tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Luettelo Neymarin maajoukkuemaaleista

Tämä on luettelo Neymarin maajoukkuemaaleista. Neymar on brasilialainen jalkapalloilija, joka on edustanut Brasilian A-maajoukkuetta elokuusta 2010, jolloin hän teki myös ensimmäisen maalinsa ensimmäisessä ottelussaan Yhdysvaltoja vastaan. Ensimmäisen hattutemppunsa hän teki syyskuussa 2012 Kiinaa vastaan. Hän ohitti Pelén syyskuussa 2023 nousten Brasilian maajoukkueen kaikkien aikojen parhaaksi maalintekijäksi.
Maalit.
"Päivitetty 17. joulukuuta 2024"
Hattutemput.
"Päivitetty 17. joulukuuta 2024"
Tilastot.
"Päivitetty 17. joulukuuta 2024"
Latvian kommunistinen puolue

Latvian kommunistinen puolue () oli vuosina 1904–1991 Latviassa toiminut kommunistinen puolue. Latvian sosialistisessa neuvostasavallassa vuosina 1918–1920, 1940–1941 ja 1944–1990 se oli ainoa sallittu puolue. 
Latvian kommunistinen puolue perustettiin vuonna 1904 nimellä Latvian sosiaalidemokraattinen työväenpuolue. Sitä olivat perustamassa useat sosiaalidemokraattiset organisaatiot sekä Pēteris Stučka ja Jānis Jansons-Brauns. Latvian kommunistinen puolue johti marras-joulukuussa 1905 Keisarillisen Venäjän ja baltiansaksalaisen hegemonian vastaista kampanjaa Kuurinmaan ja Liivinmaan kuvernementeissa. Vuonna 1906 se liittyi Venäjän sosiaalidemokraattiseen työväenpuolueeseen.
Latvian kommunistinen puolue kiellettiin vuonna 1991. Henkilöt, jotka ovat kuuluneet puolueeseen 13. tammikuuta 1991 jälkeen, eivät ole vaalikelpoisia Latvian parlamenttivaaleissa.
Sallistensuo

Sallistensuo on Petäjäveden ja Jyväskylän rajalla, Ylä-Kintauden kylän lähellä sijaitseva suo. Suo kuuluu Natura 2000 -ohjelmaan, jossa kohteen pinta-ala on 69,1 hehtaaria. Pinta-alasta 53,2 hehtaaria on keidassuota, jonka lisäksi rajattuun alueeseen kuuluu myös hieman puustoista suota ja vanhaa metsää. Natura-kohteen pinta-alasta 43 hehtaaria kuuluu Jyväskylään ja 26 hehtaaria Petäjäveteen.
Luontoarvoja.
Sallistensuo on keidassuo, jonka kulju- ja kermirakenteet eivät ole erityisen näkyviä, mutta jokseenkin huomattavissa keskiosassa. Suon keskiosissa yleisin suotyyppi on ombrotrofinen lyhytkorsineva. Reunoilla suotyyppi vaihtuu suurelta osin tupasvilla- ja isovarpurämeeksi, mutta alueella esiintyy myös sararämettä, joka on paikoin mesotrofista eli keskiravinteista, sekä muurainkorpea. Sallistensuo on säilynyt pääosin luonnontilaisena, vaikka etenkin sen pohjoisosaa on ojitettu. Ojien ei katsota uhkaavan suon vesitaloutta. Suolta laskee vettä pohjoiseen Palosuolle, josta vesi lopulta päätyy Kolu-Meroseen.
Suon koillispuolella on vanhaa kuusivaltaista metsää, jossa on myös pieni luhtavartinen suohon laskeva puro. Alue on liito-oravan elinympäristöä.
Sallistensuolla on vuonna 2004 rakennettu lintutorni. Alueella esiintyy muun muassa kurkia, lokkeja, haukkoja ja pöllöjä.
Rakenne ja historia.
Sallistensuo oli täysin luonnontilainen vielä vuonna 1981. Suon pinta-alaksi oli saatu tuolloin 71 hehtaaria, josta 39 hehtaaria oli yli metrin syvyistä ja 26 hehtaaria yli kahden metrin syvyistä. Yleisimmät maalajit turpeen alla ovat siltti ja moreeni, ja itse suo on muodostunut moreenimäkien väliseen laaksoon. Sen pinta sijaitsee 203–207 metriä merenpinnan yläpuolella. Suossa oli selvityksen mukaan 1,32 miljoonaa kuutiometriä turvetta, josta 29 % eli 0,39 miljoonaa kuutiometriä oli heikosti maatunutta. Suuri osa heikommin maatuneesta turpeesta sijaitsee pintakerroksessa melko paksuina keskittyminä, jonka takia suota ei ole pidetty polttoturvetuotantoon soveltuvana.
Vuoteen 1984 mennessä suota oli ojitettu. Tuolloin ojikon eli luonnontilaisen suon ja turvekankaan välivaiheen osuus suon pinta-alasta oli 15 prosenttia. Sallistensuon lähellä on kaksi turvetuotantoon otettua suota, Palosuo ja Kurkisuo, joista edellinen sijaitsee pääosin Jyväskylässä ja osin Uuraisilla, kun taas Kurkisuo kuuluu kokonaan Petäjäveteen. Turvetuotanto Palosuolla aloitettiin vuonna 1977 ja Kurkisuolla vuonna 2014.
Kevin Hansen

Kevin Hansen (s. 28. toukokuuta 1998 Götene) on ruotsalainen autourheilija. Hän on kilpaillut rallicrossin MM-sarjassa ja sijoittunut parhaimmillaan kolmanneksi vuonna 2019, jolloin hänen isoveljensä Timmy Hansen voitti maailmanmestaruuden, sekä toiseksi vuosina 2023 ja 2024. Hansen voitti Euroopan-mestaruuden vuonna 2015. Hän kilpaili MM-sarjassa ensimmäisen kerran vuoden 2015 viimeisessä osakilpailussa, jossa hänestä tuli 17,5-vuotiaana MM-sarjan historian nuorin ajaja.
Kevin ja Timmy Hansenin isä Kenneth Hansen on rallicrossin 14-kertainen Euroopan-mestari, ja myös heidän äitinsä Susann menestyi autourheilussa.
Luxury Collection Automobiles

