Tieteentekijöiden liitto

Tieteentekijöiden liitto on tieteen, tutkimuksen ja korkeakouluopetuksen parissa työskentelevien ammattijärjestö.
Historia.
Korkeakoulujen Assistenttiliitto (1967–1977).
Keväällä 1967 korkeakouluissa työskentelevät assistentit eri puolella Suomea uhkasivat joukkoirtisanoutuvansa, elleivät saa tuntuvaa palkankorotusta. Korkeakoulujen Assistenttiliitto perustettiin saman vuoden lokakuussa. Liiton ensimmäinen puheenjohtaja oli Ilmo Rinkinen 1967–1968. Vuonna 1968 assistenteille luvattiin kahden palkkaluokan korotusta, mutta korotus jäi kuitenkin vain yhteen palkkaluokkaan.
Vuosina 1969–1973 puheenjohtajana toimi Pauli Sysiö. 1970-luvulla liitto keskittyi parantamaan jäsentensä oikeusturvaa ja assistenttiohjesäännön luomista. Luottamusmiesjärjestelmää alettiin muodostaa yliopistoille vuonna 1971. Vuonna 1974 liitolla ehti olla kolme puheenjohtajaa: tammikuussa Kaj Lindström, helmi-maaliskuussa Pekka Hyyppä ja loppuvuoden Jaakko Elenius. Seuraavana vuonna puheenjohtajana toimi Vesa Majamaa. Jukka Yliniemi toimi liiton puheenjohtajana 1976–1982.
Korkeakoulualan assistenttien ja tutkijain liitto (1978–1996).
Vuonna 1978 liitto muutti nimekseen Korkeakoulualan assistenttien ja tutkijain liitto (KATL). Vuosina 1983–1986 puheenjohtajana toimi Harri Palmén. Liitto liittyi keskusjärjestö Akavaan vuonna 1986.
Liiton puheenjohtajana toimi Leila Risteli 1987–1989 ja Jussi Nuorteva vuonna 1990. 1990-luvun alun lamassa liitto halusi turvata jäsentensä työllisyyttä, jota valtion säästösuunnitelman uhkasivat. Huhtikuussa 1990 liitto jakoi ensimmäistä kertaa Tiedon portti -palkinnon. Vuosina 1991–1993 puheenjohtajana toimi Kari Kuoppala ja 1994–1998 Kari Pitkänen.
Tieteentekijöiden liitto (1997–).
Vuonna 1997 liiton nimi muuttui Tieteentekijöiden liitoksi. Nimi lyhennetään usein Tieteentekijöiksi. Björn Fant toimi liiton puheenjohtajana 1999–2002 ja Antero Puhakka 2003–2006.
Vuonsina 2007–2010 liiton puheenjohtajana toimi Ragna Rönnholm. Vuonna 2007 liitto oli huolissaan korkeakoulujen määräaikaisten henkilöstön asemasta vuonna 2010 tapahtuvan yliopistouudistuksen jälkeen. Liitolla oli noin 7 000 jäsentä, joista määräaikaisia oli 70 prosenttia. Tapani Kaakkuriniemi toimi puheenjohtajana vuodet 2011–2014 ja Petri Koikkalainen 2015–2018.
Vuosina 2019–2022 puheenjohtajana toimi Maija S. Peltola. Hän kertoi liiton muun muassa tavoittelevan hallitusohjelmaan kirjausta tutkijaeläkkeen valmistelun aloittamisesta. Tavoitteena oli turvata ennen MYEL-vakuutusjärjestelmän voimaantuloa apurahaa saaneiden eläke uudella tutkijaeläkkeellä, joka vastaisi taiteilijaeläkettä. Helmikuussa 2020 liitto ilmaisi huolensa tutkijoiden ja muiden tieteentekijöiden häirinnästä ja maalittamisesta. Liitto osallistui puheenjohtajansa Peltolan kautta selvittäjäryhmään, jossa arvioitiin yliopistojen hallinnollisen autonomian tilaa. Selvityksen taustalla oli Tampereen uuden säätiöyliopiston syntyyn liittyvät seikat, mutta myös muissa yliopistoissa henkilöstön kokema demokratiavaje. Kesällä 2021 Tieteentekijät ja Opetusalan Ammattijärjestö OAJ perustivat yhteisen järjestön, Tiede ja Opetus ry:n, joka tavoite on tiivistää yhteistyötä muun muassa yliopistojen tutkimus- ja opetushenkilöstön ja muiden asiantuntijoiden edunvalvonnassa.
