Beninin presidentinvaali 2021

Beninin presidentinvaali 2021 järjestettiin 11. huhtikuuta 2021. Vaalissa valittiin Beninin tasavallan presidentti viiden vuoden toimikaudeksi. Istuva presidentti Patrice Talon valittiin jatkokaudelle.
Tausta.
Vuoden 2016 presidentinvaalin voitti Patrice Talon, joka sai vaalin toisella kierroksella lähes kaksinkertaisen määrän ääniä verrattuna vastustajaansa Lionel Zinsouhun. Zinsou oli maan pääministeri ja Yayi Bonin puolueen Forces Cauris pour un Bénin émergent (FCBE) ehdokas. Beniniä on pidetty aikaisemmin demokratian mallimaana Länsi-Afrikassa.
Presidenttikautensa alussa Talon sitoutui nopeisiin uudistuksiin, jotka tähtäsivät talouden vapauttamiseen. Seurauksena oli mielenosoituksia ja lakkoja, ja myöhemmin hallitus kiristi julkisia mielenosoituksia koskevia sääntöjä, mikä puolestaan johti syytöksiin autoritaarisuudesta. Samanaikaisesti presidentti on yrittänyt torjua Korruptiota. Vaalikampanjansa aikana Talon korosti hyvää hallintotapaa yhtenä keskeisistä teemoistaan. Niihin kuului myös presidentin yhden hallintokauden käyttöönotto, jota hän kutsui "moraaliseksi vaatimukseksi". Parlamentti kuitenkin esti tämän uudistuksen ja kieltäytyi luomasta ennakkotapausta siitä, että presidentin toimivaltaan kuuluisi viran perustuslaissa määrättyjen aikarajojen muuttaminen.
Poliittinen kriisi.
Presidentti Talonin hyväksyntä ja maine kärsivät vakavasti vuoden 2019 parlamenttivaalien jälkeen, jolloin hallitus rajoitti rajusti poliittisten puolueiden vaalikelpoisuutta. Tuolloin vain kaksi hallitusta kannattavaa puoluetta pystyi asettamaan ehdokkaitaan, ja kaikki oppositiopuolueet suljettiin pois vaaleista. Vaaleihin osallistuvat ryhmät Unionin progressiste ja Bloc républicain, olivat vaaleja varten perustettuja hallitusta kannattavia puolueita. Ne voittivat kaikki parlamenttipaikat, eikä millään opposition liikkeellä ollut suoraa edustusta lainsäädäntöasioissa. Oppositiopuolueet vaativat vaalien boikotointia, mikä johti ennätyksellisen matalaan 23 prosentin äänestysaktiivisuuteen, joka oli 65 prosenttia vähemmän verrattuna edellisiin vaaleihin.
Oppositio syytti presidenttiä jälleen autoritaarisuudesta ja vaati ääntenlaskennan lopettamista ja uusien vaalien järjestämistä, mutta ilman menestystä. Kaksi päivää vaalien jälkeen Amnesty International julkaisi lausunnon, jossa tuomittiin "poliittisten aktivistien ja toimittajien mielivaltaisten pidätysten aalto ja rauhanomaisten mielenosoitusten tukahduttaminen". Vaaleja leimasi myös äänestyspäivänä täydellinen Internetin sulku, jota oppositio, kansalaisyhteiskunta ja kansainväliset tarkkailijat arvostelivat. Hallituksen sorron tasoa kuvattiin "hälyttäväksi". 
Vaalien jälkeisinä päivinä mielenosoittajat ja turvallisuusjoukot ottivat yhteen väkivaltaisesti. Turvallisuusjoukot ampuivat kyynelkaasua ja kovia ammuksia, ja mielenosoittajat polttivat renkaita ja heittivät esineitä. Amnesty International tuomitsi neljän mielenosoittajan kuoleman sekä mielivaltaisten pidätysten jatkamisen, mikä johti erään mielenosoittajan vakavaan loukkaantumiseen. Vahvat turvallisuusosastot sijoitettiin Cotonoun ja Porto-Novon kaduille uuden parlamentin virkaan asettamiseen asti. Erikoisjoukot, mellakka-autot, hätäapujoukot ja tasavaltalaiskaartin yksiköt lähetettiin järjestyksen ylläpitämiseksi.
Puoli vuotta jatkunut poliittinen keskustelu johti kuitenkin sopimukseen vaalien osallistumista koskevista säännöistä. Vuoden 2020 kunnallisvaaleissa keskusvaaliviranomainen vahvisti vain viisi poliittista puoluetta, kun vuoden 2015 kunnallisvaaleissa oli 34 puoluetta ja liittoa. Forces Cauris pour un Bénin émergent oli ainoa oppositiopuolue, joka ylitti edustukseen tarvittavan 10 prosentin äänikynnyksen. Tämä on johtanut siihen, että jotkut kansainväliset tarkkailijat ovat kyseenalaistaneet demokratian vahvuuden maassa, jota aiemmin pidettiin yhtenä Afrikan vakaimmista, koska maassa on ollut lisääntyvää rajoittamista ja taipumusta autoritaarisuuteen, sekä poliittisen moniarvoisuuden vähenemistä. Kaikki presidentti Talonin tärkeimmät poliittiset kilpailijat ovat joko maanpaossa tai suljettu poliittisen osallistumisen ulkopuolelle.
Valmistautuminen vuoden 2021 vaaliin.
