Mengzi

Mengzi (, ’Mestari Meng’; alkuperäiseltä nimeltään Meng Ke, ; , eli todennäköisimmin 372–289 eaa.; vaihtoehtoisesti 385–303/302 eaa.) oli kiinalainen filosofi. Häntä pidetään Kungfutsen seuraajana ja merkittävänä kungfutselaisuuden kehittäjänä. Usein häntä pidetään myös Kungfutsen oppilaana, vaikka Mengzi eli yli sata vuotta Kungfutsen jälkeen. 
Elämä.
Mengzi syntyi muinaisen Kiinan Zou-valtiossa (nykyisen Shandongin provinssin alueella) ja työskenteli jonkin aikaa virkamiehenä Qi-valtiossa. Kungfutsen tapaan hänkin kiersi Kiinaa pitkään ja yritti tarjota opetuksiaan paikallisille johtajille. 
Kiinalainen historitsija Sima Qian kertoo Mengzin elämästä teoksessaan "Historioitsijan muistiinmerkintöjä (Shi ji)." Tässä elämäkerrassa kuvaillaan erityisesti Mengzin äitiä, joka otettiin mukaan ensimmäisellä vuosisadalla jaa. kirjoitettuun esimerkillisiä naisia käsitelleeseen kokoelmaan. Elämäkerran mukaan Mengzin äiti muutti kolme kertaa, jotta löysi pojalleen sopivan paikan kasvaa. Tarinan mukaan perheen ensimmäinen koti sijaitsi lähellä hautausmaata, josta päätettiin muuttaa pois, koska Mengzi kiinnostui liiallisesti hautajaisista ja haudankaivuusta. Seuraava koti oli lähellä toria, jossa poika pian leikki torimyyjää. Myös tätä äiti piti pojalleen epäsopivana. Lopulta äiti löysi talon koulun lähistöltä. Tällä paikalla Mengzi omaksui sopivia tapoja. Myöhemmin Mengzin äidin kerrotaan myös sekaantuneen Mengzin ja tämän vaimon riitaan muistuttamalla Mengziä sopivista tavoista.
Ei ole tiedossa, miten Mengzi on ollut yhteydessä Kungfutsen opetuslapsiin. Välittäjänä kerrotaan olleen Zisi-niminen henkilö, joka kuitenkin on elänyt ennen Mengzin syntymää. Mengzi on kuitenkin saattanut olla yhteydessä Zisin opetuslapsiin. Vaikuttaa joka tapauksessa ilmeiseltä, ettei Mengzillä ole ollut käytettävissään "Keskusteluja", sillä useimpia hänen Kungfutse-sitaattejaan ei löydy Keskusteluista. Juuri Mengzi korotti Kungfutsen pelkästä opettajasta yli-inhimilliseksi palvonnan kohteeksi. Mengzin mukaan Kungfutse on "kuin jalokauris nelijalkaisten keskuudessa, feeniks siivekkäiden keskuudessa, Taivuori kukkuloiden ja muurahaiskekojen joukossa".
Teokset.
Mengzin opetukset tunnetaan teoksesta "Mengzi", joka on luultavasti koottu varsin pian hänen kuolemansa jälkeen. Nykyinen versio lienee 200-luvulta ennen ajanlaskun alkua. Se sisältää seitsemän lukua, joiden teksti muodostuu Kungfutsen ajatuksia koonneen "Mestari Kongin keskustelujen" tapaan keskusteluista. "Keskustelujen" tapaan Mengzi käsittelee muun muassa opiskelua ja itsen kehittämistä, hyvää hallintoa sekä oikeaa tapaa suorittaa rituaaleja. Mengzin keskustelut ovat kuitenkin pidempiä ja niissä esitettyjä ajatuksia käydään läpi "Keskusteluja" seikkaperäisemmin.
Teos lasketaan yhdeksi neljästä kirjasta, jotka ovat kanonisoitu kokoelma kungfutselaisuuden keskeisimpiä tekstejä.
Ajattelu.
Mengziä pidetään humaanina ajattelijana, jonka mukaan ihmisessä on mahdollisuus hyvään: ""Kun sanon, että ihmisen luonto on hyvä, tarkoitan, että ihmisen luonto voi olla hyvä. Jos osoittautuukin, että joku ei ole hyvä, syynä ei ole hänen synnyinlahjojensa puutteellisuus". Mengzin keskeinen ajatus oli: "Taivaan järjestystä noudattava säilyy; taivaan järjestystä vastustava katoaa"". Mengzin ajattelua verrataan usein toiseen kungfutselaiseen filosofiin Xunziin, joka kuvataan usein Mengzin vastakohtana. 
Hänen filosofiansa keskiössä on humaani hallinto, "rénzhèng". Mengzin mukaan todellinen hallitsija ei kestä katsoa kansan kärsimyksiä, eikä "mikään" valtakunnassa ole yhtä tärkeää kuin ihmisten hyvinvointi. Mengzin mukaan hallitsija saa kyllä valtansa Taivaalta, mutta vain oikeanlaisen politiikan harjoittamisen kautta. Väärin toimivan hallitsijan voi oikeutetusti syrjäyttää. Mengzin ajattelu onkin perinteisesti miellyttänyt Kiinan yläluokkaa, mutta ärsyttänyt hallitsijoita jopa sille tasolle, että kirjoituksia on sensuroitu ja määrätty hävitettäväksi.
Mengzi myös laajensi ihmisyyden käsitteen lähimmäisyyteen. Mengzin ajattelussa lähimmäisyys on ennen kaikkea perhekeskeistä, mutta hän ulottaa siihen liittyvän myötätunnon koskettamaan jopa eläinten kohtelua.
Mengzin opissa ihmisyydessä on neljä "itua": myötätuntoisuus, häpeän tunne, toisten huomioon ottaminen sekä kyky erottaa oikea väärästä. Näistä iduista kasvaa neljä hyvettä: humaanisuus, oikeamielisyys, perinnäistavat ja viisaus. Neljä hyvettä ovat ihmisen Taivaalta saama osa ja kuuluvat ihmisluontoon. Niiden jalostaminen vaatii kuitenkin opettajia, sillä Mengzin mukaan oppimaton ihminen vajoaa lopulta luontokappaleiden tasolle. Ihminen voi kasvattaa näitä ituja paitsi opiskelemalla, myös vaalimalla "ylitsevuotavaa tahdonvoimaansa" ("qì"). Tämä tahdonvoima on Mengzin opetuksissa jonkinlainen yliluonnollinen elementti, jota ihminen saattaa säteillä ympärilleen oikeanmukaisuuden ja myötätunnon muodossa.