Luxury Collection Automobiles Oy on suomalainen yritys, joka myy luksus- ja superautoja. Yrityksen autoliike sijaitsee Lempäälän RealParkissa ja pienempi näyttelytila Espoon Keilaniemessä. Yritys maahantuo ja myy Lamborghinia, Maseratia, McLarenia, Porschea, Bentleyä, Aston Martinia ja joitakin muita luksus- ja superautomerkkejä.
Historia.
Luxury Collection Automobiles perustettiin vuonna 2009. Se on nykyään oman kuvailunsa mukaan Suomen suurin luksusautojen maahantuoja ja myyjä. Yritys avasi liikkeensä Lempäälään, lähelle kauppakeskus Ideaparkia vuonna 2017. Lisäksi Virossa toimii Luxury Collection OÜ, jonka näyttelytila Tallinnassa avattiin 2020. Luxury Collection Automobiles myi aiemmin myös Ferrareita, mutta myi Ferrari-liiketoimintansa Auto Italy Oy:lle vuonna 2024.
New Bedford

New Bedford on kaupunki Massachusettsin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden 2020 väestönlaskennassa 101 079. Kaupunki sijaitsee Bristolin piirikunnassa.
Nykyisen New Bedfordin alue asutettiin ensimmäisen kerran vuonna 1652, kun englantilaiset siirtolaiset tulivat alueelle. New Bedfordin kunta perustettiin vuonna 1787, ja kaupunki siitä tuli vuonna 1847. New Bedford oli perustamisestaan lähtien pitkälle 1800-lukuun asti tärkeä valaanpyynnin keskus, kunnes 1800-luvun loppupuolella valaanpyynnin merkitys väheni. Nykyään New Bedford on merkittävä kalasatama ja kalateollisuuden keskus.
Väestö.
Vuonna 2020 New Bedfordin 101 079 asukkaasta valkoisia oli 60,8 %, mustia 5,8 %, alkuperäisasukkaita 1,4 %, aasialaisia 1,0 % ja Tyynenmeren alkuperäisasukkaita 0,1 %. Asukkaista 14,9 % kuului johonkin muuhun rotuun ja 16,1 % kuului kahteen tai useampaan rotuun. 24,3 % oli hispaanoja tai latinoita mistä tahansa rodusta. 37,6 % asukkaista puhuu kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 4,8 % asukkaista on syntynyt ulkomailla.
Sininen elokuva

Sininen elokuva () on yhdysvaltalaisen kirjailijan Terry Southernin vuonna 1970 julkaistu eroottinen satiiri. Tarinan keskiössä on menestynyt elokuvantekijä Boris "King B" Adrian, joka päättää toteuttaa "maailman parhaimman pornoelokuvan", jonka on oltava taiteellisuudessaan aivan kaikkea säästelemättä. Weilin + Göös julkaisi seuraavana vuonna Väinö Kirstinän suomennoksen.
Southernin alkuperäisen suunnitelman mukaan elokuvaohjaaja Stanley Kubrickin piti tehdä elokuvasovitus tarinasta, mutta tämä ei koskaan toteutunut. Kirja on tosin omistettu Kubrickille.
Maria (elokuva)

Maria on vuonna 2024 ensi-iltansa saanut chileläisen Pablo Larraínin ohjaama kansainvälisesti tuotettu elämäkerrallinen psykologinen draamaelokuva, jonka nimiroolia näyttelee Angelina Jolie.
Elokuva sai maailmanensi-iltansa vuoden 2024 Venetsian elokuvajuhlilla ja kilpaili pääkilpailusarjassa, jossa se oli ehdolla parhaan elokuvan Kultaisen leijonan saajaksi. Elokuva on saanut myönteisen vastaanoton niin kriitikoilta kuin yleisöltäkin, ja erityisesti Angelina Jolien roolisuoritus on saanut ylistäviä arvioita.
Juoni.
"Maria" seuraa maailman suurimman oopperalaulajan Maria Callasin viimeisiä elinpäiviä Pariisissa syyskuussa 1977, jolloin hän reflektoi identiteettiään ja elämäänsä.
Tuotanto.
Roolitus.
Angelina Jolie kiinnitettiin elokuvan pääosaan näyttelemään Maria Callasia lokakuussa 2022. Valmistautuessaan rooliinsa Jolie harjoitteli oopperalaulamista seitsemän kuukauden ajan.
Kuvaukset.
"Marian" kuvaukset alkoivat lokakuussa 2023, ja se kuvattiin Budapestissa, Pýrgoksessa, Pariisissa ja Milanossa. Budapestissa elokuvan kuvauspaikkoina olivat muun muassa Unkarin valtionooppera ja Franz Lisztin musiikkiakatemia. Elokuvan jahtikohtaukset kuvattiin Pýrgoksessa, jossa kuvattiin myös joitain kohtauksia Apollonin teatterissa. Pariisissa, jonne elokuva sijoittuu, sen kuvauspaikkoina olivat Place Vendômen aukio, Palais-Royalin palatsi, Avenue des Champs-Élysées -katu, Pont Alexandre III:n silta ja Eiffel-torni. Milanossa elokuvaa kuvattiin La Scala -oopperatalolla.
Ensi-ilta ja vastaanotto.
"Maria" sai maailmanensi-iltansa Venetsian elokuvajuhlilla 29. elokuuta 2024. Ensi-iltanäytöksessään elokuva sai seisaaltaan esitetyt noin kymmenen minuuttia kestäneet suosionosoitukset. Elokuva julkaistiin rajoitetusti tietyissä elokuvateattereissa Yhdysvalloissa 27. marraskuuta 2024 ja Netflix-suoratoistopalvelussa 11. joulukuuta 2024. Elokuva sai teatteriensi-iltansa Italiassa 2. tammikuuta 2025, Suomessa 24. tammikuuta 2025 ja Saksassa 6. helmikuuta 2025.
Elokuva on saanut sekä kriitikoilta että katsojilta myönteisiä arvioita. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 75 prosenttia kriitikoista on antanut elokuvalle myönteisen arvosanan 6,8/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 213 arviointiin, joista 160 ovat ”tuoreita” ja 53 ”mätiä”. Yli 500 käyttäjästä 63 prosenttia on antanut elokuvalle myönteisen arvosanan 3,5/5 keskiarvolla. Metacritic-sivuston mukaan 50 arvostelun perusteella elokuva on saanut 63 pistettä sadasta mahdollisesta. Metacriticin 83 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 7/10.
Angelina Jolie oli ehdolla roolisuorituksestaan parhaan naispääosan Golden Globen ja Critics’ Choicen saajaksi. Massimo Cantini Parrini sai Critics’ Choice -ehdokkuuden kategoriassa paras puvustus ja Edward Lachman sai Oscar-ehdokkuuden kategoriassa paras kuvaus.
Ankhiale

