Lihan terveysvaikutukset

Tämä artikkeli kertoo lihan syönnin terveysvaikutuksista ihmisellä.
Tutkimustietoa lihan terveysvaikutuksista.
Kuolleisuus.
Vuonna 2013 tehdyssä laajassa eurooppalaisessa väestötutkimuksessa tutkittiin prosessoidun lihan, prosessoimattoman punaisen lihan ja siipikarjan lihan syömisen yhteyttä kokonaiskuolleisuuteen. Tutkimuksessa havaittiin kohtalainen yhteys prosessoidun lihan suuren kulutuksen ja korkeamman kuolleisuuden välillä. Punaisen lihan tai siipikarjan lihan kulutuksella ei tutkimuksen mukaan ollut merkittävää vaikutusta kuolleisuuteen.
Vuonna 2019 julkaistussa yhdysvaltalaistutkimuksessa havaittiin, että suurempi lihankulutus ja vähäisempi kasviperäisten tuotteiden kulutus lisäsi sydän- ja verisuonitautien esiintyvyyttä sekä sydän- ja verisuonitautien aiheuttamaa kuolleisuutta ja kokonaiskuolleisuutta. Tutkittavat olivat 45–64 -vuotiaita miehiä ja naisia. 
Vuonna 2019 julkaistiin yhdysvaltalaistutkimus, jossa tutkittavia vertailtiin kulutetun lihamäärän sijaan sen perusteella, olivatko he lisänneet tai vähentäneet lihankulutustaan. Tuloksena oli, että niillä, jotka olivat lisänneet päivittäin nauttimansa teollisesti prosessoidun sekä prosessoimattoman punaisen lihan yhteismäärää puolikkaalla tai sitä suuremmalla annoksella, oli 10 prosenttia suurempi kuolleisuus verrattun niihin, jotka olivat lisänneet kulutusta alle puolikkaalla annoksella. Puolikas annos tarkoitti 43 grammaa, jos kyseessä oli pelkästään punainen liha, mutta vain 7–23 grammaa, jos kyseessä oli pelkästään prosessoitu punainen liha. Tutkimusaineistona käytettiin naisten osalta vuosina 1986–2010 suoritettua Nurses’ Health Study -tutkimusta ja miesten osalta vuosina 1986–2006 suoritettua Health Professionals Follow-up Study -tutkimusta. Tutkittavien yhteismäärä oli lähes 81 500 henkeä. Punaisen lihan kulutuksen pienentämisellä ei kuitenkaan havaittu olevan vaikutusta kuolleisuuteen. Tutkijoiden mukaan tämä voi johtua siitä, että lihan kulutuksen vähentäminen on joillakin tutkittavilla voinut johtua esimerkiksi tutkimusjakson aikana alkaneesta sairaudesta. Punaisen lihan kulutuksen vähentäminen vähensi kuitenkin kuolleisuutta silloin, kun lisättiin samalla muiden proteiininlähteiden, kuten nahattoman siipikarjanlihan, kananmunien, palkokasvien ja pähkinöiden kulutusta. Tutkijoiden mukaan tämä antaa viitteitä siitä, että proteiininlähteiden vaihtaminen punaisesta lihasta muihin vaihtoehtoihin voi pidentää elinikää.
Vuonna 2025 julkaistiin jälleen tutkimus, jonka aineistona käytettiin yllä mainituissa tutkimuksissa kerättyjä seurantatietoja. Tällä kertaa tarkasteltiin molempien tutkimusten osalta kaikkia osanottajia ja koko tutkimusaineistoa, joka ulottui vuodesta 1986 vuoteen 2016. Tuloksena oli, että punaisen lihan nauttiminen yhdistyi pienempään kokonaiskuolleisuuteen kuin siipikarjan lihan nauttiminen. Tutkimuksissa oli yhteensä yli 105 000 osanottajaa.
Ravitsevuus.
