Kuolemanrangaistus Kiinassa

Kuolemanrangaistus on yleisesti käytössä Kiinassa. Ihmisoikeusjärjestö Amnestyn mukaan Kiinassa teloitettiin vuonna 2009 ainakin 1 700 ihmistä. Järjestö uskoo todellisen luvun kuitenkin olevan paljon suuremman, sillä tiedot teloituksista ovat salaisia. Kiinassa kuolemantuomioita annetaan eniten maailmassa, enemmän kuin kaikissa muissa maissa yhteensä.
Historia ennen 1900-lukua.
Kiinassa on käytetty erityisen vakavista rikoksista tuomittujen teloitukseen teloitustapaa nimeltä lingchi eli sananmukaisesti "tuhat viiltoa". Teloitustapa poistui Qing-dynastian lakikirjoista vuonna 1905.
1990-luvulla otettiin käyttöön myrkkyruiske, joka on sittemmin kasvanut suosituimmaksi teloitusmenetelmäksi.
Kiinan kansantasavallassa.
Viralliset luvut teloitettujen määrästä luokitellaan valtionsalaisuudeksi, minkä johdosta on käytännössä mahdotonta sanoa varmaksi, montako ihmistä Kiina teloittaa vuosittain. Kiinaan jopa suhteellisesti suuriin teloituslukuihin vaikuttavat mm. se, että rikoksia, joista voidaan määrätä kuolemantuomio, on Kiinassa melko paljon ja se, että maan oikeusjärjestelmä ei ole itsenäinen, vaan jakaa kuolemantuomioita sen mukaan, miten kommunistinen puolue sitä määrää.
Kiinan rikoslain mukaan kuolemantuomiota ei voi langettaa alle 18-vuotiaille tai raskaana oleville naisille. Teloitukset tulee määrätä pantavaksi toimeen viimeistään kahden vuoden kuluessa siitä hetkestä, jolloin tuomio on lainvoimainen.
Kiinassa on määrätty teloitettavaksi myös henkilöitä, jotka ovat esimerkiksi mielenterveysongelmien vuoksi syyntakeettomia henkilöitä.
Kiinassa on edelleen yleistä, että teloittelujen aikuisten lapset jäävät heitteille, sillä kuolemaan tuomittujen lapsia ei haluta adoptoida. Toisinaan tällaiset lapset päätyvät orpokotiin, joiden toiminta pyörii vapaaehtoisvoimin.
Teloitusmenetelmät.
Nykyään käytössä olevat teloitusmenetelmät ovat virallisesti ampuminen tai myrkkyruiske.
2000-luvulla Kiinassa on otettu käyttöön niin kutsutut teloitusautot. Ulkoisesti ambulanssia muistuttavat autot kulkevat eri vankiloiden väliä. Kuolemaan tuomitut asetetaan vuoteelle, joka kuuluu auton kalustoon. Sitten hänelle annetaan tappava myrkkyruiske.
Teloitukset ilman tuomiota ja elinryöstöt.
Elinryöstöt ovat kansainvälisen tutkintakomitean mukaan rutiininomaista toimintaa Kiinassa ja ne kohdistuvat virallisesti kuolemaan tuomittujen lisäksi myös erilaisiin sorrettuihin vähemmistöihin, jotka katoavat järjestelmään ja joutuvat teloitetuiksi ilman oikeudenkäyntiä.
Ulkomaalaisten teloitukset.
Julkisuudessa on paheksuttu muun muassa brittiläisen 53-vuotiaan Akmal Shaikhin kuolemantuomiota vuonna 2009 ja teloitusta 29. joulukuuta 2009. Miehen sanotaan kärsineen mielenterveyshäiriöistä ja olleen siten syyntakeeton. Hänet tuomittiin huumeiden salakuljetuksesta, mihin hän sanoi olleensa syytön. Edellisen kerran Kiinassa teloitettiin eurooppalainen vuonna 1951, jolloin italialaisen Antonio Rivan väitettiin suunnitelleen puhemies Mao Zedongin murhaamista.
Kiinaa on myös syytetty ulkomaalaisten teloituksien käytöstä osana maan panttivankidiplomatiaa. Huomiota on herättänyt mm. kanadalaisen Lloyd Schellenbergin tapaus. Schellenberg tuomittiin vuonna 2018 huumausaineiden salakuljetuksesta 15 vuoden vankeuteen. Hänen vaadittua tapauksen uudelleenkäsittelyä, hänet tuomittiin kuolemaan. Tuomion kiristymiseen on uskottu vaikuttavan se, että Kanadan tuomioistuin harkitsi Huawein hallituksessa istuvan Meng Wanzhoun luovutusta Yhdysvaltoihin.