Ankhiale (, myös "Ankhialos", ; ) oli antiikin aikainen kaupunki Pontisessa Traakiassa nykyisen Bulgarian alueella. Se sijaitsi nykyisen Pomorien kaupungin paikalla.
Ankhialen kaupunki sijaitsi Pontoksen eli Mustanmeren länsirannalla pohjoisenpuolisen Mesembrian ja etelänpuolisen Apollonian välissä. Kaupunki oli Apollonian alaisuudessa ja mahdollisesti perustettu sieltä käsin. Paikalla tuotettiin suolaa ilmeisesti jo varhaisina aikoina.
Kaupungin mainitsevat useat antiikin aikaiset maantieteilijät ja muut kirjailijat.
Barbra Banda

Barbra Banda (s. 20. maaliskuuta 2000 Lusaka) on sambialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hänet valittiin vuoden 2024 parhaaksi afrikkalaiseksi naisjalkapalloilijaksi.
Banda on edustanut ulkomailla espanjalaista Dux Logroñoa, kiinalaista Shanghai Shengliä ja maaliskuusta 2024 alkaen yhdysvaltalaista NWSL-seuraa Orlando Pridea. Kaudella 2024 Orlando voitti ensimmäisen NWSL:n mestaruutensa, ja Banda teki kauden aikana 17 maalia, muun muassa Washington Spiritiä vastaan pelatun loppuottelun ainoan maalin.
Banda on edustanut Sambian naisten maajoukkuetta kahdesti olympialaisissa ja kerran maailmanmestaruuskilpailuissa. Kesällä 2021 pelatuissa Tokion olympialaisissa hän teki historiallisesti hattutempun kahdessa peräkkäisessä olympialaisten ottelussa, vastustajina Alankomaat ja Kiina. MM-kilpailuissa 2023 hän teki rangaistuspotkusta maalin Sambian voittamassa ottelussa Costa Ricaa vastaan. Pariisin olympialaisissa 2024 Banda teki hattutempun Australiaa vastaan ja joukkueensa ainoan maalin Saksaa vastaan.
Bizone

Bizone () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Pontisessa Traakiassa nykyisen Bulgarian alueella. Se sijaitsi nykyisen Kavarnan kaupungin paikalla.
Maantiede.
Bizonen kaupunki sijiatsi Pontoksen eli Mustanmeren länsirannikolla Kallatiin ja Apollonian välissä. Bizonen kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä. Samalla rannikolla kaupungista pohjoiseen sijaitsivat Kallatiin lisäksi muun muassa Tomis ja Istros, ja etelään ennen Apolloniaa muun muassa Dionysopolis, Odessos ja Mesembria.
Historia.
Bizonen historiasta tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Arkeologisten löydösten perusteella kaupungin paikka on ollut asuttu viimeistään kalkoliittisella kaudella. Antiikin aikana paikalla oli alun perin traakialaisten asutus. Myöhempi Bizonen kaupunki oli kreikkalainen siirtokunta, joka perustettiin arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa. Bizonen emäkaupungiksi mainitaan joskus Mesembria, mutta tätä on epäilty, koska Bizone ei vaikuta olleen doorilainen vaan joonialainen kaupunki. Emäkaupungiksi arvellaan ennemmin Miletosta tai jotakin sen Mustanmeren siirtokunnista.
Marcus Luculluksen johtama armeija valtasi Bizonen Roomalle vuonna 72/71 eaa. Pian tämän jälkeen kaupunki tuhoutui maanjäristyksessä. Tämän jälkeen sen alue jaettiin Dionysopoliille ja Kallatiille. Kaupunki perustettiin ja rakennettiin uudelleen Rooman keisarikaudella. Se toimi linnoituspaikkana vielä bysanttilaisella kaudella. Kaupunki tuhoutui lopullisesti 600-luvulla jaa.
Arrianos käyttää kaupungista nimimuotoa "Bizon" ja "Ravennan kosmografia" nimimuotoa "Bizoi". Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä "Bizōnitēs" (), "Bizōnios" () ja "Bizōnaios" ().
Rakennukset ja löydökset.
Bizonen paikalta on tehty joitakin arkeologisia löytöjä. Osa löydetystä keramiikasta ajoittuu jo 500-luvulle eaa., mutta suurin osa ajoittuu 400–200-luvuille eaa.
Isiakon limen

Isiakon limen (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Skyytiassa nykyisen Ukrainan alueella. Se sijaitsi lähellä nykyistä Odessan kaupunkia.
Isiakon limen sijaitsi Pontoksen eli Mustanmeren luoteisrannalla, ja se sijoitetaan nykyisen Odessanlahden alueelle. Arrianos laski sen sijainneen 380 stadioninmitan päässä saaresta, joka sijaitsee Borysthenes (nyk. Dnepr) -joen suulla, ja stadionin päässä Istros (nyk. Tonava) -joen Psilonin haaran (nyk. Sulinan haara) suusta. Eri annettujen etäisyyksien yhteensovittamisessa on joitakin vaikeuksia, mutta kokonaisetäisyys vaikuttaa täsmäävän: Arrianos antaa etäisyydeksi saaresta ”Odessokseen” 80 stadionia, ”Odessoksesta” Istrianon limeniin 250 stadionia, ja Istrianon limenistä Isiakon limeniin 50 stadionia.
Arrianoksen ”Odessos” on luultavasti virheellinen lukutapa, ja todellisuudessa on tarkoitettu paikkaa, josta Klaudios Ptolemaios ja Plinius vanhempi käyttävät nimeä Ordessos, joka sijaitsi Aksiakes (nyk. Tylihul) -joen suistossa. Arrianoksen määrittämä väli Odessoksen (Ordessoksen) ja saaren välillä on liian lyhyt, kun taas seuraava väli on puolestaan liian suuri. Virheet kuitenkin vaikuttavat tasapainottavan toisiaan, ja Isiakon limenin annettu sijainti vastaa nykyisen Odessaan sijaintiin varsin tarkasti.
Neapolis (Propontis)