Liha sisältää monia tärkeitä ravintoaineita kuten runsaasti hyvälaatuista proteiinia, A- ja B-vitamiineja sekä hyvin imeytyvää hemi-rautaa, sinkkiä, B12-vitamiinia, kaliumia ja fosfatyydikoliinia. 
Rauta on välttämätöntä elimistön hapenkuljetukselle ja aivojen kehitykselle. Myös sinkkiä tarvitaan aivojen kehitykseen sekä myös DNA:n ja proteiinien valmistukseen, suvunjatkamiseen ja immuunijärjestelmän toimintaan. Riittävä proteiininsaanti puolestaan pidentää keskimääräistä elinikää. 
Vuonna 2017 julkaistussa brittitutkimuksessa havaittiin, että naiset, joiden keskimääräinen punaisen lihan kulutus oli alle 40 grammaa päivässä, saivat muita todennäköisemmin ravinnostaan suosituksia vähemmän sinkkiä, rautaa, B12-vitamiinia ja kaliumia. Tutkimuksessa tarkastelluissa veren ravintoainepitoisuuksissa ei kuitenkaan havaittu merkittävää eroa muun kuin ferritiiniarvojen osalta. 
Lihoista etenkin naudanlihassa on runsaasti tärkeitä ravintoaineita. Vuonna 2023 julkaistussa, naudanlihateollisuuden rahoittamassa yhdysvaltalaistutkimuksessa havaittiin, että naudanlihaa syövät nuoret saivat ruuasta vähintään 10 prosenttia muita enemmän rautaa, kaliumia, koliinia, B12-vitamiinia ja sinkkiä. Naudanlihaa syövien joukossa oli myös vähemmän heitä, jotka saavat folaattia ja B6-vitamiinia alle suositusten. Tässä tutkimuksessa ei kuitenkaan tarkasteltu näiden ravintoaineiden pitoisuuksia veressä. Lisäksi tutkimuksessa jätettiin huomioimatta ravintolisien käyttö, joten tutkimus ei osoita että naudanlihattomuus johtaisi ravintoainepuutoksiin. 
Aivoterveys.
Punaisen lihan syöminen korreloi vuonna 2021 julkaistun puolen miljoonan brittiläisen väestöseurantatutkimuksessa Alzheimerin taudin pienempään esiintyvyyteen siten, että punaisen lihan nauttiminen näyttäisi vähentävän sairastumisriskiä 30 prosentilla jokaista päivittäin nautittua 50 grammaa kohden. 
Vuonna 2022 julkaistussa suomalaistutkimuksessa havaittiin, että eniten prosessoimatonta punaista lihaa syövät miehet menestyivät kognitiivisia kykyjä mittaavissa testeissä paremmin kuin sitä vähiten syövät. Eniten prosessoitua punaista lihaa syövät menestyivät toisaalta heikommin kuin sitä vähiten syövät. Koulutus- ja tulotason sekä elintapojen vaikutus sairastumisriskiin huomioitiin tuloksessa. 
Lihaa syövillä esiintyy myös 17 prosenttia vähemmän aivohalvauksia siitä huolimatta, että he ovat lihavampia ja heillä on korkeampi verenpaine ja suuremmat kolesteroliarvot kuin niillä, jotka eivät syö lihaa. 
Mielenterveys.
Vuonna 2021 julkaistussa tieteellisten tutkimusten yhteenvedossa havaittiin, että lihaa syövillä esiintyi vähemmän masennusta, ahdistusta ja itsetuhoista käyttäytymistä. Yhteenveto perustui 18 tutkimukseen, joihin osallistui yhteensä yli 160 000 henkeä. Sellaiset tutkimukset jätettiin kuitenkin huomiotta, joissa tarkasteltiin annos-vastesuhdetta. 
