tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Francis Schaeffer

Francis August Schaeffer (30. tammikuuta 1912 – 15. toukokuuta 1984) oli yhdysvaltalainen presbyteerinen pappi, teologi ja filosofi. Hän perusti L'Abri -yhteisön, Sveitsissä sijaitsevan asuntolatyyppisen opintokommuunin, joka keskittyi käsittelemään kristinuskoa koskevia älyllisiä kysymyksiä vuoropuhelun ja yhteisöllisen elämän kautta.
Schaefferin varhainen pappisura sisälsi seurakuntien johtamisen Yhdysvalloissa ja palvelun presbyteerisen ulkomaanlähetystyön riippumattomassa hallituksessa, ennen kuin hän muutti Eurooppaan vuonna 1947 osallistuakseen syntymässä oleviin kulttuurisiin muutoksiin. Vuonna 1955 hän ja hänen vaimonsa Edith perustivat ensimmäisen L'Abri-yhteisön Huemozissa, Sveitsissä. Yhteisö kasvoi kansainväliseksi verkostoksi, joka tarjosi etsijöille ja uskoville tilan tutkia uskoa rationaalisesti ja kokemuksellisesti.
Hänen merkittävimmät teoksensa, kuten "The God Who Is There" (1968) ja kulttuurihistoriallinen "How Should We Then Live?" (1976), esittivät ennakko-oletuksiin perustuvia kritiikkejä modernia filosofiaa, taidetta ja humanismia kohtaan ja väittivät, että sekulaarinen ajattelu johtaa epätoivoon, kun taas kristinusko tarjoaa perustan merkitykselle ja etiikalle.
Schaefferin luennot ja kirjoitukset innoittivat evankelikaaleja osallistumaan julkiseen elämään ja vaikuttivat erityisesti abortinvastaiseen liikkeeseen yhteistyössä, kuten elokuvassa "Whatever Happened to the Human Race?" (1979) ja hänen vuonna 1981 julkaistussa kirjassaan "A Christian Manifesto", jossa kehotettiin vastustamaan lain ja kulttuurin moraalista relativismia ilman teokratian puolustamista.
Charles-Alexis Legault

Charles-Alexis Legault (s. 5. syyskuuta 2003 Laval, Quebec, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija. Legault edustaa NHL-joukkue Carolina Hurricanesia. Ennen NHL-uraansa hän edusti USHL-juniorisarjassa Muskegon Lumberjacksin ja Lincoln Starsin joukkueita, BCHL-juniorisarjassa West Kelowna Warriorsin joukkuetta ja Quinnipiacin yliopiston joukkuetta. Hurricanes varasi hänet viidennellä kierroksella 139. varausvuorolla . Hänen pelipaikkansa on puoöustaja ja hänen kätiisyytensä on oikea.
Legault on pelannut kahdeksan NHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt yhden maalin ja yhden syötön eli yhteensä kaksi tehopistettä. Uran tilastot päivitety 19. marraskuuta 2025.
Holme

Holme on taajama Alverin kunnassa Norjassa. Sen pinta-ala oli 0,6 neliökilometriä ja asukasluku 931 vuonna 2024.
Holme (täsmennyssivu)

Holme voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Dalemarka

Dalemarka on taajama Alverin kunnassa Norjassa. Sen pinta-ala oli 0,08 neliökilometriä ja asukasluku 218 vuonna 2024.
Moldekleiv

Moldekleiv on taajama Alverin kunnassa Norjassa. Sen pinta-ala oli 0,3 neliökilometriä ja asukasluku 593 vuonna 2024.
Vikebø

Vikebø on taajama Alverin kunnassa Norjassa. Sen pinta-ala oli 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 321 vuonna 2024.
Haugland

Haugland on taajama Alverin kunnassa Norjassa. Sen pinta-ala oli 0,8 neliökilometriä ja asukasluku 420 vuonna 2024.
Haugland (täsmennyssivu)

Haugland voi tarkoittaa seuraavia:
Manger

Manger on taajama Alverin kunnassa Norjassa. Sen pinta-ala oli 1,1 neliökilometriä ja asukasluku 1 150 vuonna 2024.
Austmarka (Alver)

Austmarka on taajama Alverin kunnassa Norjassa. Sen pinta-ala oli 0,25 neliökilometriä ja asukasluku 451 vuonna 2024.
Hans Paul

Hans Paul (s. 8. helmikuuta 1946 Varkaus) on suomalainen valokuvaaja. Hän toimi valokuvaajana Pressfotolle vuodesta 1967 vuoteen 1973, ja Lehtikuvalle vuodesta 1973 vuoteen 1990. Hän on toiminut myös "Hufvudstadsbladetille".
Dagsposten (Ruotsi)

Dagsposten oli ruotsalainen vuosina 1941–1951 ilmestynyt natsistinen sanomalehti. Se oli Sveriges nationella förbundin äänenkannattaja ja levitti Natsi-Saksan propagandaa Ruotsissa. Päätoimittajana toimi Teodor Telander ja ulkomaankirjeenvaihtajana Rütger Essén. Natsi-Saksasta taloudellista tukea lehdelle välittänyt henkilö tuomittiin sodan päätyttyä sakkoihin ja yhteiskuntapalvelukseen. "Dagsposten" jatkoi vuoden 1945 jälkeen ilmestymistään kerran viikossa, kunnes se lakkautettiin vuonna 1951.
Dagsposten (Norja)

