tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ed Case

Edward "Ed" Espenett Case (s. 27. syyskuuta 1952) on havaijilainen asianajaja ja poliitikko, joka on vuodesta 2019 lähtien toiminut osavaltionsa edustajana Yhdysvaltain edustajainhuoneessa. Hän edustaa demokraatteja ja Havaijin 1. vaalipiiriä.
Tausta ja yksityiselämä.
Case syntyi Hilon kaupungissa Havaijilla vuonna 1952. High schoolin jälkeen Case muutti mantereelle opiskelemaan. Hän aloitti opintonsa Massachusettsissa Williams Collegessa pääaineenaan psykologia ja valmistui vuonna 1975. Valmistuttuaan Case työskenteli kongressiedustaja Spark Matsunagan laillisena avustajana vuoteen 1978 asti.
Tämän jälkeen hän alkoi kiinnostua politiikasta, ja uskoi lakiopintojen tulevan tarpeeseen mahdollisissa vaaleissa. Case muutti opiskelemaan Kalifornian yliopistoon, josta hän valmistui oikeustieteiden tohtoriksi vuonna 1981.
Case on naimisissa Audrey Nakamuran kanssa. Parilla on neljä lasta ja lapsenlapsia. Uskonnolliselta vakaumukseltaan Case on protestantti.
Poliittinen ura.
Havaijin 1. vaalipiiri kattaa noin puolet O'ahun saaresta: Honolulun kaupungin ja joitakin ympäröiviä kuntia. 2. vaalipiiri kattaa koko muun osavaltion. Case on toiminut molempien vaalipiirien edustajana edustajainhuoneessa. Ensimmäistä kertaa hänet valittiin Havaijin edustajainhuoneeseen vuonna 1994 ja hän istui siellä vuoteen 2002 asti, kunnes nousi Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen.
Case alkoi arkistoida materiaalia edustajainurastaan sekä osavaltion että liittovaltion tasolla. Tähän kuuluu myös mm. kampanjamateriaalia Casen epäonnistuneista kuvernööri- ja senaattorikampanjoista. Materiaali lahjoitettiin Havaijin yliopistolle Mānoassa vuonna 2007 ja sen on tarkoitus avautua tutkimusmateriaaliksi vuonna 2037.
H’restivka

H’restivka (; ); vuosina 1958-2016 Kirovske (; ); vuoteen 1958 saakka Nova H’restivka (); on kaupunki Ukrainan Donetskin alueen Horlivkan piirissä. H’restivka sijaitsee vajaa 40 kilometriä piirikeskus Horlivkan keskustasta kaakkoon ja 75 kilometriä aluekeskus Donetskista itäkoilliseen.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 27 441 asukasta vuoden 2021 alussa. Vuoden 2001 väestönlaskennassa väkiluku oli 30 910. Tuolloin 46 prosenttia asukkaista oli ukrainalaisia, 48 prosenttia venäläisiä ja 2 prosenttia valkovenäläisiä.
Ukrainan vuonna 2020 tekemän aluehallintouudistuksen jälkeen kaupunki on virallisesti kuulunut Horlivkan piiriin; tätä ennen se oli alueellisesti merkittävä kaupunki. Käytännössä kaupunki on kuitenkin ollut huhtikuusta 2014 lähtien osa Venäjän ohjaamaa separatistista Donetskin kansantasavaltaa, joka samoin kuin venäläiset miehittäjät käyttävät kaupungista neuvostoajalta peräisin olevaa venäjänkielistä nimeä Kirovskoje.
Paikkakunta mainitaan vuonna 1954 Nova H’restivkan työläiskylänä, jonka läheisyyteen perustettiin kaivoksia. Paikkakunnan asutushistoria ulottuu tätävarhaisemmaksi. Kaupungin aseman se sai vuonna 1958. Väkiluku oli 16 300 vuonna 1959 ja 20 400 vuonna 1979.
Havaijin territorio