Liha sisältää runsaasti esimerkiksi sinkkiä ja koliinia. Joissakin tutkimuksissa sinkin on havaittu vähentävän masennuksen oireita. Eräässä tutkimuksessa sinkkiä sisältävä ravintolisä yhdistettynä mielialalääkkeeseen vähensi masennusoireita vaikeaa masennusta sairastavilla henkilöillä. Tutkimuksissa on kuitenkin todettu, että sinkin positiivisesta vaikutuksesta masennusoireisiin tarvitaan lisää näyttöä. 
Koliinin vaikutuksista ihmiselle on toistaiseksi vain vähän tutkittua tietoa, eikä sen liiallisesta tai liian vähäisestä saannista ole olemassa tutkimusnäyttöä. Ruokaviraston mukaan koliinin puutosta ei ole raportoitu ihmisillä. 
Vuonna 2022 julkaistussa väestötutkimuksessa havaittiin, että ravinnosta saatava koliini vähensi yhdysvaltalaisaikuisilla masennusoireita. Kyseessä oli tiettävästi ensimmäinen koliinin mielenterveysvaikutuksia selvittävä väestötutkimus, ja tutkijaryhmä toteaakin artikkelissa, että koliinin masennusoireita vähentävästä vaikutuksesta tarvitaan lisää tietoa. 
Syöpä.
Ravinnon liian suuren rautapitoisuuden on ajateltu saattavan lisätä paksusuolen syövän riskiä sen vuoksi, että rauta muodostaa paksusuolessa vapaita radikaaleja. Kuumalla pannulla paistetun tai grillatun lihan pintaan muodostuu lisäksi jonkin verran syöpävaarallisia heterosyklisiä amiineja ja polyaromaattisia hiilivetyjä.
WHO:n kansainvälinen syöväntutkimuskeskus IARC luokitteli vuonna 2015 punaisen lihan eli muun kuin muuta lihaa niukemmin rautaa sisältävän broilerin ja kalkkunan lihan "todennäköisesti syöpää aiheuttaviksi". Arvio perustui 28 väestötutkimuksesta vuonna 2011 laadittuun tutkimusyhteenvetoon, jossa havaittiin, että jokainen päivittäinen 100 gramman annos punaista lihaa lisäsi paksusuolen riskiä 17 prosentilla. Suurin osa tarkastelluista tutkimuksista oli laadittu länsimaissa. Aasian ja Tyynenmeren seudulla laadituissa tutkimuksissa ei löytynyt kuitenkaan minkäänlaista yhteyttä punaisen lihan kulutuksen ja paksusuolen syövän välillä.
Vuonna 2021 julkaistiin uusi väestöseurantatutkimusten yhteenveto, jonka mukaan eniten punaista lihaa syövillä esiintyi 10 prosenttia enemmän paksu- ja peräsuolen syöpää, 9 prosenttia enemmän rintasyöpää, 22 prosenttia enemmän maksasolusyöpää, 25 prosenttia enemmän kohdunrungon syöpää ja 26 prosenttia enemmän keuhkosyöpää kuin vähiten lihaa syövillä. 
Britanniassa vuonna 2009 julkaistussa väestötutkimuksessa havaittiin toisaalta, että lihan syönnistä kokonaan pidättyvillä esiintyi 43 prosenttia enemmän paksusuolen syöpää, mutta 11 prosenttia vähemmän kaikkia syöpiä yhteensä kuin lihaa syövillä. 
Muun kuin broilerin ja kalkkunan lihan syönnin tiedetään lisäävän syöpäriskiä tietyntyyppisten hiirten ruuansulatuselimistössä. Kyseisten hiirten immuunipuolustusjärjestelmä hyökkää erästä punaisesta lihasta löytyvää sokeria vastaan, mikä aiheuttaa niillä syövälle altistavan tulehdusreaktion.
Haavainen paksusuolen tulehdus.
Vuonna 2010 julkaistussa, 40–65-vuotiailla naisilla tehdyssä ranskalaistutkimuksessa havaittiin, että erittäin runsas kalan ja maaeläinten lihan nauttiminen lisää riskiä sairastua haavaiseen paksusuolen tulehdukseen. 