Dagsposten oli Norjan Trondheimissa vuosina 1877–1945 ilmestynyt päivälehti. Se perustettiin liberaalivasemmiston, myöhemmän Venstren, äänenkannattajaksi, mutta siitä tuli lopulta kansallissosialistinen.
"Dagsposten" nousi perustamisensa jälkeen nopeasti kaupungin suurimmaksi lehdeksi, ja 1900-luvun alussa sen levikki oli yli 10 000. Vuonna 1902 päätoimittaja Håkon Løken erosi omistajien kanssa syntyneiden poliittisten erimielisyyksien vuoksi, jotka liittyivät erityisesti Løkenin vaatimuksiin Ruotsi-Norjan unionin lakkauttamisesta. Hän perusti uuden "Nidaros"-lehden, johon muukin toimituksen väki siirtyi. "Dagspostenin" uusi päätoimittaja H. O. Oppedal joutui aloittamaan alusta. Hänen johdollaan lehti omaksui konservatiivisemman linjan Frisinnede Venstren äänenkannattajana.
Kun työväenliike vahvistui 1930-luvulla, "Dagsposten" asettui vastustamaan ”bolševismin nousua” ja siirtyi yhä oikeammalle. Siitä tuli Hitlerin valtaannousun jälkeen saksalaismielinen, ja lokakuusta 1940 lähtien se tuki virallisesti Nasjonal Samlingia. Tämän vuoksi lehden tilaajamäärä ja mainostulot romahtivat. Se sai Vidkun Quislingiltä luvan ryhtyä sitoutumattomaksi, mutta lukijoita ja mainostajia se ei tuonut takaisin. Sodan jälkeen lehti lakkautettiin ja päätoimittaja Johannes Knudsen tuomittiin neljäksi vuodeksi pakkotyöhön ja menettämään kansalaisoikeutensa kymmeneksi vuodeksi.
Dagsposten

Dagsposten voi tarkoittaa seuraavia:
Rütger Essén

Rütger Thuresson Essén (19. maaliskuuta 1890 Nyköping – 1972) oli ruotsalainen diplomaatti ja lehtimies. Hän työskenteli 1920- ja 1930-luvuilla "Stockholms Dagbladissa" ja "Nya Dagligt Allehandassa". Vuonna 1941 hänestä tuli kansallissosialistisen "Dagspostenin" ulkomaankirjeenvaihtaja.
Fem myror är fler än fyra elefanter

Fem myror är fler än fyra elefanter () oli Sveriges Televisionilla 1970-luvulla esitetty lastenohjelma, jota juonsivat Magnus Härenstam, Brasse Brännström ja Eva Remaeus. Ohjelmassa opeteltiin kirjaimia ja numeroita sketsien avulla. Ensimmäinen jakso esitettiin 19. marraskuuta 1973, ja sitä tehtiin vuoteen 1975. Lisäksi vuonna 1977 esitettiin siihen pohjautuva joulukalenteri.
Leif Sinding

Leif Sinding (19. marraskuuta 1895 Kristiania – 13. toukokuuta 1985 Oslo) oli norjalainen elokuvaohjaaja. Hän aloitti mykkäelokuvien parissa, joista tunnetuimpia on vuoden 1926 "Fjeldeventyret". Äänielokuvan aikana hänen suurimpia menestyksiään olivat Oskar Braatenin kirjaan perustuva "Bra mennesker" (1937) ja Gabriel Scottin kirjaan perustuva "De vergeløse" (1939). Vuoden 1940 "Tante Posen" esittämisestä on tullut NRK:n jouluperinne. Sinding oli toisen maailmansodan aikana kansallissosialistisen Nasjonal Samlingin jäsen, ja hänet tuomittiin maanpetoksesta sodan jälkeen.
Ignoranttiveljet

Ignoranttiveljet () eli Kristillisten koulujen veljet (, ) on Jean-Baptiste de La Sallen Reimsissä 1681 perustama uskonnollinen maallikkojärjestö. Seuran jäseniä nimitetään myös veljeskunnan Rouenissa sijaitsevan talon Saint Yonin mukaan Saint Yonin veljiksi. Järjestö otti tehtäväkseen poikien maksuttoman opettamisen. Kansalliskokous lakkautti veljeskunnan 1790, jolloin sillä oli Ranskassa 121 taloa. Italiassa se vielä säilyi. Jo 1804 veljeskunta perustettiin uudestaan Lyonissa, ja 1808 se sai valtion hyväksymisen, ja johto siirtyi Pariisiin.
Järjestykseltään ja hengeltään veljeskunta on lähellä jesuiittoja. Nimitys "ignorantit" johtuu siitä, että veljeskuntaan ei tahdottu teologisesti kouluttautuneita pappeja. Paavi Leo XIII julisti de La Sallen pyhimykseksi 1900.
Eino Vaheri

Eino Ilmari Vaheri (vuoteen 1925 "Wenell"; 22. heinäkuuta 1905 Jyväskylä – 19. huhtikuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja korva-, nenä- ja kurkkutautiopin apulaisprofessori.
Vaherin vanhemmat olivat lehtori Klas Benjamin Wenell ja Matilda Jalkanen ja puoliso vuodesta 1935 koulunjohtaja Leila Ester Erämies, entinen Erander (1906–1996). Professori Antti Vaheri on heidän poikansa. Eino Vaheri tuli ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1923 ja valmistui Helsingin yliopistosta lääketieteen lisensiaatiksi 1933 ja väitteli siellä lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1938.
Vaheri oli Suomen Punaisen Ristin sairaalan nuorempi apulaislääkäri 1933–1934 ja Lahden kunnallissairaalan alilääkäri 1934–1935. Helsingin yleisessä sairaalassa hän oli korva-, nenä- ja kurkkutautien apulaislääkäri 1935–1939, vt. apulaisylilääkäri 1939, apulaisylilääkäri 1948–1958 ja bronkoesofagologian erikoislääkäri 1960–1967. Helsingin yliopiston apulaisopettaja Vaheri oli 1945–1948, dosentti 1946–1967, korva-, nenä- ja kurkkutautiopin vt. professori useaan eri otteeseen 1948–1958 ja apulaisprofessori 1967–1972. Hänellä oli lisäksi useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Vaheri julkaisi sekä tutkimuksia että tietoteoksia, kuten kirjan "Korva-, nenä- ja kurkkutaudit" vuonna 1963.
Vaheri

Vaheri on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Albert Ilg

Albert Ilg (1847–1896) oli itävaltalainen taidehistorioitsija. Hän oli vuodesta 1878 Wienin keisarillisten taidehistoriallisten kokoelmien johtaja. Hän otti 1888 vastatakseen Rudolf Eitelbergerin julkaisun "Quellen-schriften für kunstgeschichte".
Tongan parlamenttivaalit 2025

