025), "Yö ulapalla" (Vallilan Tango 2018) ja "Haavekeinu" (Mia Leivo 2019). Tosin kaikki neljä löytyvät Suomen Äänitearkiston äänilevyluettelosta vuonna 1944 levytettyinä Columbia DY-sarjan levynumeroineen. Kahdesta ensinmainitusta ei ole esittäjätietoa, kahden viimeksimainitun esittäjäksi on merkitty A.Aimo. Luettelossa mainitaan kappaleen kesto vain jos siitä on tiedossa levytys. Minkään mainitun neljän kappaleen kestoa luettelossa ei ole, joten niistä ei ole oikeasti olemassaolevaa aikalaislevytystä.
Hyvämäen iskelmätekstejä oli enemmänkin, mutta kuten muutkin hänen paperinsa ne tuhoutuivat 22.6.1944 Vitelessä junan pommituksessa. 
Kansalliset Eläkeläiset sai vuonna 1975 oman marssin "Yhteinen tie". Sen sanoitti Eetu Hyvämäki ja sävelsi George de Godzinsky. 
Muita sävellettyjä Hyvämäen runoja ovat muun muassa. "Laulu Saarijärvelle", sävellys Väinö Viitasalo (1993) ja "Joulun portilla", sävellys Pasi Kalmari (2010) .