Neapolis () eli Herakleia (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Propontisessa Traakiassa nykyisen Turkin alueella. Se sijoitetaan nykyisen Eriklicen paikalle.
Maantiede.
Neapoliin kaupunki sijaitsi Traakian rannikolla Propontiin eli nykyisen Marmaranmeren pohjoisrannalla. Antiikin lähteet viittaavat sen sijaintiin lähellä Traakian Khersonesosta. Neapoliin katsotaan yleensä olevan sama paikka kuin Pseudo-Skylaksin mainitsema Herakleia, joka sijaitsi Paktyen ja Perinthoksen välissä. Tällä perusteella se sijoitetaan nykyiseen Erikliceen.
Neapoliin kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. Samalla rannikolla kaupungista koilliseen sijaitsivat Serreion Teikhos, Panion ja Bisanthe ja kauempana Perinthos, ja lounaaseen Tyrodiza eli Tiristasis ja Paktye.
Historia.
Neapoliin historiasta tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Sen arvellaan olleen alun perin perustettu Ateenasta käsin. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Neapolitēs" ().
Neapolis on luetteloitu nykytutkimuksessa klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon sillä perusteella, että se kuului 400-luvulla eaa. Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Se esiintyy liiton verotusluetteloissa useita kertoja vuosien 442/441–430/429 eaa. välillä.
Rakennukset ja löydökset.
Antiikin aikaisten kuvausten perusteella kaupunki on ollut linnoitettu.
Oasis (kaupunki)

Oasis () oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Egyptissä. Se sijaitsi Oasis megalella eli Oasis magnalla, nykyisellä Khargan keitaalla.
Kreikkalaisia asettui Egyptiin jo varhain, ja laajemmin arkaaisella kaudella 600-luvulta eaa. lähtien. Oasiksen kreikkalainen siirtokunta oli varhaisista kreikkalaisasutuksista kaukaisin. Se sijaitsi Oasis megalen keitaalla, joka sijaitsi aavikolla noin 200 kilometriä länteen Niilistä suunnilleen Theban korkeudella. Thebasta oli sinne noin kuuden päivän matka ja Abydoksesta noin seitsemän päivän matka.
Ainoa antiikin ajan lähde, joka mainitsee Oasis megalella olleen kreikkalaisen siirtokunnan, on Herodotos. Hän kertoo, että ”Oasis-kaupunkiin” () oli asettunut samoslaisia aiskhrionilaisten heimosta. Näin siirtokunta on ilmeisesti ollut olemassa jo varhaisina aikoina. Samoslaiset olivat todennäköisesti asettuneet paikalle siksi, että he olivat liitossa Kyrenen kreikkalaisten siirtolaisten kanssa.
Nykytutkimuksessa Oasis on luettu Egyptin kahden kreikkalaisen arkaaisen tai klassisen kauden kaupunkivaltion joukkoon Naukratiin ohella.
Ordessos

Ordessos (, myös ; ) oli antiikin aikainen kaupunki, joka sijaitsi Skyytiassa nykyisen Ukrainan alueella. Se sijoitetaan joskus Aksiakes (lat. "Axiaces", nyk. Tylihul) -joen suistoalueelle ja joskus hieman idemmäksi nykyisen Otšakivin kaupungin tienoille.
Ordessos on ollut olemassa mahdollisesti jo arkaaisella kaudella, sillä Hekataios Miletoslainen saattaa viitata samaan paikkaan nimellä "Kardes(s)os" (). Varmuudella kaupunki on ollut olemassa ainakin hellenistisellä ja roomalaisella kaudella. Kaupungin väestön oletetaan koostuneen osaksi kreikkalaisista ja osaksi paikallisista skyyteistä.
Arrianoksen teoksessa "Mustanmeren periplus" esiintyy virheellinen lukutapa ”Odessos” (), joka viittaa ilmeisesti samaan paikkaan, ja jota ei tule sekoittaa Odessoksen kaupunkiin, joka sijaitsi nykyisen Bulgarian Varnan paikalla.
Lumiukko (kuvakirja)

Lumiukko () on kirjailija Raymond Briggsin vuonna 1978 julkaistu lasten kuvakirja. Kirja julkaistiin ensimmäisen kerran Yhdistyneessä kuningaskunnassa Hamis Hamiltonin kustantamana vuonna 1978. Yhdysvalloissa kirja julkaistiin samana vuonna Random Housen kustantamana. 
Kirjan ensimmäisen suomennetun painoksen kustansi Gummerus vuonna 1979. Uudet painokset julkaistiin vuonna 2006 (Leena Järvenpään tekemällä suomennoksella) ja 2016 (Maija Heikinheimon tekemällä suomennoksella).
Kirja on täysin sanaton ja se on kuvitettu vain värikynillä.
Palkinnot.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa kirja sijoittui toiseksi kirjastoyhdistyksen Kate Greenaway -mitalilla, jolla tunnustettiin brittiläisen kirjailijan vuoden parhaan lastenkirjakuvitus. Yhdysvalloissa se nimettiin Lewis Carroll Shelf Award -palkintolistalle vuonna 1979.
Elokuva.
Kirjasta tehtiin vuonna 1982 samanniminen animaatioelokuva, joka esimerkiksi Suomen televisiossa on esitetty nykyään vuosittain joka jouluaatto.
Mihail Guljajev

Mihail Guljajev (s. 26. huhtikuuta 2005 Novosibirsk, Venäjä) on venäläinen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa on puolustaja ja hän laukoo vasemmalta. Guljajev edustaa KHL-joukkue Avangard Omskia. Hänellä on sopimus joukkueen kanssa kauden 2025–2026 loppuun saakka.
Guljajevin kasvattajaseura on Sibir Novosibirsk. Hän ei ole kuitenkaan edustanut Sibirin joukkuetta KHL:ssä. NHL-joukkue Colorado Avalanche varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 31. varausvuorolla . Guljajev on pelannut 110 KHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt kuusi maalia ja 14 syöttöä eli yhteensä 20 tehopistettä. Guljajev on pelannut 12 KHL:n pudotuspelien ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt kaksi maalia ja yhden syötön eli yhteensä kolme tehopistettä. Uran tilastot päivitetty 18. joulukuuta 2024.
Varsinais-Suomen talous

