Suomen ja Venäjän rajan esteaita

Suomen ja Venäjän rajan esteaita, myös itärajan esteaita, on Suomen Venäjän-vastaiselle rajalleen rakentama rajaeste, jonka rakentamisen pani alulle lokakuussa 2022 Sanna Marinin hallitus. Suomen itärajalle päätettiin rakentaa aitaa noin 200 kilometrin matkalle, mikä vastaa 15:tä prosenttia 1 300 kilometriä pitkän rajan pituudesta. Päätöksestä vallitsi laaja poliittinen yksimielisyys.
Pääosa esteestä sijoittuu rajan eteläiselle osuudelle. Koko rajan pituudelle esteen rakentamista ei pidetä järkevänä. Esteaita on tarkoitus saada valmiiksi vuonna 2026. Vuonna 2024 aidasta päätettiin tehdä puoli metriä aiemmin suunniteltua korkeampi ja tiheämpi. Aidan korkeus on silloin 3,5 metriä. 
Rajaesteen rakentamisen syyt.
Pääministeri Sanna Marin (sd.) katsoi lokakuussa 2022, että Suomen ja Venäjän välisen valtionrajan aitaamiselle oli perusteet. Rajavartiolaitoksen mukaan aita on välttämätön estämään laitonta ja välineellistettyä maahanmuuttoa. Aidan tarkoitus on estää hallitsematon rajanylitys sekä hidastaa ja suunnata liikennettä virallisille rajanylityspaikoille.
Useissa länsimaissa on 2000-luvulla rakennettu rajaesteitä pysäyttämään laitonta maahantuloa. Sellaisia ovat Meksikon ja Yhdysvaltain raja-aita, Melillan ja Ceutan raja-aidat Marokon ja Espanjan välillä sekä Euroopassa ensimmäisenä tehty Unkarin raja-aita Unkarin ja Serbian rajalla. Myös Viro, Puola ja Liettua ovat rakentaneet rajaesteitä Venäjän vastaiselle rajalle ja Slovenia, Bulgaria ja Kreikka omille rajoilleen.
Arvostelu.
Vuonna 2015 Eurooppaan tuli toista miljoonaa turvapaikanhakijaa. Asennoituminen oli tuolloin yleensä myönteistä, mitä kuvasi saksalaisessa maailmassa syntynyt käsite Willkommenskultur. Pääministeri Juha Sipilä (kesk.) totesi vuonna 2016: ”Insinöörinä pidän enemmän siltojen rakentamisesta kuin muurien muuraamisesta”. Sipilän mielestä Euroopan unionia tai globaalia yhteisöä ei voi rakentaa sulkemalla rajat ihmisten liikkuvuudelta.
Aitapäätöksen jälkeen.
Suomessa kritiikki rajaesteen rakentamista kohtaan oli vähäistä vuonna 2022, sillä kaikki eduskuntapuolueet olivat aidan rakentamisen kannalla. Ihmisoikeusliitto ei ottanut asiaan kantaa. Joitakin kriitikkoja kuitenkin esiintyi. 
Amnesty Internationalin mielestä viattomat ihmiset kärsivät itärajalle nousevasta aidasta, ja aitahanke määrittelee turvallisuuden muita arvoja tärkeämmäksi. Amnesty Internationalin Suomen osaston toiminnanjohtaja Frank Johansson ja oikeudellinen asiantuntija Pargol Miraftabi kirjoittivat: ”Aitojen takia vainoa, sotaa ja ilmaston lämpenemistä pakenevat ihmiset joutuvat uusien ihmisoikeusloukkausten kohteeksi. Ihmisiä kuolee rajoille, koska turvaan pääsystä tehdään jatkuvasti vaikeampaa.” – – ”Kukaan ei ole jäänyt kaipaamaan Berliinin muuria, eikä Suomen rajalle nousevalla aidallakaan ole ylevää tulevaisuutta.”Kansainvälisen oikeuden emeritusprofessori Martti Koskenniemen mielestä ”aitojen rakentaminen on säälittävää politiikkaa. Puhutaan eurooppalaisesta perinnöstä, kulttuurista ja vapauksista, mutta samalla tehdään toimenpiteitä jotka ovat tämän kanssa ristiriidassa.”Vuonna 2022 Sari Essayah (kd) ja Jukka Kopra (kok.) vaativat Euroopan unionia osallistumaan raja-aidan kustannuksiin.
Kansainvälisiä mielipiteitä.
Vuonna 2015 Yhdistyneet kansakunnat ja Euroopan neuvosto tuomitsi Unkarin päätöksen rakentaa este laitonta maahanmuuttoa vastaan. Vuonna 2021 EU-komission presidentti, Ursula von der Leyen vastasi Unkarin ja 11 muun maan raja-aitoja koskevaan rahoituspyyntöön: "Euroopan unioni ei rahoita piikkilankaa ja muureja rajoilla." Tammikuussa 2024 von der Leyen katsoi, että Suomi reagoi "päättäväisesti" Venäjän hybridiuhkaan, kun turvapaikanhakijoita alkoi tulla itärajalle.