AKT-maat

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden järjestö (, ), eli AKT-järjestö, on 77 maan ryhmää eli monia Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maita edustava järjestö. Näillä mailla on erityiset kauppasuhteet Euroopan unionin kanssa. Euroopan unionin ja AKT-maiden erityissuhteet luotiin alun perin Lomén sopimusten kautta vuonna 1975. Tämän sopimuksen Cotonoun sopimus korvasi vuonna 2000 ja edelleen Samoan sopimus vuoden 2024 alusta lähtien.
AKT-maat eroavat toisistaan huomattavasti. Nigeria on maista suurin yli 200 miljoonalla asukkaallaan monen Karibian ja Tyynenmeren saarivaltion asukasluvun jäädessä alle sadantuhannen. Myös elintasoerot ovat huomattavat, sillä maihin kuuluu maailman köyhimpiin ja vähiten kehittyneisiin kuuluvia Afrikan valtiota sekä suhteellisen vauraita Karibian valtioita kuten Bahama tai Barbados.
OACPS:n päämaja sijaitsee Brysselissä, Belgiassa.
Historia.
Yhteistyö Euroopan ja sen merentakaisten alueiden välillä alkoi vuonna 1957 Rooman sopimuksella, joka loi perustan taloudelliselle ja tekniselle yhteistyölle. Vuosina 1963–1969 Yaoundé-sopimukset vahvistivat tätä yhteistyötä keskittyen erityisesti taloudelliseen ja sosiaaliseen infrastruktuuriin. Vuonna 1975 allekirjoitettu Georgetown-sopimus perusti OACPS:n (tuolloin ACP) ja samana vuonna solmittu Lomé I -sopimus käynnisti yhteistyön EU:n kanssa tarjoten ei-vastavuoroisia kauppasopimuksia. Vuosina 1980–1995 Lomé II–IV -sopimukset toivat mukanaan uudistuksia, kuten Sysmin-järjestelmän kaivostuotteille, ja korostivat ihmisoikeuksia. Vuonna 2019 Georgetown-sopimuksen uudistus muutti järjestön nimeksi Organisation of African, Caribbean and Pacific States (OACPS). Vuonna 2000 Cotonou-sopimus korvasi ei-vastavuoroiset kauppasopimukset ja lisäsi kansalaisyhteiskunnan roolia kehitysyhteistyössä.
EU:n ja OACPS:n välinen yhteistyö.
EU:n ja OACPS:n välistä yhteistyötä ohjaa nykyisin Samoan sopimus, joka allekirjoitettiin marraskuussa 2023 ja tuli väliaikaisesti voimaan tammikuussa 2024. Se on EU:n kattavin kumppanuussopimus kolmansien maiden kanssa ja koskee yli kahta miljardia ihmistä. Sopimus painottaa ihmisoikeuksia, demokratiaa, kestävää kehitystä, turvallisuutta ja ilmastonmuutoksen torjuntaa. Se sisältää sekä yhteisen perustan että aluekohtaisia pöytäkirjoja. Tavoitteena on vahvistaa yhteistyötä ja tukea YK:n kestävän kehityksen tavoitteita.
Organisaatio.
OACPS:n päätoimielimiä ovat huippukokoukset, ministerineuvosto, suurlähettiläskomitea, parlamentaarinen yleiskokous ja sihteeristö. Osastoja ovat muun muassa poliittiset asiat, makrotalous, ympäristö ja kauppa.
Huippukokoukset.
OACPS:n ylin elin on valtioiden päämiesten huippukokous, joka määrittelee järjestön politiikan. Kokouksia on pidetty muun muassa Gabonissa (1997), Dominikaanisessa tasavallassa (1999), Fidžillä (2002) ja Keniassa (2019).
Järjestön tavoitteet.
Vuonna 2019 uudistetun Georgetown-sopimuksen mukaisesti OACPS:n tavoitteena on edistää köyhyyden poistamista, kestävää kehitystä ja jäsenmaiden osallistumista maailmantalouteen, vahvistaa jäsenmaiden yhtenäisyyttä, solidaarisuutta ja rauhaa sekä syventää taloudellisia, poliittisia, sosiaalisia ja kulttuurisia suhteita alueellisen ja kansainvälisen yhteistyön kautta. Lisäksi sopimus pyrkii edistämään oikeudenmukaista ja sääntöihin perustuvaa monenkeskistä järjestelmää sekä vahvistamaan OACPS:n poliittista identiteettiä ja sen roolia kansainvälisissä elimissä.
Maat.
77 AKT-maata jaoteltuna maanosittain. Ne jaetaan Afrikan, Karibian alueen ja Tyynenmeren alueen maihin.