Varsinais-Suomen talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen kolmanneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Varsinais-Suomessa tuotettu bruttokansantuote oli noin 21,6 miljardia euroa, mikä oli 8,1 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Varsinais-Suomen bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 44 630 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa neljänneksi eniten.
Varsinais-Suomi on Suomen toiseksi suurin vientimaakunta. Varsinais-Suomen viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä yli 8,7 miljardia euroa, mikä oli 10,7 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Varsinais-Suomessa oli 1 648 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 56,8 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Varsinais-Suomen hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 2,3 miljardia euroa. Varsinais-Suomen kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 2,4 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 1,16 miljardia euroa.
Yritykset.
Pörssiyhtiöt.
Varsinais-Suomessa sijaitsee kolmen Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Elintarviketeollisuusyhtiöistä HKFoodsin pääkonttori sijaitsee Turussa ja Raision pääkonttori Raisiossa. Teknologiakonserni Telesten kotipaikka sijaitsee Littoisissa.
Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla on noteerattuna kolme varsinais-suomalaista yritystä: turkulaiset merikuljetusyritys Meriaura Group ja lääkekehitysyhtiö Faron Pharmaceuticals sekä maskulainen tapahtumajärjestäjä Rush Factory.
Pirkanmaan talous

Pirkanmaan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen toiseksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Pirkanmaalla tuotettu bruttokansantuote oli noin 23,4 miljardia euroa, mikä oli 8,8 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Pirkanmaan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 44 134 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa viidenneksi eniten.
Pirkanmaa on Suomen kolmanneksi suurin vientimaakunta. Pirkanmaan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 7,0 miljardia euroa, mikä oli 8,5 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Pirkanmaalla oli 1 643 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 64,5 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Pirkanmaan hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 2,6 miljardia euroa. Pirkanmaan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 2,6 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 1,2 miljardia euroa.
Yritykset.
Pörssiyhtiöt.
Pirkanmaalla sijaitsee seitsemän Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Pirkanmaalla sijaitsee Suomen maakuntien vertailusssa toiseksi eniten pörssiyhtiöiden pääkonttoreita Uudenmaan jälkeen. Tampereella kotipaikkaansa pitävät digitaalisia palveluita suunnitteleva Gofore, ravintolayhtiö NoHo Partners, sijoitusyhtiö Panostaja sekä sosiaali- ja terveysalan palveluita tarjoava Pihlajalinna. Muualla Pirkanmaalla toimivat linjastovalmistaja Elecster Akaassa, konepajayritys Robit Lempäälässä sekä kumiteollisuusyritys Nokian Renkaat Nokialla.
Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla on noteerattuna kuusi pirkanmaalaista yritystä: tamperelaiset teknologiayhtiö Modulight, IT-palveluyhtiö Netum, ohjelmistoyhtiö Vincit, mittauslaitevalmistaja Tamtron Group ja lääkinnällisten laitteiden valmistaja Bioretec sekä ylöjärveläinen sähkövarastoinnin yhtiö Merus Power.
Uudenmaan talous

Uudenmaan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Uudellamaalla tuotettu bruttokansantuote oli noin 104,1 miljardia euroa, mikä oli 39,1 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Uudenmaaan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 60 376 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa eniten.
Uusimaa on Suomen suurin vientimaakunta. Uudenmaan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 23,8 miljardia euroa, mikä oli 29,1 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Uudellamaalla oli 6 711 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 57,2 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista HUS-yhtymän ja hyvinvointialueiden toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 7,3 miljardia euroa. Uudenmaan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 10,2 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 3,2 miljardia euroa.
Yritykset.
Pörssiyhtiöt.
Suuri osa Helsingin pörssin päälistalla noteerattujen yhtiöiden pääkonttoreista sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Pääkaupunkiseudulla sijaitsee yhteensä 84 yhtiön pääkonttorit. Eniten pääkonttoreita sijaitsee Helsingissä, jossa sijaitsee 49 pääkonttoria ja Espoossa, jossa sijaitsee 28 pääkonttoria. Pääkaupunkiseudun ulkopuolella sijaitsevat Kreate Groupin pääkonttori Tuusulassa, Tokmanni Groupin pääkonttori Mäntsälässä, Lamorin pääkonttori Porvoossa sekä Konecranesin ja Reka Industrialin pääkonttorit Hyvinkäällä.
Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöitä noteeraavalla First North-listalla on 24 Uudellamaalla kotipaikkaansa pitävää yritystä.
Pohjois-Pohjanmaan talous

Pohjois-Pohjanmaan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen neljänneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Pohjois-Pohjanmaalla tuotettu bruttokansantuote oli noin 17,3 miljardia euroa, mikä oli 6,5 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Pohjois-Pohjanmaan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 41 667 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa 11. eniten.
Pohjois-Pohjanmaa on Suomen 11. suurin vientimaakunta. Pohjois-Pohjanmaan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 2,5 miljardia euroa, mikä oli 3,0 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Pohjois-Pohjanmaalla oli 907 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 42,9 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Pohjois-Pohjanmaan hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 2,0 miljardia euroa. Pohjois-Pohjanmaan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 2,1 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 1,1 miljardia euroa.
Yritykset.
Pörssiyhtiöt.
Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsee kuuden Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Pohjois-Pohjanmaalla sijaitsee Suomen maakuntien vertailusssa kolmanneksi eniten pörssiyhtiöiden pääkonttoreita Uudenmaan ja Pirkanmaan jälkeen. Oulussa kotipaikkaansa pitävät informaatioteknologiayritys Bittium, terveysteknologiayhtiö Optomed, tilitoimistoyritys Talenom sekä autokauppa Wetteri. Kempeleessä sijaitsee rakennusyhtiö Lehto Group ja Sievissä elektroniikkavalmistaja Scanfil.
Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla on noteerattuna kuusi pohjoispohjalaista yritystä: oululaiset terveysteknologiayritys BBS-Bioactive Bone Substitutes, kiertotalouskonsernt Ecoup ja Partnera, pyhäntäläiset holding-yhtiö Fodelia ja puuelementtivalmistaja LapWall sekä ylivieskalainen alueellinen sijoitusyhtiö Pohjanmaan Arvo Sijoitusosuuskunta.
Keski-Suomen talous

