Jára Cimrman

Jára Cimrman tai Jára da Cimrman on Zdeněk Svěrákin ja Jiří Šebánekin keksimä kuvitteellinen henkilö, tšekkiläinen nero. Žižkovin teatterissa esitetään hänen näytelmiään ja "tieteellisiä" esityksiä hänen elämästään. 
Elämäkerta.
Jára Cimrman syntyi Wienissä joskus 1856 ja 1883 vuosien välillä (matrikkelin epäselvän käsialan mukaan se voi olla myös 1864, 1874, 1868 ja 1884). Hänen isänsä oli räätäli Leopold Cimrman, hänen äitinsä oli itävaltalainen näyttelijä Marlen Jelínková-Cimrmanová. Hänellä ei ollut onnellinen lapsuus, koska hänen isänsä ilmoitti hänet tšekkiläis-wieniläiseen kouluun ja hänen äitinsä samaan aikaan itävaltalaiseen. Kuitenkin Cimrman piti itseään tšekkiläisenä, minkä todistaa viimeinen merkintä hänen päiväkirjassaan, missä kerrotaan, että Cimrman kaipasi "nähdä syntymämaansa Böhmen". Viimeisen kerran hänet nähtiin vuonna 1914 Liptákovissa, Jizera-vuorilla Pohjois-Tšekissä.
Tuotanto.
Jára Cimrman oli suurimpia tšekkiläisiä näytelmäkirjailijoita, runoilijoita, muusikkoja, opettajia, matkustajia, filosofeja, keksijöitä, kriminalisteja sekä urheilijoita silloisena aikana. Hän ei elänyt saadakseen yleistä tunnustusta. Vasta Dr. Hedvábnýn löytämä arkku ja sen sisältämät dokumentit antoivat yleisölle mahdollisuuden tutustua Cimrmanin nerouteen.
Jára Cimrman esitti Panaman kanavan suunnitelman amerikkalaiselle hallitukselle samannimisen oopperan libreton yhdessä. Saksasta passittaneena hän alkoi kätilöksi Sveitsissä ja itse toimi tässä ammatissa jonkin aikaa. Arkista elämää tutkiessa nälkäistä heimoa paossa hän ohitti pohjoisnavan vain seitsemän metrin etäisyydeltä. Paraguayssa hän perusti marionettiteatterin. Wienissä hän perusti kriminalisti-, musiikki- ja balettikoulun. Hän oli kirjeenvaihdossa George Bernard Shawn kanssa uhmamielisen irlantilaisen vastaamatta. Hän keksi jogurtin. Epäitsekkäästi hän auttoi monia maailman suurimpia: Curien avopuolisoille hän vei selässään kellariin 45 pikivälkekoppaa, avusti professori Buriania ensimmäisen eettisen kirurgian kanssa, löysi vuokra-asunnon Eiffelille, korjasi runoilijan J.V. Sládekin tunnetun runon "Metsäkaivo" irstaan lopetukseen, Anton Tšehoville hän kehui kertomuskirjaa ja lannoitti hänen kirsikkapuistonsa. Hän oli myös "ekstermismin" filosofian suunnan luoja.
Cimrman näytelmäkirjailijana.
Nykyaikaan asti löydettiin ja Jára Cimrmanin teatterissa esitettiin 14 hänen näytelmäänsä:
Elokuvat.
Vuonna 1969 filmattiin pseodo-dokumentti "Jälki menee Liptákoviin" (Stopa vede do Liptákova). Vuonna 1983 Zdeněk Svěrák ja Ladislav Smoljak filmasivat menestyksellisen elokuvan Cimrmanin elämästä "Jára Cimrman makaava, nukkuva" (Jára Cimrman ležící, spící) ja seuraavana vuonna seurasi heidän elokuvansa "Liuottanut ja päässyt" (Rozpuštěný a vypuštěný), joka pohjautuu Cimrmanin näytelmään "Murha salonkivaunuosastossa" .
Suurin tšekkiläinen.
Vuoden 2005 alussa ČT-kanava aloitti Suurimman tšekkiläisen äänestyksen. Ehdokkaat olivat kuninkaita, kansansankareita, presidenttejä ja taiteilijoita. Kuitenkin 15. tammikuuta Jára Cimrman näytti voittavan äänestyksen. Valitettavasti hänet poistettiin kilpailusta hänen fiktiivisyytensä johdosta. Tätä päätöstä kritisoitiin ja laadittiin anomuskirjelmä, jotta Cimrman tulisi valittavaksi, mutta yritys ei onnistunut.