Diabetes.
Vuonna 2010 julkaistussa yhdysvaltalaisessa metatutkimuksessa, joka kattoi yhteensä 20 tutkimusta ja 1 218 380 koehenkilöä havaittiin, ettei teollisesti prosessoimaton liha lisännyt diabeteksen riskiä. 
Vuonna 2023 julkaistussa satunnaistettujen interventiotutkimusten yhteenvedossa havaittiin, että punaisen lihan nauttiminen vähentää aterianjälkeistä verensokerin nousua, eikä sillä ole merkitsevää vaikutusta muihin kakkostyypin diabeteksen riskitekijöihin. 
Painon kehitys.
Vuonna 2015 julkaistun laajan tutkimuksen mukaan paljon nahatonta broilerinlihaa syövät ovat usein tavallista hoikempia. Paljon punaista lihaa syövät ovat usein tavallista lihavampia etenkin, jos he nauttivat sen kanssa paljon verensokeria nopeasti nostavia ruoka-aineita. Ne, jotka nauttivat liha-aterialla tärkkelyksen sijaan esimerkiksi vihanneksia, ovat puolestaan keskimääräistä hoikempia..
Sydänterveys.
Väestöseurantutkimuksissa on havaittu, että niillä, joiden veressä esiintyy runsaasti klupanodonihappoa (DPA) esiintyy 36 prosenttia vähemmän sydän- ja verisuonisairauksia. Muun muassa lihassa esiintyvällä DPA:lla vaikuttaisi olevan esimerkiksi verihiutaleiden kasautumista ehkäisevää spesifiä vaikutusta.
Vuonna 2010 julkaistussa yhdysvaltalaisessa metatutkimuksessa, joka kattoi yhteensä 20 tutkimusta ja 1 218 380 koehenkilöä, havaittiin, ettei teollisesti prosessoimaton liha lisännyt sydän- ja verisuonisairauksien riskiä.
Vuonna 2020 julkaistun väestötutkimuksen mukaan sillä viidenneksellä yhdysvaltalaisia miehiä, joka nauttii useimmin (teollisesti prosessoimatonta) punaista lihaa sisältävän aterian, hampurilaisen tai vastaavaa, esiintyy 24 prosenttia enemmän sydäninfarkteja kuin sillä viidenneksellä, joka nauttii kaikkein harvimmin punaista lihaa sisältäviä aterioita tai välipaloja. Niillä, jotka nauttivat päivittäin valkoista kalanlihaa sisältävää ruokaa, esiintyy jopa 54 prosenttia enemmän sydänkohtauksia kuin niillä, jotka syövät sen sijaan punaista lihaa sisältävää ruokaa. Tummaa kalanlihaa sisältäviä ruokia nauttivilla esiintyi 2000-luvulla kuitenkin jopa 46 prosenttia vähemmän sydänkohtauksia. Tumman kalanlihan nauttiminen ennen 2000-lukua sitä vastoin lisäsi sydänkohtauksia. Ilmiö saattaa selittyä valkoisen kalanlihan osalta sillä, että sitä nautitaan nykyisin usein leivitettyjen kalapuikkojen kaltaisena teollisena valmisruokana. Tutkimuksessa ei selvitetty kulutusmääriä, eikä riski kasvanut punaista lihaa sisältävien aterioiden osalta myöskään lineaarisesti syömiskertojen lisääntyessä.
Tutkimustietoa teollisesti prosessoidun lihan terveysvaikutuksista.
Lihajalosteiden säilyvyyttä on yleensä parannettu savustamalla ja/tai lisäämällä niihin muitakin säilyvyyttä parantavia aineita kuin suolaa. Esimerkiksi valmismarinoidut lihasuikaleet saattavat sisältää jopa 16 erilaista lisäainetta, joita epäillään syyllisiksi niiden haitallisiin terveysvaikutuksiin. Suurin osa suomalaisesta broilerinlihasta myydään teollisesti marinoituna. 
