Juhani Aataminpoika

Juhani Aataminpoika eli Kerpeikkari (31. heinäkuuta 1826 Vesivehmaa – syyskuu 1854 Viaporin linnoitus, Suomen suuriruhtinaskunta) oli mahdollisesti Suomen historian vahingollisin murhaaja. Hän surmasi loka-marraskuun 1849 aikana 12 ihmistä Etelä-Suomessa. Aataminpoikaa on joskus luonnehdittu ensimmäiseksi Suomen historian tuntemaksi sarjamurhaajaksi.
Elämänvaiheet.
Juhani Aataminpoika lähti kotoaan 15-vuotiaana, kierteli renkinä ja teki samalla erilaisia pikkurikoksia. Lokakuussa 1849 häntä oltiin viemässä Hämeenlinnan vankilasta Hauhon syyskäräjille hevosvarkaudesta syytettynä, kun hän karkasi Hauholla saattajiltaan ja aloitti henkirikostensa sarjan. 
Lammilla hän surmasi Helisevän torpan isännän ja emännän yhdessä Kustaa Kratula -nimisen miehen kanssa. Täältä hän jatkoi matkaansa kotiinsa Heinolan pitäjän Hujansaloon Joenniemen torppaan (Joenniemi mainitaan ensimmäisen kerran kirkonkirjoissa vuonna 1864), jossa hän riitautui isäpuolensa Alexander Bohmin kanssa ja surmasi hänet, oman äitinsä sekä pariskunnan metsään paenneet lapset.
Hujansalosta Aataminpoika lähti kohti Saimaan kanavatyömaata ja surmasi matkan varrella lisää tapaamiaan ihmisiä. Erään miehen hän tappoi saadakseen tältä tämän papintodistuksen työnhakua varten.
Marraskuun alussa Aataminpoika oli palannut Lammille, josta käsin hän lähti ystävänsä Antti Suikon kanssa ryöstöretkelle kohteenaan Hattelmalan kylässä sijaitseva Tyryn torppa. Miehet pahoinpitelivät talonväen ja ryöstivät heidän rahansa. Torpan vanha emäntä kuoli vammoihinsa, mutta muu perhe säilyi hengissä.
Pian tämän jälkeen, 20. marraskuuta, Erik Tervakoski ja Palsan mylläri ottivat Aataminpojan kiinni Padasjoen Vesijakaan kylässä Aholan pirtissä. Kiinniottoa seuranneen oikeudenkäynnin päätteeksi Viipurin hovioikeus langetti hänelle kuolemanrangaistuksen. Tuomio pysyi senaatin oikeusosastossa, mutta keisari Nikolai I lievensi sitä niin, että Aataminpoika sai 40 paria raipaniskuja sekä elinkautisen vankeusrangaistuksen. Hänet passitettiin tammikuussa 1853 Viaporin linnoitukseen ja pidettiin siellä seinään kahlittuna vankina kuolemaansa saakka syyskuussa 1854.
Aataminpojan kansanomainen lisänimi "Kerpeikkari" tulee ruotsin kielen teloittajaa tarkoittavasta sanasta "skarprättare". Hän oli omana aikanaan kuuluisa, mutta hänen tekonsa unohtuivat pitkäksi ajaksi, eikä hän saavuttanut samanlaista kuuluisuutta kuin esimerkiksi Matti Haapoja. 2000-luvulla hän on kuitenkin noussut tutkijoiden mielenkiinnon kohteeksi.
Oikeuspsykiatri Hannu Lauerman mukaan Aataminpojan käytökselle oli olemassa syy, joka voidaan havaita hänen muotokuvansa kasvonpiirteistä. Lauerman mukaan Aataminpoika kärsi suurella todennäköisyydellä synnynnäisestä kupasta. Hänen äitinsä oli tuomittu salavuoteudesta eli sukupuoliyhteydestä avioliiton ulkopuolella (merkintä "kvinsperson"). Lauerman mukaan synnynnäisen kupan vaikutuksesta ihmisestä tulee käytökseltään arvaamaton, estoton ja helposti tulistuva. Samasta sairaudesta todennäköisesti kärsivät myös tsaari Iivana Julma ja hänen poikansa Fjodor I sekä Ivan Ivanovitš.
Elokuva.
Aataminpojan tarinasta oli suunnitteilla elokuva. Käsikirjoituksen on tehnyt Kari Hietalahti ja elokuvan ohjaajaksi suunniteltiin Peter Franzénia. Elokuvalle ei lopulta järjestynyt rahoitusta.