Vuoden 2021 vaalin lähestyessä istuvan presidentin on nähty olevan teoriassa ainoa henkilö, joka pystyisi ehdokkaaksi. Vuoden 2019 perustuslain muutoksessa vaaditaan, että ehdokkaiden on saatava kymmenen prosentin kannatus parlamentin jäseniltä ja pormestareilta (noin 16 "sponsoria"). Asianomaisista vaalivirkailijoista 160 (83 parlamentin jäsentä ja 77 pormestaria) kuuluu kuitenkin hallitusta suosiviin puolueisiin. Vain kuusi pormestaria, jotka kuuluvat Forces Cauris pour un Bénin émergentiin muodostaa opposition, eikä puolueella ole jäsentä parlamentissa. 
Presidentti Talon lupasi "tehdä kaikkensa" järjestääkseen osallistavan, avoimen äänestyslistan vastustajilleen nimityksen saamiseksi. Tätä oppositiopuolueet pitivät presidentin tapana poimia suosikkinsa haastajistaan. Cauris-puolue sekä Demokraatit (entisen presidentin Yayi Bonin kannattajien perustama uusi puolue) pelkäävät, että presidentti Talon nimittää heidät Troijan hevosiksi.
Väkivaltaisuuksia.
Presidenttiehdokas Ganiou Soglon autoa ammuttiin helmikuun alussa. Soglo haavoittui välikohtauksessa, mutta sanoi jatkavansa vaalikampanjaa. Hän on entinen ministeri ja entisen presidentin Nicéphore Soglon poika. Ganiou Soglo oli yksi 19 vaaliin osallistuvista ehdokkaista.
Protestit.
Vaaliviikolla, maanantaina 5. huhtikuuta ja tiistaina presidentti Talonin vastustajat osoittivat mieltä useissa Beninin kaupungeissa. Sosiaalisessa mediassa julkaistiin kuvia mielenosoituksista Parakoun keskustassa ja kolmessa muussa kaupungissa. Cotonoussa sadat ihmiset marssivat, polttivat autonrenkaita ja pystyttivät barrikadeja Reutersin silminnäkijän mukaan. Siellä suurin osa protestoijien joukoista hajotettiin tiistaina ja sotilasajoneuvot vartioivat kaduilla.
Vaalijärjestelmä.
Beninin presidentti valitaan kahden kierroksen järjestelmällä viiden vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia kerran. Jos kukaan ehdokas ei saa enemmistöä äänistä ensimmäisellä kierroksella, kaksi parasta ehdokasta kilpailevat toisella kierroksella, joka järjestetään viidentoista päivän kuluessa ensimmäisestä kierroksesta. Marraskuussa 2019 hyväksytyn perustuslain muutoksen jälkeen jokaisen presidenttiehdokkaan on osallistuttava vaaliin varapresidenttiehdokkaan kanssa. Tällä ehdokkaalla on myös viiden vuoden toimikausi, ja hänen tehtävänään on täyttää presidentin toimi syytteeseenpanon tai muun esteen sattuessa.
Presidenttiehdokkaiden on oltava Beninin kansalaisia joko syntyjään tai asuneina Beninissä viimeisten kymmenen vuoden ajan. Heillä on oltava "hyvä luonne ja rehellisyys", heillä on oltava kaikki kansalais- ja poliittiset oikeudet ja heidän on oltava 40-70 -vuotiaita. Heidän on alistuttava kolmen perustuslakituomioistuimen vannoman lääkärin fyysiseen ja henkiseen tarkastukseen. Vuoden 2019 perustuslain muutos edellyttää myös, että ehdokkalla on vähintään 10 prosentin parlamentin jäsenten ja pormestareiden tuki, joka on noin 16 virkamiestä.
Ehdokkaat.
Ehdokkaiden oli hankittava tarvittavat nimitykset ja ilmoitettava ehdokkuutensa helmikuun 4. päivään mennessä. Ehdokkaiksi ilmoittautui kaksikymmentä ihmistä, mukaan lukien nykyinen presidentti Patrice Talon.
Oikeustieteen professori Frédéric Joël Aïvo ilmoitti ensimmäisenä ehdokkuudestaan. Useat oppositiojohtajat ja Beninin Vihreät tukivat Aïvoa. Presidentti Talon ilmoitti aikomuksestaan toimia uudella toimikaudella 15. tammikuuta 2021, jolloin hän rikkoi vuonna 2016 antamansa lupauksen istua yhden toimikauden ajan. Seuraavalla viikolla Talon paljasti ehdokkaansa varapresidentiksi, joka on parlamentin varapuheenjohtaja Mariam Chabi Talata. Valinta oli yllätys tarkkailijoille, koska Zime ei ollut hallitusta kannattavien puolueiden esittämien nimien joukossa. Presidentti valitsi vaihtoehdon, koska osapuolet eivät päässeet sopimukseen ehdokkaastaan. Jos Zime valitaan, hän olisi Beninin ensimmäinen naisvarapresidentti.
Ehdokkaiksi ilmoittautuneista kolmella oli vaadittu tuki takanaan. Riippumattoman Patrice Talonin vastustajia vaalissa ovat entinen ministeri Alassane Soumano oppositiossa olevan Cauris-puolueen ehdokkaana ja Corentin Kohoue, joka on toisinajatteleva opposition ehdokas.
Tulokset.
Autonomisen kansallisen vaalilautakunnan (CENA) väliaikainen tulos julkaistiin 13. huhtikuuta, jonka mukaan presidentti Patrice Talon voitti vaalin saaden 86,37 prosenttia äänistä. Perustuslakituomioistuin vahvistaa lopullisen tuloksen 20. huhtikuuta 2021.