Kuolleisuus.
Valmismarinoidun lihan, makkaran, kinkun, pekonin ja muiden teollisesti säillöttyjen lihavalmisteiden käyttö lisää kuolemanriskiä vuonna 2013 julkaistun eurooppalaistutkimuksen mukaan. Kun muut terveyteen vaikuttavat tekijät pyritiin ottamaan huomioon havaittiin, että kuolemanriski oli 10 prosenttia suurempi, jos lihajalosteita nauttii 40-80 grammaa päivässä, ja 20 prosenttia suurempi, jos määrä oli 80-160 grammaa. Ylimääräiset kuolemat johtuivat etenkin sydän- ja verenkiertoelinten sairauksista ja syövistä. Syyksi tulokseen on arveltu lihajalosteiden sisältämiä lisäaineita, kuten nitraattia ja fosfaattia sekä polysyklisiä aromaattisia hiilivetyjä, heterosyklisiä aromaattisia amiineja ja nitrosoamiineja. 
Myös vuonna 2019 julkaistussa myöhäiskeski-ikäisiä ja vanhuksia koskevassa tutkimuksessa havaittiin, että jokainen teollisesti säilöttyjen lihajalosteiden ja punaisen lihan yhteenlaskettu laskennallinen annos korreloi keskimäärin 10 prosentin suuruisen kuolleisuuden lisäyksen kanssa. Tuloksesta oltiin kuitenkin poistettu margariininkäytön, diabeteksen, korkean verenpaineen ja ylipainon vaikutus kuolleisuuteen.
Syöpä.
WHO luokitteli teolliset lihajalosteet syöpää aiheuttaviksi vuonna 2015 sillä perusteella, että sitä runsaasti käyttävillä oli todettu muita enemmän paksusuolen syöpää. Teolliset lihajalosteet joutuivat samaan haitallisuusluokkaan kuin tupakka tai asbesti. Luokitus tarkoittaa sitä, että on olemassa vahvaa tieteellistä näyttöä siitä, että makkarat ja muut teollisesti säilötyt lihatuotteet lisäävät terveysriskejä, mutta se ei tarkoita sitä, että esimerkiksi makkaran syönti olisi terveydelle yhtä vaarallista kuin tupakointi. Moniin kansallisiin terveyssuosituksiin lisättiin kehotus rajoittaa lihajalosteiden käyttöä. Suomalaisiin ravitsemussuosituksiin ei ole kuitenkaan liitetty tällaista kehotusta.
Vuonna 2019 julkaistu tieteellinen arviointi päätyi siihen, että prosessoidun lihan kulutuksen ja sairauksien välillä havaittu yhteys on niin heikko, että se selittyy todennäköisesti muulla tavalla kuin syy-seuraussuhteella. 
Aivoterveys.
Lihajalosteiden nauttiminen korreloi vuonna 2021 julkaistun puolen miljoonan brittiläisen väestöreurantatutkimuksessa Alzheimerin taudin suuremman esiintyvyyteen kanssa siten, että lihajalosteiden nauttiminen näyttäisi lisäävän sairastumisriskiä yli 50 prosentilla jokaista päivittäin nautittua 25 grammaa kohden.
Sydän- ja verisuonisairaudet.
Vuonna 2010 julkaistussa yhdysvaltalaisessa metatutkimuksessa, joka kattoi yhteensä 20 tutkimusta ja 1 218 380 koehenkilöä havaittiin, että paljon teollisesti prosessoituja eli säilöttyjä lihajalosteita nauttivilla esiintyi muita enemmän sydän- ja verisuonisairauksia ja diabetesta. 
Vuonna 2010 julkaistussa yhdysvaltalaisessa metatutkimuksessa, joka kattoi yhteensä 20 tutkimusta ja 1 218 380 koehenkilöä, havaittiin lihajalosteiden käytön lisäävän muiden sydän- ja verisuonisairauksien paitsi aivohalvauksen riskiä. 