Marraskuussa 2022 liiton uudeksi puheenjohtajaksi kaksivuotiselle kaudelle valittiin filosofian tohtori Tero Karjalainen. 
Keväällä 2023 perustettiin Suomen ammattikorkeakoulujen tieteentekijät, Samkot ry. Tieteentekijöiden varapuheenjohtaja Sanni Tiitisestä tuli yhdistyksen puheenjohtaja. Valtakunnallisessa yhdistyksessä tehdään edunvalvontaa, joka huomioi yleisten aiheiden lisäksi myös ammattikorkeakoulusektorin erityiset TKI-työn ja tutkimusperustaisen opetuksen reunaehdot.
Marraskuussa 2024 liiton uudeksi puheenjohtajaksi valittiin yliopistonlehtori Antti Pajala.
Organisaatio.
Vuonna 2025 Tieteentekijöiden liittoon kuului lähes 7 000 jäsentä 16 jäsenyhdistystä. Yksittäiset henkilöt liittyvät liittoon jonkin sen jäsenyhdistyksen kautta. Jäsenistön yleisimpiä nimikkeitä ovat yliopistonlehtori, nuorempi tutkija, väitöskirjatutkija, tutkijatohtori ja erikoistutkija. Paikallista toimintaa liitolla on Espoossa, Helsingissä, Joensuussa, Jyväskylässä, Kuopiossa, Lappeenrannassa, Lahdessa, Oulussa, Tampereella, Turussa, Vaasassa ja Rovaniemellä. Valtakunnallisesti toimivat Informaatioalan Akateemiset (INA), Suomen akateemisten tutkijoiden yhdistys (SATY) ja Suomen ammattikorkeakoulujen tieteentekijät Samkot ry.
Liiton jäsenet kuuluvat Opetus ja tiede -työttömyyskassaan (aiemmin Opettajien Työttömyyskassa).
Liiton puheenjohtajana vuosina 2025–2026 toimii VTT, dosentti Antti Pajala Turun yliopistosta.
Toiminta.
Tieteentekijöiden liitto hoitaa jäsentensä ammatillista, sosiaalista ja palkkaedunvalvontaa. Liitto vaikutti osaltaan esimerkiksi siihen, että apurahalla työskentelevät saivat lakisääteisen eläke- ja tapaturmavakuutuksen. 
Liitto on ollut mukana valmistelemassa työ- ja elinkeinoministeriön lakihanketta, jolla maahan tavoiteltiin lisää kansainvälisiä opiskelijoita ja tutkijoita niin kutsutuista kolmansista maista. Valmistuneiden tutkijoiden oleskelulupaa oltiin pidentämässä kesällä 2021 vuodesta kahteen vuoteen. Tänä aikana heidän tulisi löytää työpaikka tai perustaa yritys saadakseen jatkaa maassaoloa. Liitto toivoi lakimuutokseen muitakin tutkijoita kohtavia parannuksia. Marraskuussa 2022 hallitus esitti tutkijoiden oleskeluluvan pidennystä viiteen vuoteen. Tieteentekijät on toivonut myös Suomeen kolmansista maista tulevien opiskelijoiden ja tutkijoiden saapumisen helpottamista pitkäaikaisen viisumin avulla.
Tieteentekijöiden liitto, Professoriliitto ja Yliopistojen opetusalan liitto julkaisevat yhdessä "Acatiimi"-lehteä. 
Kyselyt.
Liitto tekee myös kyselyitä. 
Esimerkkejä jäsenkyselyistä:
Esimerkkejä muista kyselyistä:
Palkinnot.
Vuoden tieteentekijä.
Vuoden tieteentekijä on Tieteentekijöiden liiton vuosittain valitsema tiedeyhteisön jäsen. Palkinnon suuruus on 5 000 euroa. Vuonna 2021 palkinto annettiin ensimmäistä kertaa työnantajan edustajalle.