Tongan parlamenttivaalit 2025 järjestetään 20. marraskuuta. Niissä valitaan enemmistövaaleilla 17 Tongan parlamentin eli Fale Alean enintään 30 jäsenestä. Lopuista paikoista yhdeksän täytetään Tongan aateliston valitsemilla edustajilla ja neljä on varattu mahdollisille parlamentin ulkopuolelta tuleville ministereille. Äänioikeusikäraja on 21 vuotta.
Kyseessä ovat viidennet vaalit sen jälkeen, kun maassa vuonna 2010 siirryttiin parlamentaariseen demokratiaan. Asiantuntijat ovat kuitenkin huolissaan kehityksestä, jossa kuningas Tupou VI on asteittain saanut valtaansa takaisin. Pääministeri Siaosi Sovaleni erosi joulukuussa 2024, kun häntä kohtaan oltiin järjestämässä luottamusäänestystä. Huhujen mukaan taustalla oli kuninkaan painostus. Sovalenin eron jälkeen parlamentti lakkautti lakimuutoksella ulkoministeriön ja korvasi sen ”Hänen Korkeutensa diplomaattipalvelulla”. Sovaleni on ehdolla vaaleissa ja tavoittelee uudelleen pääministerin virkaa.
Tavallisten äänestäjien näkokulmasta vaalien tärkeimpia aiheita ovat talous, peruspalvelut ja rikollisuus. Esimerkiksi tiet ovat monin paikoin huonossa kunnossa, polttoaineesta on ajoittain pulaa ja julkiselle sektorille ei riitä työntekijöitä, sillä monet tongalaiset ovat muuttaneet pysyvästi tai tilapäisesti ulkomaille, erityisesti Australiaan ja Uuteen-Seelantiin.
Jevgeni Petrov (ampuja)

Jevgeni Aleksandrovitš Petrov ( ; 16. lokakuuta 1938 – 18. marraskuuta 2025) oli Neuvostoliittoa edustanut urheiluampuja ja olympiamitalisti. Hän voitti kultamitalin skeet-ammunnassa vuoden 1968 kesäolympialaisissa Mexico Cityssä ja hopeamitalin vuonna 1972.
Maailmanmestaruuskilpailuissa hän sai seitsemän kultaa ja kaksi hopeaa.
Petrov kuoli 87-vuotiaana 18. marraskuuta 2025.
Bentsotiatsoli

Bentsotiatsoli (C7H5SN) on heterosyklinen ja aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään orgaanisessa synteeseissä valmistettaessa muita kemikaaleja.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö.
Huoneenlämpötilassa bentsotiatsoli on kellertävää, punertavaa tai ruskehtavaa nestettä, jolla on epämiellyttävä haju. Yhdiste liukenee hieman veteen, kohtalaisesti asetoniin ja hyvin muun muassa etanoliin ja eettereihin. Bentsotiatsolissa on hieman emäksinen ja nukleofiilinen typpiatomi. Erittäin voimakkaat emäkset voivat eliminoida protonin heterosyklisestä renkaasta typpi- ja rikkiatomien väliseltä hiiliatomilta. Aineen aromaattinen rengas voi reagoida elektrofiilisella aromaattisella substituutiolla. Bentsotiatsoli on myrkyllistä.
Bentsotiatsolia voidaan valmistaa N,N-dimetyylianiliinin ja rikin välisellä reaktiolla.
Bentsotiatsolia käytetään valmistettaessa esimerkiksi vulkanoinnin kiihdyttimiä ja reagensseja orgaanisen kemian synteeseihin.
Bentsotiatsolia esiintyy kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
Jevgeni Petrov

Jevgeni Petrov -nimisiä henkilöitä ovat:
FIFPro World XI

FIFPro World XI on vuosittain valittava maailman parhaiden miesten ja naisten jalkapalloilijoiden joukkue. Niiden valinnasta päättävät muut ammattilaisjalkapalloilijat, ja FIFPro sekä sen jäsenyhdistykset käsittelevät pelaajien äänet jokaisen pelipaikan parhaasta pelaajasta. Parhaiden pelaajien kokoonpanoon valitaan maalivahti, kolme puolustajaa, kolme keskikenttäpelaajaa ja kolme hyökkääjää.
Miesten kokoonpanot julkistettiin ensimmäisen kerran vuonna 2005 ja naisten vuonna 2016.
Virginia Giuffre

Virginia Giuffre (9. elokuuta 1983 – 25. huhtikuuta 2025) oli yhdysvaltalainen teiniprostituoitu, joka nousi julkisuuteen Jeffrey Epsteinin ja Ghislaine Maxwellin parituksen ja ihmiskaupan uhrina. Giuffren mukaan hänet pakotettiin tarjoamaan seksiä, ja hän haastoi Epsteinin ja useita kuuluisia väitettyjä asiakkaitaan oikeuteen.
Elämäkerta.
Giuffre, tuolloin vielä tyttönimellään Roberts, kertoi joutuneensa lapsena seksuaalisen hyväksikäytön uhriksi. Hän karkasi kotoa 14-vuotiaana ja eli aluksi kaduilla Floridassa. Hän työskenteli myös mallitoimiston johtaja Ron Eppingerille, joka tuomittiin myöhemmin parituksesta.
Giuffre työskenteli 16-vuotiaana liikemies Donald Trumpin kylpylän pukuhuoneavustajana Mar-a-Lagon kartanossa Floridassa. Giuffren mukaan Trump oli häntä kohtaan hyvin ystävällinen ja antoi hänelle myös lapsenvahdin töitä.
Tavattuaan Giuffren Mar-a-Lagossa seurapiirihenkilö Ghislaine Maxwell houkutteli Giuffren rikkaan varainhoitaja Jeffrey Epsteinin hierojaksi. Giuffren aloitettua Epsteinin hierojana Maxwell ja Epstein groomasivat Giuffren tarjoamaan myös seksipalveluja Epsteinille ja tämän tuttaville. Vuosina 2000–2002 Giuffrea paritettiin Epsteinin asunnoilla Palm Beachissa Floridassa, Manhattanilla sekä Epsteinin omistamalla Little Saint Jamesin saarella. Giuffre sanoo tulleensa pakotetuksi seksiin, koska hän pelkäsi kieltäytyä.
Lopetettuaan seksin myynnin vuonna 2002 Giuffre haastoi Epsteinin sekä useita muita kuuluisia ja vaikutusvaltaisia miehiä oikeuteen seksuaalisesta hyväksikäytöstään. Hänen paljastuksensa ovat muun muassa ryvettäneet Yhdistyneen kuningaskunnan prinssi Andrew’n maineen. Giuffren mukaan hän harrasti prinssin kanssa seksiä vähintään kolme kertaa vuonna 2001 ollessaan 17-vuotias, joskin Andrew on kiistänyt tämän.
Vuonna 2015 Giuffre perusti voittoa tavoittelemattoman Victims Refuse Silence -järjestön ihmiskaupan uhrien auttamiseksi.
Giuffre kertoi saaneensa Epsteinilta 15 000 dollarin palkkion ensimmäisestä seksikerrastaan prinssi Andrew’n kanssa. Nostamiensa syytteiden kautta Giuffre sai lisäksi miljoonia dollareita. Rahat hän käytti järjestönsä hyväksi sekä aviomiehensä pelivelkoihin.
Vuonna 2002 Giuffre oli Thaimaassa Epsteinin järjestämällä hierontakurssilla. Siellä Giuffre tapasi australialaisen miehen, ja he menivät naimisiin. Giuffre katkaisi yhteytensä Epsteiniin, muutti Australiaan ja perusti perheen. Giuffre teki itsemurhan huhtikuussa 2025. Hänen muistelmansa julkaistiin postuumisti samana vuonna.
Félix Houphouët-Boignyn kansallinen polyteknillinen korkeakoulu