Vuonna 2014 julkaistussa ruotsalaistutkimuksessa, jossa oli mukana 37 000 miestä, havaittiin että lihajalosteet lisäsivät sydämen vajaatoiminnan riskiä.
Diabetes.
Vuonna 2010 julkaistussa yhdysvaltalaisessa metatutkimuksessa, joka kattoi yhteensä 20 tutkimusta ja 1 218 380 koehenkilöä, havaittiin lihajalosteiden käytön lisäävän muiden sydän- ja verisuonisairauksien paitsi aivohalvauksen riskiä. Myös diabeteksen riski lisääntyi.
Terveysvaikutuksiin liittyviä suosituksia.
Suomen ravitsemussuositukset.
Vuonna 2014 julkaistuissa suomalaisissa ravitsemussuosituksissa suositellaan, että sekä prosessoidun että punaisen lihan kulutus rajoitettaisiin terveyssyistä yhteensä puoleen kiloon kypsiä lihajalosteita ja lihaa viikossa, mikä vastaa 700–750 grammaa raakaa lihaa. Perusteluna oli ravitsemusneuvottelukunnan puheenjohtajan Mikael Fogelholmin mukaan se, että väestöseurantatutkimuksissa on havaittu, että vähemmän lihaa syövillä on hiukan pienempi kuolleisuus ja että paljon prosessoitua punaista lihaa syövillä esiintyy hiukan enemmän sydän- ja verisuonitauteja, paksusuolensyöpää ja tyypin 2 diabetesta kuin niitä vähän syövillä.
Dublinin julistus.
Yli tuhannen tutkijan allekirjoittamassa Dublinin julistuksessa todetaan, että tieteellisen näytön mukaan lihan ja muiden eläinperäisten tuotteiden säännöllinen nauttiminen edistää terveyttä. Etenkään lasten, nuorten, hedelmällisessä iässä olevien naisten, vanhusväestön sekä kroonisia sairauksia potevien ei pitäisi luopua eläinperäisestä ravinnosta, koska se sisältää sellaisia terveyttä suojaavia aineita, joista vallitsee puutosta jopa korkean elintason maissa.
Dublinin julistusta on arvosteltu sen merkittävistä yhteyksistä eläinteollisuuteen. Yksi julistuksen laatijoista ja sen julkistustilaisuuden koollekutsujista, professori Peer Ederer, on muun muassa kuvaillut veganismia "psykologista hoitoa vaativaksi syömishäiriöksi" ja verranut sitä Heaven's Gate -kulttiin. Hän on myös kutsunut EU:n ilmastotoimia "hysteerisiksi". Niinikään julistuksen koollekutsujana toiminut professori Frederic Leroy on julkisuudessa kutsunut kasvipohjaisia lihankorvikkeita "ruokavaliokomediaksi". Hän on myös esittänyt julkisuudessa, että vihreitä arvoja puolustavat ihmiset "salaa nauttisivat raivoisasta maailmanlopusta", ja kutsunut ilmastotoimia puolustavia poliitikkoja "tietämättömiksi, hyvesignaloiviksi typeryksiksi".
Julistusta arvostelleet asiantuntijat ovat kutsuneet sitä lihateollisuuden propagandaksi ja sanoneet, että sen sisältö ei vastaa tieteessä vallitsevaa yhteisymmärrystä, jonka mukaan eläinteollisuuden kielteinen vaikutus ympäristöön ja ihmisten terveyteen on merkittävää.
NutriRECS.