Havajin territorio (havaijiksi "Panalāʻau o Hawaiʻi," ) oli Yhdysvaltoihin kuuluva territorio, joka käsitti nykyisen samannimisen osavaltion alueen. Territorio perustettiin vuonna 1900 ja se lakkautettiin 59 vuotta myöhemmin, kun Havaijista tuli osavaltio.
Tausta.
Havaiji yhdistyi kuningaskunnaksi vuonna 1795, jonka jälkeen se alkoi avautua ulkomaailmalle. Etenkin amerikkalaisia saapui sankoin joukoin pitämään sokeri- ja hedelmäplantaaseja.
Vuonna 1893 joukko amerikkalaisia liikemiehiä syrjäytti Havaijin kuningattaren Lili'uokalanin, mikä johti kuningaskunnan kaatumiseen. Tämän jälkeen Stanford Dolen johdolla perustettiin Havaijin tasavalta, joka ilmoitti haluavansa liittyä osaksi Yhdysvaltoja. Yhdysvallat hyväksyi ehdotuksen saatuaan Filippiinit haltuunsa Espanjan–Yhdysvaltain sodan jälkeen, ja vuonna 1898 liitti Havaijin osaksi Yhdysvaltoja. Territorio alueesta tuli kaksi vuotta myöhemmin.
Terriotoriona.
Territorion oli tarkoitus olla väliaikainen ratkaisu ja Havaijista haluttiin tehdä osavaltio jo 1910-luvulla. Ensimmäinen esitys osavaltioksi nousemisesta kaatui kongressissa helmikuussa 1919. Syyksi on yleisesti katsottu amerikkalaisten lainsäätäjien kielteinen asenne Havaijia, jonka väestöstä merkittävä osa ei ollut valkoisia, kohtaan.
Pearl Harborin hyökkäyksen jälkeen Havaijilla astui voimaan sotatila, jonka nojalla mm. kaikilta asukkailta, lapsia lukuun ottamatta, kerättiin sormenjäljet ja rantojen valokuvaaminen kiellettiin. Japanilaistaustaiset asukkaat joutuivat tiukan valvonnan alaisuuteen. Sotatilan aikana territoriota johti sotilashallitus, joka piti päämäjaa 'Iolanin palatsissa käyttäen kaikkea valtaa.
Toisen maailmansodan aikana Havaijilla aloitettiin ns. Speak American -kampanja. Esimerkiksi kaikki muut kuin englanninkieliset mediat lakkautettiin ja japanin kielen puhumista karsastettiin.
Tie osavaltioksi.
1940-luvulle tultaessa kaksi kolmasosaa havaijilaisista äänioikeutetuista kannatti Havaijin muuttamista osavaltioksi. Asian edistämiseksi ei juurikaan saatu tehtyä mitään toisen maailmansodan aikana. Lakialoite territorion muuttamisesta osavaltioksi tehtiin vuosina 1947, 1950, 1951 ja 1953, mutta yksikään niistä ei mennyt läpi kongressin molemmissa kamareissa.
Vuonna 1957 presidentti Eisenhower nimitti kuvernööriksi William Quinnin. Maaliskuussa kaksi vuotta myöhemmin Yhdysvaltain kongressi hyväksyi Eisenhowerin ehdotuksen Havaijin osavaltiosta. Havaijilla järjestettiin 21. elokuuta 1959 kansanäänestys alueen statuksen muuttamisesta osavaltioksi, joka hyväksyttiin. Havaijin territorio lakkautettiin tämän seurauksena, kun Havaijista tuli Yhdysvaltain 50. osavaltio.
Quinn valittiin osavaltion ensimmäiseksi kuvernööriksi ja hän palveli kaksi kautta.
Bad Kissingenin piirikunta

Bad Kissingenin piirikunta () on piirikunta Unterfrankenin hallintopiirissä Baijerin osavaltiossa Saksassa. Piirikunnan pinta-ala on 1 137 neliökilometriä, ja siihen kuuluu 26 kuntaa. Vuoden 2020 lopussa piirikunnassa oli 103 169 asukasta. Piirikunnan keskus on Bad Kissingen, joka on piirikunnan suurin kaupunki.
Bambergin piirikunta (Baijeri)

Bambergin piirikunta () on piirikunta Oberfrankenin hallintopiirissä Baijeriin osavaltiossa Saksassa. Piirikunnan pinta-ala on 1 168 neliökilometriä, ja siihen kuuluu 36 kuntaa. Vuoden 2020 lopussa piirikunnassa oli 147 497 asukasta. Piirikunnan keskus on Bamberg, joka ei kuitenkaan itse kuulu piirikuntaan. Väkiluvultaan piirikunnan suurin kunta on Hirschaid.
Saana Valkama