Keski-Suomen talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen viidenneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Keski-Suomessa tuotettu bruttokansantuote oli noin 11,1 miljardia euroa, mikä oli 4,2 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Keski-Suomen bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 40 650 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa 12. eniten.
Keski-Suomi on Suomen kahdeksanneksi suurin vientimaakunta. Keski-Suomen viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 2,9 miljardia euroa, mikä oli 3,7 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Keski-Suomessa oli 542 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 55,3 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Keski-Suomen hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 1,4 miljardia euroa. Keski-Suomen kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 1,3 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 652 miljoonaa euroa.
Yritykset.
Pörssiyhtiöt.
Keski-Suomessa sijaitsee kolmen Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Jyväskylässä sijaitsee mediakonserni Keskisuomalaisen pääkonttori, Muuramessa toimii kiuas- ja saunavalmistaja Harvia ja Karstulassa hirsitalovalmistaja Honkarakenne.
Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla on noteerattuna kolme keskisuomalaista yritystä: jyväskyläläiset selluloosakuidun valmistaja Spinnova ja ohjelmistoyritys Admicom sekä kannonkoskelainen materiaaliteknologiayhtiö Betolar.
Pohjois-Savon talous

Pohjois-Savon talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen kuudenneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Pohjois-Savossa tuotettu bruttokansantuote oli noin 10,5 miljardia euroa, mikä oli 3,9 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Pohjois-Savon bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 42 214 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa yhdeksänneksi eniten.
Pohjois-Savo on Suomen 13. suurin vientimaakunta. Pohjois-Savon viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 2,2 miljardia euroa, mikä oli 2,6 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Pohjois-Savossa oli 463 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 79,1 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Pohjois-Savon hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 1,5 miljardia euroa. Pohjois-Savon kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 1,3 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 613 miljoonaa euroa.
Yritykset.
Pörssiyhtiöt.
Pohjois-Savossa sijaitsee kahden Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Vieremällä sijaitsee metsäkonevalmistaja Ponsse ja Iisalmessa juomakonserni Olvi.
Satakunnan talous

Satakunnan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen seitsemänneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Satakunnassa tuotettu bruttokansantuote oli noin 9,1 miljardia euroa, mikä oli 3,4 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Satakunnan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 42 469 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa kahdeksanneksi eniten.
Satakunta on Suomen neljänneksi suurin vientimaakunta. Satakunnan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 6,6 miljardia euroa, mikä oli 8,1 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Satakunnassa oli 622 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 23,9 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Satakunnan hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 1,2 miljardia euroa. Satakunnan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 1,0 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 506 miljoonaa euroa.
Yritykset.
Pörssiyhtiöt.
Satakunnassa sijaitsee yhden Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Päästöttömiä energiaratkaisuja tuottavan Enersense Internationalin kotipaikka on Porissa.
Lapin talous

Lapin talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen kahdeksanneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Lapissa tuotettu bruttokansantuote oli yli 8,2 miljardia euroa, mikä oli 3,1 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Lapin bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 46 619 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa toiseksi eniten.
Lappi on Suomen viidenneksi suurin vientimaakunta. Lapin viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 5,1 miljardia euroa, mikä oli 6,3 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Lapissa oli 501 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 82,2 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Lapin hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä 1,1 miljardia euroa. Lapin kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 900 miljoonaa euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 433 miljoonaa euroa.
Yritykset.
Pörssiyhtiöt.
Lapissa ei sijaitse yhdenkään Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttoria. Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla sen sijaan on noteerattuna rovaniemeläinen hydrauliikkasylintereitä valmistava Norrhydro Group.
Pohjanmaan talous

Pohjanmaan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen yhdeksänneksi suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Pohjanmaalla tuotettu bruttokansantuote oli noin 8,2 miljardia euroa, mikä oli 3,1 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Pohjanmaan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 46 375 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa kolmanneksi eniten.
Pohjanmaa on Suomen kuudenneksi suurin vientimaakunta. Pohjanmaan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 3,9 miljardia euroa, mikä oli 4,8 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Pohjanmaalla oli 722 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 63,6 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Pohjanmaan hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 900 miljoonaa euroa. Pohjanmaan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 1,1 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 444 miljoonaa euroa.
Yritykset.
Pörssiyhtiöt.
Pohjanmaalla ei sijaitse yhdenkään Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttoria. Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla sen sijaan on noteerattuna vaasalaiset ohjelmistoyritys Lemonsoft ja ICT-alan konserni Loihde sekä mustasaarelainen moottoriurheilun kauppayhtiö Duell.
Konflikti (televisiosarja)

Konflikti on suomalainen Aku Louhimiehen ohjaama kuusiosainen televisiosarja. Sen esittäminen alkoi 30. marraskuuta 2024 MTV3-televisiokanavalla sekä MTV Katsomo -suoratoistopalvelussa. Sarjan ovat käsikirjoittaneet Louhimiehen lisäksi Andrei Alén, Jari Rantala ja Helena Immonen. Sarjan ensimmäisessä jaksossa Hangossa valmistaudutaan juhannusjuhliin, kun tunnuksettomat viholliset valtaavat Hankoniemen. Sen seurauksena ristiriitoja syntyy niin maan johdossa kuin vallatulle alueelle jääneiden kesken.
Sarjan ensimmäinen osa tavoitti ensimmäisellä esitysviikollaan yli miljoona ihmistä. Sarjan esitysoikeudet on myyty useisiin Euroopan maihin, muun muassa Ranskaan, Puolaan, Espanjaan ja Baltian maihin ja Ukrainassa televisiosarjaa esitetään Louhimiehen mukaan korvauksetta. 
Venäjällä sarjaa alettiin esittää Marraskuussa 2025. Canal Black esittää sitä alkuperäisinä äänin, muut dubattuna. 
. Ranskan lehdistö on julkaissut useita artikkeleita sarjasta, joka sai ensi-iltansa Canal+ -kanavalla tammikuussa 2025. Ranskalaisessa mediassa on käsitelty muun muassa sarjan kansainvälistä menestystä ja sen herättämiä kiistoja.
Vastaanotto.
"Konflikti" palkittiin Kultainen Venla -gaalassa tammikuussa 2025 edellisvuoden parhaana draamasarjana ja Aku Louhimies parhaasta fiktio-ohjauksesta. Louhimies oli ehdolla myös käsikirjoituksestaan. Kriitikoilta ja yleisöltä sarja sai kuitenkin ristiriitaisen vastaanoton, jossa sitä kritisoitiin ja kehuttiin osin samoista asioista. Eniten keskusteltiin sen todenperäisyydestä ja päivänkohtaisuudesta Venäjän Itämerellä samaan aikaan tapahtuneiden häirintätoimien aikana, vaikka Louhimies sanoi pudottaneensa käsikirjoituksesta poiskin monia liian ajankohtaisilta tuntuvia tapahtumia. Suomen puolustusvoimien näkyvä osuus sarjassa lisäsi sarjan pelottavaksikin koettua realismia. Elokuvakriitikko Kalle Kinnunen näki sarjassa turhaa ja tyhjäkäyntistä puolustusvoimien kaluston esittelyä, ja urheilu- ja kulttuurivaikuttaja Alpo Suhonen piti sarjaa ”oksettavana militarismina, rallienglannilla”. Naisnäyttelijöiden roolittamista Suomen keskeisiksi poliittisiksi päättäjiksi toisaalta kehuttiin, mutta toisaalta moitittiin kahden tärkeimmän naishahmon esittelemistä sarjan alussa seksikohtausten avulla.
Lähteet.
La série inédite Conflict à découvrir dès ce lundi sur Canal+.
Päijät-Hämeen talous

