Poliittinen keskusta

Poliittinen keskusta tarkoittaa poliittisia ryhmiä tai aatteita, jotka sijoittuvat poliittisella oikeisto–vasemmisto-akselilla oikeiston ja vasemmiston välille. Tarkkaa määritelmää siitä, mitkä poliittiset aatteet tarkalleen lukeutuvat keskustaan, ei voida antaa. Keskustan käsite onkin riippuvainen siitä kontekstista jossa sitä käytetään. Yleensä keskustalaisuuteen liitetään kuitenkin pyrkimys tasapainoon yhteiskunnallisen reformismin ja säilyttävän otteen välillä.
Ideologia ja määritelmä.
Poliittisen keskustan käsite voidaan ymmärtää joko absoluuttisesti tai suhteellisesti määriteltynä. Suhteellisesti määriteltynä keskusta tarkoittaa mitä tahansa mielipiteitä, jotka sijoittuvat kussakin poliittisessa yhteisössä ääripäiden väliin. Tällöin keskusta voi tarkoittaa sisällöllisesti hyvinkin erilaisia näkökulmia kontekstista riippuen, eikä yleispätevää kuvausta tällä tavoin määritellystä keskustalaisesta aatteesta voida antaa. Esimerkiksi sosiaaliliberalismia saatetaan vasemmistossa pitää oikeistolaisena aatteena, kun taas oikeistossa sitä voidaan pitää vasemmistoon kuuluvana.
Toisaalta absoluuttisesti määriteltynä keskustan voidaan ajatella olevan tietynlainen aate tai ideologia, jonka määritelmä on jokseenkin sama kontekstista riippumatta. Tällöin poliittisella keskustalla tarkoitetaan sellaista ajatussuuntaa, jolle tärkeää on esimerkiksi sosiaalisen markkinatalouden ja parlamentaarisen demokratian kannattaminen.
Keskusta voidaan nähdä myös suhteessa vallitsevaan poliittiseen tilaan. Tällöin vasemmistolla tarkoitettaisiin aatteita, jotka kannattavat vallitsevan yhteiskuntajärjestyksen aktiivista ja määrätietoista uudistamista. Oikeistolla taas tarkoitettaisiin aatteita, jotka kannattavat vallitsevien olojen säilyttämistä tai osittaista palauttamista aiemmin vallinneeseen tilaan. Poliittinen keskusta taas tarkoittaisi maltillisten uudistusten ja säilyttävän otteen yhdistelemistä.
Poliittinen keskusta Suomessa.
Suomessa eduskuntapuolueista vahvimmin poliittiseen keskustaan liitetään Suomen Keskusta. Kansalaiskyselyssä keskustan ajatellaan yleisimmin olevan joko keskustalainen tai oikeistolainen puolue. Keskusta on myös ainoa eduskuntapuolueista, joka mielletään äänestäjien keskuudessa yleisemmin keskustaan kuin oikeistoon tai vasemmistoon kuuluvaksi.
Myös Suomen kristillisdemokraatit ja Vihreä liitto nähdään aika ajoin poliittiseen keskustaan kuuluvina. Näistä tosin kristillisdemokraattien koetaan olevan enemmän oikeistolainen kuin keskustalainen. Vihreät taas mielletään useimmiten vasemmistolaiseksi puolueeksi. Vihreiden määrittelyä hankaloittaa puolueen moniaineksisuus, joka kattaa näkemyksiä vasemmistosta keskustaan päin. Joskus keskustaan saatetaan lukea myös RKP, vaikkakin se yleisesti mielletään oikeistopuolueeksi.
Historiaa.
Historiallisesti poliittista keskustaa ovat Suomessa edustaneet myös erilaiset liberaalipuolueet. Kansallinen Edistyspuolue (1918–1951) lukeutui poliittiseen keskustaan. Puolueen lopetettua toimintansa, sen kannattajat siirtyivät Suomen Kansanpuolueeseen ja Vapaamielisten Liittoon. Suomen Kansanpuolue (1951–1965) ja Vapaamielisten Liitto (1951–1965) yhdistyivät jälleen vuonna 1965 Liberaaliseksi Kansanpuolueeksi, (LKP).
LKP oli menettänyt eduskuntavaaleissa 1979 puolet kansanedustajistaan. Tappio ajoi puolueen talouden kriisiin. Vuonna 1982 LKP liittyi Keskustapuolueen jäsenjärjestöksi. Yhdistymisellä pyrittiin poliittisten keskiryhmien kiinteämpään yhteistyöhön. Keskusta takasi LKP:n velat. Puoluejohdon ajama liitos herätti myös vastustusta puolueen riveissä. Puolue oli hallituksessa viimeisen kerran vuoden 1983 eduskuntavaalien alla muutaman kuukauden ajan, kun Sorsan III hallitusta täydennettiin SKDL:n ministerien eron jälkeen yhdellä LKP:n ministerillä enemmistön säilyttämiseksi eduskunnassa. Kevään eduskuntavaaleissa Keskustaan liittynyt LKP putosi kokonaan pois eduskunnasta. Kannatuksen menettämiseen vaikutti myös Vihreiden perustaminen. LKP erosi Keskustapuolueesta 1986, mutta oli menettänyt kannatuksensa. Keskustapuolueen nimi muutettiin muotoon "Suomen Keskusta" vuonna 1988. Myös vuoden 1988 nimenvaihdosten yhteydessä puolueen nimeksi olisi haluttu ottaa vuoden 1965 alunperäisten suunnitelmien mukaisesti "Keskustaliitto".
Liberaalit palasi eduskuntaan 1991 yhdellä kansanedustajalla, jonka kuitenkin menetti 1995. Liberaalit yhdistyi kahden edustajan voimin eduskuntaan päässeen NSP:n kanssa 1999, mutta ei menestynyt eduskuntavaaleissa, jolloin putosi puoluerekisteristä.