Félix Houphouët-Boignyn kansallinen polyteknillinen korkeakoulu (, lyhennys INP-HB) on Norsunluurannikon pääkaupungissa Yamoussoukrossa toimiva teknillinen korkeakoulu. 
Oppilaitos on perustettu vuonna 1996. Neljä aiempaa oppilaitosta (Ecole nationale supérieure d'Agronomie (ENSA), Ecole nationale supérieure des Travaux Publics (ENSTP), Institut national supérieur de l'Enseignement technique (INSET) ja Institut agricole de Bouaké (IAB)) yhdistettiin tuolloin uudeksi korkeakouluksi. Oppilaitos on nimetty presidentti Félix Houphouët-Boignyn mukaan.
Opetusta annetaan ranskan kielellä. Opiskelijoita on noin 5 300.
Kaya (täsmennyssivu)

Kaya voi tarkoittaa seuraavia:
Alassane Ouattaran yliopisto

Alassane Ouattaran yliopisto (, lyhennys UAO) on Norsunluurannikon Bouakéssa toimiva yliopisto. 
Vuonna 1992 perustettu oppilaitos tunnettiin vuodesta 1995 lähtien Bouakén yliopistona (). Vuosina 2002–2012 yliopiston toiminta oli siirretty poliittisista syistä Abidjaniin. Nykyisen nimensä yliopisto sai lokakuussa 2012. Yliopisto on nimetty presidentti Alassane Ouattaran mukaan.
Opetusta annetaan ranskan kielellä.
Mikko-Jussi Laakso

Mikko-Jussi Laakso on suomalainen oppimisanalytiikan tutkija ja professori. Hän toimii johtajana Turun yliopiston Oppimisanalytiikan tutkimusinstituutissa (, TRILA).
Laakso on erikoistunut oppimisanalytiikkaan, digitaalisesti tuettuun oppimiseen, pedagogisiin järjestelmiin, ohjelmoinnin opetukseen, pelillistämiseen ja koneoppimiseen opetuksessa.
Julkaisut ja vaikutus.
Laakso on julkaissut useita vertaisarvioituja tieteellisiä artikkeleita oppimisanalytiikasta. Lisäksi hänellä on pitkä kokemus tutkimuksesta ja kehittämistyöstä käyttöliittymien, arviointijärjestelmien ja digipedagogiikan parissa.
Muu toiminta.
Laakso toimii pesäpallossa S-tason tuomari, eli hän tuomitsee pääasiassa Superpesistä.
Imperatiivi (täsmennyssivu)

Imperatiivi tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Upotus

Upotuksella tarkoitetaan matematiikassa rakenteeseen sisältyvää alirakennetta ja sen tarkka merkitys riippuu tarkasteltavasta alasta.
Määritelmä.
Topologia.
Olkoot formula_1 ja formula_2 topologisia avaruuksia ja olkoon formula_3 niiden välinen kuvaus. Olkoon lisäksi formula_4 kuvausta formula_5 vastaava kuvaus, jonka maalijoukoksi on rajattu vain ne arvot, jotka formula_5 todella saa.
Kuvaus formula_5 on upotus, jos
Lintuatlas

Lintuatlaksen päämääränä on selvittää Suomen pesimälintulajien esiintyminen ja pesinnän varmuus 10 × 10 kilometrin atlasruuduissa. Hankkeessa kerättyä uusinta tietoa pesimälinnustosta voidaan yhdistää Suomessa aiemmin kerättyyn mittavaan lintutietoon sekä muuhun ympäristötietoon. Erityisen tärkeän vertailuaineiston muodostavat Suomessa aiemmin toteutetut kolme lintuatlasta (ensimmäinen 1974–79, toinen 1986–89 ja kolmas 2006–2010). Neljäs lintuatlas on vuosina 2022–25.
Ympäristöministeriön rahoittaman lintuatlashankkeen toteuttavat yhteistyössä Luonnontieteellinen keskusmuseo Luomus ja BirdLife Suomi. Yhteistyötahoina toimivat Suomen ympäristökeskus SYKE, Luonnonvarakeskus Luke, Metsähallitus ja Suomen riistakeskus.
Söngvakeppnin 2014

Söngvakeppnin 2014 oli Islannissa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Islannin edustaja Eurovision laulukilpailuun 2014. Kilpailu pidettiin avoimena sävellyskilpailuna, johon lähetettiin 297 kappaletta. Niistä kymmenen valittiin kilpailuun. Kilpailijat julkaistiin 17. joulukuuta 2013.
Kilpailu koostui kahdesta semifinaalista ja finaalista. Semifinaalit kilpailtiin 31. tammikuuta ja 8. helmikuuta ja finaali 15. helmikuuta. Kummassakin semifinaalissa kilpaili viisi kappaletta, joista äänestettiin puhelinäänestyksellä kaksi finaaliin. Semifinaalien jälkeen raati myönsi finaaliin vielä kaksi villiä korttia. Finaalissa voittaja valittiin kaksikierroksisessa äänestyksessä. Ensimmäisellä kierroksella puhelinäänestäjät ja raati äänestivät yhdessä kaksi kappaletta superfinaaliin. Superfinaalissa puhelinäänestäjät äänestivät voittajan. Kilpailun sääntöjen mukaan kappaleet tuli esittää semifinaaleissa ja finaalin ensimmäisellä kierroksella islanniksi ja superfinaalissa kielellä, jolla kappale oli tarkoitus esittää kansainvälisessä Eurovision laulukilpailussa. Kilpailun voitti yhtye Pollapönk kappaleella "No Prejudice".
Kilpailun kulku.
Ensimmäinen semifinaali.
Ensimmäinen semifinaali kilpailtiin 31. tammikuuta.
Toinen semifinaali.
Toinen semifinaali kilpailtiin 8. helmikuuta.
Finaali.
Finaali kilpailtiin 15. helmikuuta. Finaalin ensimmäiseltä kierrokselta julkaistiin vain, ketkä olivat sijoittuneet sijoille 1-2, 3-4 ja 5-6, mutta myöhemmin ilmoitettiin, että Pollapönk oli voittanut myös ensimmäisellä kierroksella sekä puhelin- että raatiäänet.
Vehkalammi (Loppi)