Saana Valkama -nimisiä henkilöitä ovat:
Marusja Tšurai

Marusja Tšurai oli ukrainalainen laulaja, joka tarinan mukaan asui Pultavassa vuosina 1625–1650.
Tšurain sanotaan kirjoittaneen muutamia edelleen suosittuja lauluja, kuten "Oi, ne hody, Hrytsju" ('Älä lähde juhliin, Hryts'), "Kotylysia vozy z hory" ('Vaunut vierivät mäkeä alas') ja "Za svit vstaly kozatšenky" ('Kasakat heräsivät aamunkoitteessa'). Kaikkiaan hänen nimiinsä on pantu 23 laulua. Laulun "Hryts" teemaa on käytetty kymmenkunnassa ukrainalaisessa romaanissa, useissa näytelmissä ja runoissa. Tunnetuin lauluun perustuva romaani on Olha Kobyljanskan "V nediliu rano zillia kopala" ('Pyhäaamuna hän kaivoi yrttejä'). Laulu on käännetty saksaksi ja ranskaksi 1800-luvun alussa. Tšurain lauluja on julkaistu kokoelmana "Divtšyna z lehendy – Marusja Tšurai" (1967, 1974, 'Legendan tyttö – Marusja Tšurai'), jossa on Leonid Kaufmanin kirjoittama elämäkerta.
Lina Kostenkon historiallinen runoromaani "Marusja Tšurai" ilmestyi 1979 Kiovassa. Kostenkon romaanissa Tšurai sai hirttotuomion, mutta D. H. Struk muistuttaa artikkelissaan, että Marusja Tšurain elämästä ei ole tarkkaa historiallista tietoa vaan kuva hänestä perustuu tarinoihin.
Rudolf Hoernle

August Friedrich Rudolf Hoernle (Rudolf Hoernlé tai A. F. Rudolf Hoernle; 1841 Intia – 1918) oli saksalainen kielitieteilijä, joka oli aikansa johtavia
muinaisintialaisten käsikirjoitusten asiantuntijoita.
Hoernle syntyi Intiassa, jossa hänen saksalainen isänsä toimi anglikaanisen kirkon lähetyssaarnaajana. Hän suoritti yliopistotutkinnon Sveitsissä ja siirtyi
jatko-opiskelijaksi Lontooseen perehtymään sanskritin kieleen Theodor Goldstückerin opastuksella. Vuonna 1865 hän palasi Intiaan ja toimi aluksi filosofian opettajana Benaresissa. Samalla hän perehtyi syvällisesti vanhoihin indoarjalaisiin kieliin ja muinaisintialaisiin käsikirjoituksiin. Myöhemmin hän asui Kalkutassa ja Oxfordissa.
Hoernlesta tuli yksi tunnetuimmista orientalisteista, kun hän vuonna 1881 pystyi tulkitsemaan Intian luoteisosasta löytyneitä käsikirjoituskatkelmia, joiden ennestään tuntematon kirjaimisto oli totuttua vanhemmalta ajalta ja jota muut tutkijat eivät osanneet lukea. Hänen tunnetuimmat tutkimuskohteensa olivat Keski-Aasiasta löytyneet Bowerin käsikirjoitus (1891) ja Weberin käsikirjoitus (1893).
Kaikkiaan hän julkaisi 115 tieteellistä teosta, artikkelia ja tutkielmaa. 
Hoernle sai tahran tutkijanmaineelleen, kun hän 1890-luvulla erehtyi pitämään hotanilaisen antiikkikauppias Islam Akhunin myymiä 
“muinaisia kirjoituksia” aitoina. Teksteissä oli Akhunin omatekoisia kirjoitusmerkkejä, joita Hoernle yritti parhaansa mukaan tulkita teoksissaan. Tutkimusmatkailija Marc Aurel Stein oli kuitenkin epäluuloinen ja sai Akhunin vuonna 1901 myöntämään tehneensä tekstit itse. Hoernle peitti virheensä poistamalla väärät tiedot teostensa uusista painoksista mainitsematta korjauksista sanallakaan.
Ruususuomuaratti

Ruususuomuaratti ("Pyrrhura roseifrons") on suomuaratteihin kuuluva lintulaji. Se on vastikään erotettu omaksi lajikseen, ja aiemmin sitä pidettiin täpläsuomuaratin ("Pyrrhura" "picta") alalajina.
Amazoniansuomuaratti