Kansainvälinen tutkijaryhmä NutriRECS julkaisi vuonna 2019 laajaa huomiota saaneen metatutkimuksen, jonka mukaan prosessoidun lihan ja prosessoimattoman punaisen lihan kulutus ei lisää kokonaiskuolleisuutta. Tutkimuksessa tarkasteltiin siihen asti kertynyttä tutkimusnäyttöä, ja siinä tarkasteltuihin 61 tutkimukseen oli osallistunut yhteensä yli neljä miljoonaa tutkittavaa. Samaan aikaan tutkijaryhmä julkaisi tutkimuksen, jonka mukaan näyttö prosessoidun lihan ja prosessoimattoman punaisen lihan kielteisistä vaikutuksista terveyteen on niin heikkoa, että sairastuvuus selittyy todennäköisesti muulla tavalla kuin syy-seuraus-suhteella.
Tutkimuksiinsa pohjaten ryhmä antoi omat suosituksensa punaisen lihan ja prosessoidun lihan käytölle. Suosituksissa todettiin, että aikuiset voivat jatkaa lihan käyttämistä entiseen malliin. Suositukset annettiin "heikkoina suosituksina" perustuen "vähäiseen näyttöön". Tutkimukset ja uudet suositukset julkaistiin Annals of Internal Medicine -tiedejulkaisussa.
NutriRECSin tutkimusartikkelit ja niiden perusteella annetut suositukset olivat pitkälti ristiriidassa aiempien suositusten kanssa, ja ne herättivät voimakasta kritiikkiä asiantuntijoiden ja terveysjärjestöjen keskuudessa. Useat kansainväliset syöpäjärjestöt ja terveysasiantuntijat allekirjoittivat tutkimusten julkistamisen jälkeen lausunnon, jossa todettiin, että lihansyönnin ja syövän välisen yhteyden vuoksi on lihan kulutusta syytä edelleen vähentää. Lausunnossa NutriRECSin suosituksia kuvailtiin hämmentäviksi ja ihmisten terveyden kannalta haitallisiksi. Myös useat ravitsemustieteilijät eri yliopistoista ovat julkisuudessa kritisoineet NutriRECSin tutkimuksia.
Myös NutriRECSin tutkimusmenetelmiä on arvosteltu. Tutkijaryhmä käytti lihan vaikutusten tutkimiseen niin sanottua GRADE-menetelmää, joka on alun perin tarkoitettu lääketutkimusten arvioimiseen. Useiden asiantuntijoiden mukaan menetelmä ei sovi käytettäväksi ravitsemustieteessä usein käytettyjen seurantatutkimusten arviointiin, sillä ravitsemuksen seurantatutkimuksiin sisältyy liikaa muuttuvia tekijöitä. Ihmiset saattavat esimerkiksi muistaa epätarkasti, mitä he ovat syöneet, tai lipsua ilmoittamastaan ruokavaliosta.
Suosituksia arvosteltiin myös siitä, että niitä perusteltiin ihmisten omalla halukkuudella syödä punaista lihaa. Suosituksissa ei myöskään otettu huomioon lihantuotannon vaikutuksia ympäristöön ja eläinten hyvinvointiin.
Vuoden 2019 lopulla ilmeni, ettei NutriRECS ollut raportoinut suositustensa yhteydessä riittävän selkeästi mahdollisista eturistiriidoistaan. Ryhmän johtava tutkija Bradley Johnston sai tutkimusten julkistamisen jälkeen rahoitusta rasvojen tutkimukseen AgriLife Research -järjestöltä, joka toimii osittain naudanlihateollisuuden rahoittaman Texas A&amp;M -yliopiston alaisuudessa. Annals of Internal Medicine julkaisikin myöhemmin tutkimuksesta korjatun version, jossa kerrottiin Johnstonin AgriLife Researchilta saamasta rahoituksesta.
Johnston johti myös vuonna 2016 julkaistua, elintarviketeollisuuden rahoittamaa tutkimusta, jonka lopputulema oli, ettei sokerin kielteisistä terveysvaikutuksista ole riittävästi näyttöä. Tutkimusta rahoitti International Life Sciences Institute -järjestö (ILSI), jonka jäseniä ovat useat elintarvike- ja virvoitusjuomateollisuuden suuryritykset kuten McDonald’s, Coca-Cola Company ja Mars Inc.