Vehkalammi on Kanta-Hämeessä Lopella Hirvijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 320 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueen (21.03), jonka Suolijärven-Hirvijärven valuma-alueeseen (21.033) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,7 metriä mpy. (N2000).
Pitkäjärvi (Loppi)

Pitkäjärvi on Kanta-Hämeessä Lopella Hirsimäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 290 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueen (21.03), jonka Suolijärven-Hirvijärven valuma-alueeseen (21.033) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,4 metriä mpy. (N2000).
Inhantammi

Inhantammi tai Inhanlammi on Uudellamaalla Hyvinkäällä Patojan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 200 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lammen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueen (21.03), jonka Koirajoen valuma-alueeseen (21.034) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,0 metriä mpy. (N2000).
Patojantammi

Patojantammi tai Patojan Lammi on Kanta-Hämeessä Lopella Patojan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 540 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueen (21.03), jonka Koirajoen valuma-alueeseen (21.034) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97 metriä mpy. (N2000).
Likolammi (Loppi, Läyliäinen)

Likolammi on Kanta-Hämeessä Lopella Läyliäisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 230 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueen (21.03), jonka Koirajoen valuma-alueeseen (21.034) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,7 metriä mpy. (N2000).
Voilammi

Voilammi on Kanta-Hämeessä Lopella Läyliäisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 160 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueen (21.03), jonka Koirajoen valuma-alueeseen (21.034) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,7 metriä mpy. (N2000).
Levoilammi

Levoilammi on Uudellamaalla Karkkilassa Asemankulman lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 270 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueen (21.03), jonka Koirajoen valuma-alueeseen (21.034) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,6 metriä mpy. (N2000).
Eslammi

Eslammi on Kanta-Hämeessä Lopella Nummensyrjän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 160 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueen (21.03), jonka Koirajoen valuma-alueeseen (21.034) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,2 metriä mpy. (N2000).
Pyykkilammi (Loppi)

Pyykkilammi on Kanta-Hämeessä Lopella Nummensyrjän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 160 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueen (21.03), jonka Koirajoen valuma-alueeseen (21.034) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 129,7 metriä mpy. (N2000).
Hietalammi (Hyvinkää)

Hietalammi on Uudellamaalla Hyvinkäällä Ihaisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 280 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueen (21.03), jonka Kupparojan valuma-alueeseen (21.035) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,2 metriä mpy. (N2000).
Ahvenlammi (Hyvinkää)

Ahvenlammi on Uudellamaalla Hyvinkäällä Ihaisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 290 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueen (21.03), jonka Kupparojan valuma-alueeseen (21.035) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,1 metriä mpy. (N2000).
Nummenpäänlampi

Nummenpäänlampi on Uudellamaalla Nurmijärvellä Nummenpään lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 170 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Lepsämänjoen valuma-alueen (21.04), jonka Lepsämänjoen yläosan valuma-alueeseen (21.043) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97 metriä mpy. (N2000).
Lehmälampi (Nurmijärvi)

Lehmälampi on Uudellamaalla Nurmijärvellä Nummenpään lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 170 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Lepsämänjoen valuma-alueen (21.04), jonka Lepsämänjoen yläosan valuma-alueeseen (21.043) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 90,3 metriä mpy. (N2000).
Iso Lehmälampi

Iso Lehmälampi on Uudellamaalla Vihdissä Kuikunläänin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 560 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Lepsämänjoen valuma-alueen (21.04), jonka Lakistonjoen valuma-alueeseen (21.044) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92 metriä mpy. (N2000).
Pieni Lehmälampi

Pieni Lehmälampi on Uudellamaalla Vihdissä Kuikunläänin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 270 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Lepsämänjoen valuma-alueen (21.04), jonka Lakistonjoen valuma-alueeseen (21.044) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,6 metriä mpy. (N2000).
Kuikunlampi

Kuikunlampi on Uudellamaalla Vihdissä Kuikunläänin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 360 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Lepsämänjoen valuma-alueen (21.04), jonka Härkälänjoen valuma-alueeseen (21.045) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 73,5 metriä mpy. (N2000).
Pihkalampi (Vihti, itäinen)

Pihkalampi tai Pihkalammet on Uudellamaalla Vihdissä Ollilan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 160 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Lepsämänjoen valuma-alueen (21.04), jonka Härkälänjoen valuma-alueeseen (21.045) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 74,5 metriä mpy. (N2000).
Iso-Sammakko

Iso-Sammakko on Uudellamaalla Vihdissä Ollilan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 130 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Lepsämänjoen valuma-alueen (21.04), jonka Härkälänjoen valuma-alueeseen (21.045) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 69,7 metriä mpy. (N2000).
Räyhälampi

Räyhälampi on Uudellamaalla Vihdissä Selkin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 140 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Lepsämänjoen valuma-alueen (21.04), jonka Hangasjoen valuma-alueeseen (21.046) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 57,5 metriä mpy. (N2000).
Patolampi (Vihti, Gästerby)

Patolampi on Uudellamaalla Vihdissä Gästerbyn lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 480 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Lepsämänjoen valuma-alueen (21.04), jonka Hangasjoen valuma-alueeseen (21.046) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 50 metriä mpy. (N2000).
Järvilammi