Päijät-Hämeen talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen 10. suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Päijät-Hämeessä tuotettu bruttokansantuote oli yli 7,7 miljardia euroa, mikä oli 2,9 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Päijät-Hämeen bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 37 708 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa vähiten.
Päijät-Häme on Suomen 12. suurin vientimaakunta. Päijät-Hämeen viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä noin 2,4 miljardia euroa, mikä oli 2,9 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Päijät-Hämeessä oli 636 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 91,2 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Päijät-Hämeen hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 1,0 miljardia euroa. Päijät-Hämeen kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 1,0 miljardia euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 453 miljoonaa euroa.
Yritykset.
Pörssiyhtiöt.
Päijät-Hämeessä sijaitsee neljän Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Lahdessa sijaitsevat latauslaitevalmistaja Kempower sekä puunjalostusteknologiavalmistaja Raute. Kärkölässä sijaitsee puutuoteyhtiö Koskisen ja Asikkalassa kalastustarvikevalmistaja Rapala VMC.
Schwerinin tuomiokirkko

Schwerinin tuomiokirkko (saks. "Schweriner Dom St. Marien und St. Johannis" tai "Schweriner Dom") on tuomiokirkko Schwerinin kaupungissa Mecklenburg-Etu-Pommerin osavaltiossa Saksassa. Sen rakentaminen alkoi vuonna 1270 ja päättyi ensimmäisen kerran vuonna 1416, lopullisesti tuomiokirkko valmistui vuonna 1893. Kirkko on tyylisuunnaltaan goottilainen ja se on yksi kahdesta Pohjois-Saksan evankelis-luterilaisen kirkon maapiispan piispankirkoista Lyypekin tuomiokirkon ohella.
Etelä-Pohjanmaan talous

Etelä-Pohjanmaan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen 11. suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Etelä-Pohjanmaalla tuotettu bruttokansantuote oli yli 7,3 miljardia euroa, mikä oli 2,8 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Etelä-Pohjanmaan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 38 416 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa neljänneksi vähiten.
Etelä-Pohjanmaa on Suomen kolmanneksi pienin vientimaakunta. Etelä-Pohjanmaan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä 842 miljoonaa euroa, mikä oli 1,0 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Etelä-Pohjanmaalla oli 636 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 62,7 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Etelä-Pohjanmaan hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 1,1 miljardia euroa. Etelä-Pohjanmaan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 952 miljoonaa euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 523 miljoonaa euroa. 
Yritykset.
Pörssiyhtiöt.
Etelä-Pohjanmaalla sijaitsee kahden Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Seinäjoella sijaitsevat elintarviketeollisuusyritys Atria sekä mediakonserni Ilkka. Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla on noteerattuna kurikkalainen teollisuuden kunnossapitopalveluihin erikoistunut Viafin Service.
Kymenlaakson talous

Kymenlaakson talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen 12. suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Kymenlaaksossa tuotettu bruttokansantuote oli yli 7,1 miljardia euroa, mikä oli 2,7 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Kymenlaakson bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 44 127 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa kuudenneksi eniten.
Kymenlaakso on Suomen seitsemänneksi suurin vientimaakunta. Kymenlaakson viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä 3,3 miljardia euroa, mikä oli 4,0 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Kymenlaaksossa oli 423 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 61,7 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Kymenlaakson hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 1,0 miljardia euroa. Kymenlaakson kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 992 miljoonaa euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 275 miljoonaa euroa.
Kanta-Hämeen talous

Kanta-Hämeen talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen 13. suurin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Kanta-Hämeessä tuotettu bruttokansantuote oli noin 6,6 miljardia euroa, mikä oli 2,5 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Kanta-Hämeen bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 38 842 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa viidenneksi vähiten.
Kanta-Häme on Suomen viidenneksi pienin vientimaakunta. Kanta-Hämeen viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä 1,9 miljardia euroa, mikä oli 2,3 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Kanta-Hämeessä oli 467 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 25,6 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Kanta-Hämeen hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 900 miljoonaa euroa. Kanta-Hämeen kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 655 miljoonaa euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 394 miljoonaa euroa.
Yritykset.
Pörssiyhtiöt.
Kanta-Hämeessä sijaitsee yhden Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Käytettyjen autojen vähittäiskauppaan erikoistuneen Kamuxin kotipaikka on Hämeenlinnassa.
Brandsfjordin kappeli

Brandsfjordin kappeli () on Åfjordin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1964.
Pohjois-Karjalan talous