Järvilammi on Uudellamaalla Nurmijärvellä Salmelanmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 180 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Luhtajoen valuma-alueen (21.05), jonka Koiransuolenojan-Hirmunojan valuma-alueeseen (21.053) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 76,9 metriä mpy. (N2000).
Matkunlammi

Matkunlammi on Uudellamaalla Hyvinkäällä Rajamäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 600 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Luhtajoen valuma-alueen (21.05), jonka Matkunojan valuma-alueeseen (21.056) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy. (N2000).
Karjulammi

Karjulammi on Uudellamaalla Hyvinkäällä Isokylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 200 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Keihäsjoen valuma-alueen (21.06), jonka Keihäsjoen keskiosan alueeseen (21.062) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,6 metriä mpy. (N2000).
Herustenjärvi (läntinen)

Herustenjärvi on Uudellamaalla Nurmijärvellä Herusten lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 510 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Keihäsjoen valuma-alueen (21.06), jonka Keihäsjoen keskiosan alueeseen (21.062) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,2 metriä mpy. (N2000).
Herustenjärvi (itäinen)

Herustenjärvi on Uudellamaalla Nurmijärvellä Herusten lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 540 metriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,2 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Keihäsjoen valuma-alueen (21.06), jonka Keihäsjoen keskiosan alueeseen (21.062) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,2 metriä mpy. (N2000).
Keihäsjärvi (Loppi)

Keihäsjärvi on Kanta-Hämeessä Lopella Niinimäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Keihäsjärvi on 1,4 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 88 hehtaaria. Se on C-kirjaimen muotoinen, koska Nummenrannannokka työntyy leveänä järvelle päin. Myös pohjoisrannikolla kohoaa maasto ylöspäin. Nummenrannannokka kohoaa 30 metriä ja pohjoisrannikon mäet jopa saman verran. Järven rannat ovat muualla melko alavat. Järvellä on kartan mukaan kolme luotomaista saarta, jotka sijaitsevat rannikon lähellä. Sen rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä ja se on kokonaan metsämaata. Rannoilla ei ole merkittävästi kiinteää asutusta, mutta vapaa-ajan asuntoja on yli 70. Niille tulee tiet Kärrin, Niinimäen ja Talolan suunnilta.
Vesistösuhteet.
Keihäsjärvi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Keihäsjoen valuma-alueen (21.06), jonka Keihäsjoen yläosan valuma-alueeseen (21.063) se kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on 5,6 neliökilometriä. Siihen on johdettu metsien kuivatusojia. Järven laskujoki Keihäsjoki alkaa järven kaakkoisrannasta ja se yhtyy Kytäjokeen 15 kilometrin päässä. Keihäsjoen pituus on 19,3 kilometriä pitkä. Järven vedenpinnan korkeus on 109,4 metriä mpy. (N2000), joten Keihäsjoelle kertyy pudotusta yli 30 metriä.
Lastuksenojan Lammi

Lastuksenojan Lammi on Kanta-Hämeessä Lopella Maakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 240 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Keihäsjoen valuma-alueen (21.06), jonka Lastuksenojangon valuma-alueeseen (21.065) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98 metriä mpy. (N2000).
Heratus

Heratus on Kanta-Hämeessä Lopella Nuijamäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 410 metriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Keihäsjoen valuma-alueen (21.06), jonka Lastuksenojangon valuma-alueeseen (21.065) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 130,7 metriä mpy. (N2000).
Hiekkakuoppa (Tuusula, Alho)

Hiekkakuoppa on Uudellamaalla Tuusulassa Alhon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 220 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Palojoen valuma-alueen (21.07), jonka Palojoen keskiosan alueeseen (21.072) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 75 metriä mpy. (N2000).
Tekolampi (Tuusula, Ihantola, lounainen)

Tekolampi on Uudellamaalla Tuusulassa Ihantolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 260 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Palojoen valuma-alueen (21.07), jonka Palojoen keskiosan alueeseen (21.072) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 80 metriä mpy. (N2000).
Tekolampi (Tuusula, Ihantola, kaakkoinen)

Tekolampi on Uudellamaalla Tuusulassa Ihantolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 250 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Palojoen valuma-alueen (21.07), jonka Palojoen keskiosan alueeseen (21.072) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 72 metriä mpy. (N2000).
Tekolampi (Tuusula, Perttu)

Tekolampi on Uudellamaalla Tuusulassa Pertun lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 250 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Palojoen valuma-alueen (21.07), jonka Palojoen keskiosan alueeseen (21.072) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 67,5 metriä mpy. (N2000).
Tervalammi (Hyvinkää)

Tervalammi tai Tervalampi on Uudellamaalla Hyvinkäällä Kaidanpään lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 560 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Se sijaitsee Tervalamminsuon pohjoislaidalla ja Sykärin eteläpuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Keravanjoen valuma-alueen (21.09), jonka Ridasjärven valuma-alueeseen (21.094) se kuuluu. Siihen on johdettu suo-ojia, joista yksi tuo Kivilamminojan vesiä. Sen laskuoja on Tervalamminoja, joka laskee Sykäriin.
Lammen vedenpinnan korkeus on 87,1 metriä mpy. (N2000).
Pitkästenjärvi

Pitkästenjärvi on Uudellamaalla Mäntsälässä Kaanaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 220 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Keravanjoen valuma-alueen (21.09), jonka Ridasjärven valuma-alueeseen (21.094) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy. (N2000).
Tynnyrilampi (Hausjärvi)

Tynnyrilampi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä ja Mäntsälässä Hautalankulman lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 270 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Se sijaitsee Rajasuolla. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 550 metriä. lampi on autio, vaikka sinne tulee kärrypolku idästä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Keravanjoen valuma-alueen (21.09), jonka Ridasjärven valuma-alueeseen (21.094) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96 metriä mpy. (N2000).
Selkäissuonlammi

Selkäissuonlammi on Uudellamaalla Mäntsälässä Isokylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 190 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Tämä on suurin kolmesta lammesta ja ne sijaitsevat ampumaradan pohjoispuolella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 550 metriä. Lampi on autio, mutta sen koillisrantaan tule kärrypolku.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Keravanjoen valuma-alueen (21.09), jonka Ohkolanjoen valuma-alueeseen (21.096) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 82,5 metriä mpy. (N2000).
Kakarlampi (Mäntsälä)

Kakarlampi on Uudellamaalla Mäntsälässä Metsäkulman lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 150 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Keravanjoen valuma-alueen (21.09), jonka Ohkolanjoen valuma-alueeseen (21.096) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 92,2 metriä mpy. (N2000).
Oktyyligallaatti

Oktyyligallaatti (C15H22O5) on gallushapon ja oktanolin esteri. Yhdistettä voidaan käyttää hapettumisenestoaineena elintarvikkeissa.
Ominaisuudet.
Huoneenlämpötilassa oktyyligallaatti on valkoista tai kermanväristä kiteistä ainetta. Se ei ole vesiliukoista. Orgaanisista liuottimista se liukenee mm. etanoliin, dietyylieetteriin ja propyleeniglykoliin.
Valmistus ja käyttö.
Oktyyligallaattia voidaan valmistaa gallushapon ja oktanolin välisellä esteröintireaktiolla.
Oktyyligallaattia käytetään hapettumisenesto- ja säilöntäaineena, ja sen E-koodi on E311. Sitä saa käyttää mm. rasvoihin ja öljyihin, pussikeittoihin ja -kastikkeisiin, perunahiutaleisiin, purukumiin ja ravintolisiin.
Tina Snow

Tina Snow on yhdysvaltalaisen räppäri Megan Thee Stallionin toinen EP-levy, joka julkaistiin 8. kesäkuuta 2018 1501 Certified Entertainmentin ja 300 Entertainmentin kautta. Levy nousi Yhdysvaltain albumilistan sijalle 166.
Kiehimänjoen rautatiesilta

Kiehimänjoen rautatiesilta eli Paltamon rautatiesilta sijaitsee rataosalla Oulu–Kontiomäki Paltamon keskustaajaman itäpuolella Kiehimänjoen suistossa, paikassa jossa joki laskee Oulujärveen. Silta on otettu käyttöön 29.11.1930, kun rautatie Oulusta Nurmekseen valmistui. Paltamon rautatieasema sijaitsee sillan länsipuolella. Silta on ollut vuodesta 1969 ainoastaan rautatieliikenteen käytössä, ja sen omistaa Liikennevirasto. Sitä ennen silta oli niin käyttöönotosta alkaen rautatie- kuin maantieliikenteen käytössä.
Sillan rakentamisvaiheessa tapahtui 22.8.1929 ratapenkereen sortuminen. Onnettomuudessa sortui 50-55 metriä kiskotusta, seitsemän vaunua joutui pois raiteilta ja niistä viisi tippui veteen. Onnettomuudessa menehtyi yksi ratatyöntekijä.
Talvisodan aikana Kiehimänjoen siltaa kuten myös Vaalankurkun rautatiesiltaa suojeli Neuvostoliiton ilmapommituksilta Ulrik 2 -työlentokentältä käsin operoinut Flygflottilj 19. Jatkosodan päätyttyä 4.9.1944 ennen Lapin sodan sotatoimien alkua saksalaiset räjäyttivät syyskuun lopulla 1944 Kiehimänjoen ylittävän rautatiesillan aloittaessaan perääntymisensä kohti pohjoista. Tämä oli ainoa saksalaisten räjäyttämä silta rataosuudella Oulu-Kajaani; muulta osin rata oli kulkukelpoinen.
Kiehimänjoen ylittävä silta jälleenrakennettiin 1950-luvun alussa. Silta oli yhteiskäytössä rautatie- ja maantieliikenteelle, mutta kiskotuksen vuoksi silta oli autoilijoille vaarallinen aiheuttaen useita liikenneonnettomuuksia. Maantieliikenteelle rakennettu oma silta valmistui rautatiesillan pohjoispuolelle vuoden 1969 alkuun mennessä.
Termizin piiri

Termizin piiri () on paikallishallintoalue Uzbekistanin Surxondaryon alueella. Sen keskus on Uchqizilin taajama. Piirin pinta-ala on 730 neliökilometriä. Siellä oli 87 200 asukasta vuonna 2025.
Termizin piiri rajoittuu luoteessa Musrabotin ja pohjoisessa Angorin ja Jarqoʻrgʻonin piireihin, idässä Tadžikistaniin ja etelässä Afganistaniin. Se on etupäässä Amudarjan ja Surxondaryon hiekkaista ja suolaista alankoa.
Seudulla vallitsee subtrooppinen kuuma ja kuiva ilmasto. Sen läpi virtaavat Surxandaryosta alkunsa saava Zanginin ja Amudarjasta tulevat Gʻalaban ja Amu-Zangin kanavat. Piirissä sijaitsee myös Uchqizilin tekojärvi. Hyötykaivannaisiin kuuluu öljy.
Vuonna 1926 perustettuun piiriin kuuluu seitsemän taajamaa ja 27 kylää. Kaupunkiväestön osuus on 32 prosenttia. Asukkaista yli 80 prosenttia on uzbekkeja. Lisäksi on turkmeeneja ja tadžikkeja.
Piirin maatalous on erikoistunut puuvillan ja viljan viljelyyn, karjanhoitoon sekä puutarhaviljelyyn. Siellä toimii Uzbekistanin puuvillanviljelyn tutkimusinstituutin osasto. Uchqizilista on linja-autoyhteys Termiziin. Piirin kautta kautta kulkee Tadžikistaniin johtava maantie ja rautatie.
Piirissä toimii Jayranxonan balneologinen parantola ja Termizin kuntoutus- ja fysioterapiainstituutti. Nähtävyyksiin kuuluvat Termizin vanhankaupungin, Shuningdekin, Qoratepan ja Chingiztepan rauniot, Qirqqizin linnoitus, Toʻrtauzin, Zul-Kiflin, Uyqgumbazin, Xoʻja Roʻshnoiyn, Hakim at-Termiziyn ja Sulton Saodatin mausoleumit, suurmoskeija ja Kokildorin moskeijan rakennusryhmä.
Theodor Inama von Sternegg