Pohjois-Karjalan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen viidenneksi pienin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Pohjois-Karjalassa tuotettu bruttokansantuote oli noin 6,2 miljardia euroa, mikä oli 2,3 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Pohjois-Karjalan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 37 993 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa kolmanneksi vähiten.
Pohjois-Karjala on Suomen neljänneksi pienin vientimaakunta. Pohjois-Karjalan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä 1,2 miljardia euroa, mikä oli 1,5 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Pohjois-Karjalassa oli 335 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 65,8 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 900 miljoonaa euroa. Pohjois-Karjalan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 yli 717 miljoonaa euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 420 miljoonaa euroa.
Yritykset.
Pörssiyhtiöt.
Pohjois-Karjalassa sijaitsee kolmen Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Joensuussa sijaitsevat metsäteknologiavalmistaja Kesla sekä mediakonserni Rebl Group. Juuassa toimii vuolukivijalostaja Tulikivi. Kasvu- ja kehitysvaiheen yhtiöiden First North-listalla on noteerattuna outokumpulainen sitomistuotevalmistaja Piippo.
Ellingsøyn kirkko

Ellingsøyn kirkko () on Ålesundin kunnassa Norjassa sijaitseva tiilikirkko vuodelta 1998.
Harøyn kirkko

Harøyn kirkko () on Ålesundin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1934.
Sandøyn kirkko

Sandøyn kirkko () on Ålesundin kunnassa Norjassa sijaitseva kahdeksankulmainen puukirkko vuodelta 1812.
Spjelkavikin kirkko

Spjelkavikin kirkko () on Ålesundin kunnassa Norjassa sijaitseva tiilikirkko vuodelta 1987.
Volsdalenin kirkko

Volsdalenin kirkko () on Ålesundin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1974.
Åknesin kappeli

Åknesin kappeli () on Åseralin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1873.
Ljoslandin kappeli

Ljoslandin kappeli () on Åseralin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1959.
Valla (Katrineholm)

Valla on taajama Katrineholmin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 1 439 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Sköldinge

Sköldinge on taajama Katrineholmin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 553 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Forssjö

Forssjö on taajama Katrineholmin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 802 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Etelä-Karjalan talous

Etelä-Karjalan talous on bruttokansantuotteella mitattuna Suomen neljänneksi pienin talous maakunnittain. Vuonna 2022 Etelä-Karjalassa tuotettu bruttokansantuote oli noin 5,5 miljardia euroa, mikä oli 2,1 prosenttia koko Suomen bruttokansantuotteesta. Asukasta kohden Etelä-Karjalan bruttokansantuote oli vuonna 2022 noin 43 646 euroa, mikä on maakuntien keskinäisessä vertailussa seitsemänneksi eniten.
Etelä-Karjala on Suomen yhdeksänneksi suurin vientimaakunta. Etelä-Karjalan viennin arvo oli vuonna 2022 yhteensä 3,0 miljardia euroa, mikä oli 3,6 prosenttia koko Suomen viennistä. Yhteensä Etelä-Karjalassa oli 385 ulkomaankauppaa harjoittaneen vientiyritysten toimipaikkaa. Suomalaisten yksityisten yritysten osuus viennistä oli 85,7 prosenttia.
Alueen julkistalouden kuluista Etelä-Karjalan hyvinvointialueen toimintamenot olivat vuonna 2023 yhteensä noin 700 miljoonaa euroa. Etelä-Karjalan kuntien toimintamenot olivat vuonna 2023 noin 568 miljoonaa euroa. Kuntien verorahoilla ja valtionosuuksilla rahoitettavaksi jäänyt toimintakate oli 263 miljoonaa euroa.
Yritykset.
Pörssiyhtiöt.
Etelä-Karjalassa sijaitsee yhden Helsingin pörssin päälistalla noteeratun yhtiön pääkonttori. Vähittäispankkitoimintaan erikoistuneen Oma Säästöpankin kotipaikka on Lappeenrannassa.
Bie (Ruotsi)

Bie on taajama Katrineholmin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 513 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Gustaf Lövås

Karl Gustaf Lövås (28. joulukuuta 1894 Floda – 10. marraskuuta 1968 Tukholma) oli ruotsalainen näyttelijä. Hän aloitti uransa vuonna 1916 ja muutti Tukholmaan 1923. Hän oli suosittu revyyartisti Tukholman työväentalolla, ja hän kiersi myös ympäri maata. Lövås esiintyi yhteensä 64 elokuvassa ja teki 45 levytystä.
Björkvik

Björkvik on taajama Katrineholmin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 407 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Strångsjö

Strångsjö on taajama Katrineholmin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 318 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Äsköping

Äsköping on taajama Katrineholmin kunnassa Södermanlandin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 312 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Kaarankajärvi

Kaarankajärvi on pitkänkapea järvi Kuortaneella Etelä-Pohjanmaalla. Sen pinta-ala on kaksi neliökilometriä. Etäisyys Seinäjoelta on 43 kilometriä itään.
Maantiede.
Kaarankajärven suurin ulottuvuus etelästä pohjoiseen on noin 3,8 kilometriä. Järven länsirannalla sijaitsee Kaaranka-niminen asutus ja koillisrannalla Puolivälinperä. Mainittavia saaria ei ole. Järven pohjoinen osa on keski- ja eteläosaa leveämpi.
Kaarankajärven rannoilla on melko runsaasti pientaloja ja peltomaata. Sen eteläpuolella on soita, kuten Laskuojankonto ja Erkinnneva, jonka halki virtaa tulouoma. Pohjoisesta Niskannevalta Kaarankajärveen laskee Kirvespuro. Järven luusua sijaitsee luoteessa, mistä alkaa länteen Kuortaneenjärveen (75,8 metriä merenpinnan yläpuolella) virtaava Kaarankajoki. Järvien välinen etäisyys on yhdeksisen kilometriä.
Kaarankajärvi (44.043.1.003) kuuluu Kaarankajoen valuma-alueeseen (44.043), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Lapuanjoen vesistössä (44). Toinen jakovaihe on Kuortaneenjärven alue (44.04). Kaarankajoen valuma-alueeseen kuuluu kolme vähintään hehtaarin laajuista vakavettä. Kaksi muuta ovat alle kymmenen hehtaarin laajuiset Hallisenlampi ja Kainuunlampi.
Kaarankajärvi ja Kyllikki Saari.
Kaarankajärvi sijaitsee noin 120 kilometriä Isojoelta koilliseen. Kyllikki Saari murhattiin Isojoella 17. toukokuuta 1953. Muuan maanviljelijä kuuli 18. toukokuuta 1953 järveltä huutoja ja laukauksia. Järvi naarattiin perinpohjin syyskuussa 1953, koska sen uumoiltiin liittyvän henkirikokseen. Mitään ei löytynyt.