Karl Theodor Inama von Sternegg (1843–1908) oli itävaltalainen talous- ja tilastotieteilijä. Hän toimi professorina Innsbruckin ja Prahan yliopistoissa. Hän oli vuodesta 1881 hallinnollisen tilastotoimiston johtaja ja sai Wienin yliopiston kunniaprofessorin arvon. Vuodesta 1884 hän toimi tilastollisen keskuskomission puheenjohtajana ja 1899 Kansainvälisen tilastollisen instituutin puheenjohtajana. Hän oli vuodesta 1891 herrainhuoneen elinkautinen jäsen.
Inama-Sternegg uudisti lyhyessä ajassa melkein kaikki Itävallan virallisen tilaston haarat, johti muun muassa 1890 ja 1900 väenstölaskennat, joiden aineiston käsittelyssä käytettiin sähkölaskukonetta. Hän käynnisti useita tilastollisia julkaisuja, kuten "Österreichische Statistik. Hän oli vuodesta 1892 "Zeitschrift für Volkswirtschaft, Sozialpolitik und Verwaltung" -aikakauskirjan toimittajia. Hänen pääteoksensa "Deutsche Wirtschaftsgeschichte" (1879-1901) käsittelee Saksan keskiaikaisia taloudellisia oloja. Hänen julkaisujaan on myös "Staatswissenschaftliche Abhandlungen" (1902-1908).
Inama-Sterneggin tytär oli taidemaalari Fanny Inama von Sternegg.
Malvakkeet

Malvakkeet ("Malvastrum") on malvakasvien heimoon kuuluva suku. Siihen kuuluu sekä yksivuotisia lajeja että monivuotisia lajeja. Monivuotisista osa on perennoita, osa pensasmaisia. Malvakkeita esiintyy luonnonvaraisina trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla. Lehdet ovat ehyitä tai lohkoisia. Kukkien teriöt ovat 5-lohkoisia.
Jonathan Mann (lääkäri)

Jonathan Max Mann (1947 Boston, Massachusetts – 2. syyskuuta 1998 Atlantin valtameri) oli yhdysvaltalainen epidemiologi.
Mann valmistui Harvard Collegesta ja sai lääketieteen tohtorin arvon Washington University in St. Louisin lääketieteen koulusta vuonna 1974. Lisäksi hän sai kansanterveyden maisterin oppiarvon Harvardin yliopiston School of Public Healthista. Mann liittyi vuonna 1975 Yhdysvaltain tautikeskuksen palvelukseen ja sai sitten New Mexicon osavaltionepidemiologin viran. Vuonna 1984 hänet värvättiin kansainvälisen AIDS-tutkimushankkeen johtajaksi. Hän perusti Project SIDAn ja työskenteli Zairessa keräten varhaisimpaan kuuluvaa aineistoa HI-viruksesta sekä AIDS:ista Afrikan kontekstissa. Mann muutti vuonna 1986 Geneveen, jossa hän johti Maailman terveysjärjestön päämajassa ensimmäistä maailmanlaajuista HIV-/AIDS-strategiaa (Global Program on AIDS). Hän tunnisti HI-viruksen korkean esiintyvyyden läheisen kytköksen eriarvoisuuteen ja omaksui vahvan ihmisoikeusnäkökulman. Maailman terveysjärjestö kuitenkin kevensi ihmisoikeusnäkökulman painoarvoa, koska se herätti epämukavuutta vaikutusvaltaisten jäsenvaltioiden piirissä. Tähän liittyen Mann erosi Maailman terveysjärjestön palveluksesta maaliskuussa 1990.
Mann siirtyi Harvard School of Public Healthiin ja alkoi johtaa Harvardin AIDS-instituutin kansainvälistä AIDS-keskusta. Hän oli François-Xavier Bagnoud Center for Health and Human Rightsin ensimmäinen johtaja. Mann siirtyi Harvardista Allegheny University of the Health Sciencesin uuden kansanterveyskoulun dekaaniksi, mutta oppilaitos suljettiin sitten taloudellisista syistä. Hänelle myönnettiin Calderone-palkinto vuonna 1994. Mann oli aikeissa siirtyä työskentelemään johonkin kehitysmaahan ja oli matkalla keskustelemaan asiasta Maailman terveysjärjestön päämajaan noustessaan lennolle New Yorkista Geneveen. Hän kuitenkin kuoli toisen vaimonsa, rokotetutkija Mary Lou Clements-Mannin kanssa Swissairin lennon 111 onnettomuudessa. Mannin ensimmäinen vaimo oli Marie-Paule, jonka kanssa hän sai kaksi tytärtä ja pojan.
Infantti

Infantti (esp. ja port. mask. "infante", &lt; lat. "infans" = lapsi, fem. "infanta") on Espanjassa ja Portugalissa prinssien ja kuuinkaantyttärien (infanta) arvonimi. Espanjan kruununperillinen kantaa kuitenkin vuodesta 1388 Asturian prinssin nimeä, ja Portugalin kruununprinssiä nimitettiin Brasilian eroamiseen saakka Brasilian prinssiksi. Infantille elatukseksi annettua aluetta nimitettiin "infantadoksi".
Niko Suominen

Niko Suominen on runoilija ja klassillisiin kieliin erikoistunut Shakespeare-tutkija, jonka käännösrunoutta on julkaistu kulttuurilehdissä Nuori Voima, Parnasso ja Tuli &amp; Savu. Suominen väitteli Tampereen yliopistossa Englannin renessanssin teatterista ja näytelmäkirjallisuudesta. 
Suomisen väitöskirja "Early Modern" "Performance and the Rhetoric of Theatre: The English Renaissance Stage as Metatheatrical Rostra in Public Debate" tutki Englannin renessanssiteatteria puhujalavana ja sillä esitettyjä näytelmiä useiden vuosikymmenten halki käytyinä väittelyketjujen sarjoina. 
Suomisen vertaisarvioitu "Caesar Shakespearen ajan englantilaisessa draamassa" -artikkeli on julkaistu teoksessa "Gaius Julius Caesar - Rooman diktaattorin monet kasvot," joka oli vuoden 2025 Kanava-palkinnon voittaja.
Ivar Johansson (perinnöllisyystieteilijä)

Ivar Johansson (1891–1988) oli ruotsalainen perinnöllisyystieteilijä, joka toimi kotieläinten jalostuksen ja rotuopin professorina Ruotsin maatalouskorkeakoulussa vuosina 1933–1958. Hän käytti rekistereitä ja tilastoja apunaan määritellessään perintö- ja ympäristötekijöiden vaikutuksia eläinten genetiikkaan, minkä ansiosta Ruotsin kotieläintuotannon tuottavuus kasvoi 1940-luvulla. Johansson kirjoitti myös oppikirjoja ja kansantajuisia tiedejulkaisuja.