Amazoniansuomuaratti ("Pyrrhura amazonum") on suomuaratteihin kuuluva papukaijalaji. Se on erotettu omaksi lajikseen vastikään, ja aiemmin sitä pidettiin täpläsuomuaratin ("Pyrrhura" "picta") alalajina.
Alalajeja sillä on kaksi: "P. a. amazonum" ja "P. a. microtera."
Koko ja ulkonäkö.
Amazoniansuomuaratti on pituudeltaan nokasta pitkän pyrstön kärkeen noin 22 cm pitkä ja painaa noin 54–70 grammaa.
Suurimmaksi osaksi se on vihreä, etenkin selkäpuolelta. Muiden suomuarattien tapaan sen värirajat eivät välttämättä ole kovin selkeät, vaan suomukuvioiden sumentamat. Pää on tumma: sillä on musta lakki, tummansininen nauha silmästä silmään, silmän alapuoli ja poski tummanpunaruskea, korvalaikku vaaleanruskea. Kaulalla on beigemustia suomukuvioita. Suuri, punaruskea laikku vatsalla. Tummanpunainen pyrstö, jossa on vihreä tyvi. Nokka musta, silmät ruskeat, silmää ympäröivä paljas ihoalue harmaa, jalat harmaat. 
Sukupuolet ovat samannäköiset. 
Nuoret ovat aikuisia lyhytpyrstöisempiä ja haaleamman värisiä höyhenpuvultaan. Nuorilla vatsan punainen laikku ei ole niin laaja. Nuorilla on tummat silmät ja silmää ympäröivä ihoalue on vaaleampi kuin aikuisilla.
Kirjosuomuaratti

Kirjosuomuaratti ("Pyrrhura griseipectus") on suomuaratteihin kuuluva papukaijalaji. Sitä pidettiin aiemmin raitasuomuaratin ("Pyrrhura leucotis") alalajina.
Rondelli

Rondelli () on pyöreä tai puolipyöreä matalahko tykkitorni puolustusmuurissa, jota Suomessa ja Ruotsissa on kutsuttu myös nimillä rundeli tai posteiji. Suomessa rondelleja on rakennettu Hämeen linnaan sekä Viipurin kaupunginmuurin vahvistukseksi. Kustaa Vaasa pyrki 1500-luvulla lujittamaan Suomen puolustusta, ja Hämeen linnaan rakennettiin kaksi vankkaa tykkitornia. Viipurin kaupunginmuurin osaksi oli myös tarkoitus rakentaa kaksi vahvaa, silloisen italialaisen linnoitustaidon mukaan suunniteltua pyöreää ampumatornia. Lopulta niistä rakennettiin vain toinen, niin sanottu Pyöreä torni.
Tummasuomuaratti

Tummasuomuaratti ("Pyrrhura lucianii") on suomuaratteihin kuuluva papukaijalaji. Se on erotettu omaksi lajikseen vastikään, ja aiemmin sitä pidettiin täpläsuomuaratin ("Pyrrhura" "picta") alalajina.
Unhallowed

Unhallowed on yhdysvaltalaisen The Black Dahlia Murderin esikoisalbumi. Se julkaistiin Metal Blade Recordsin toimesta 17. kesäkuuta 2003.
Sinimora

Sinimora ("Antimora rostrata") eli aiemmalta nimeltään sinisiimaturska on moriin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan syvistä vesistä kaikista valtameristä.
Koko ja ulkonäkö.
Sinimora voi kasvaa suurimmillaan 70–75 cm pitkäksi ja naaraat ovat koiraita kookkaampia. Ruumiinmuodoltaan laji on pitkänomainen ja kuono työntyy eteenpäin. Ensimmäisen selkäevän etumaiset ruodot ovat pidentyneet ja taaempi selkäevä on pitkä. Kalan alaleuassa on viiksisäie. Sinimoran väritys vaihtelee tummansinisestä lähes mustaan.
Levinneisyys ja elintavat.
Sinimoran levinneisyysalue on erittäin laaja ja lajia tavataan Atlantista, Intian valtamerestä sekä Tyynenmeren eteläosista. Laji liikkuu lauhkeissa ja viileissä vesissä useimmiten 1 300–2 500 metrin syvyydessä. Sinimora muodostaa ryhmiä iän ja koon mukaan. Täysikasvuiset kalat elävät syvemmällä ja kauempana rannikosta kuin nuoret. Lajin ravintoa ovat äyriäiset, kalat ja kalmarit.
Jussi Rantamäki

Jussi Rantamäki (s. 1980 Kokkola) on suomalainen elokuvatuottaja.
Rantamäki suoritti kulttuurituotannon kandidaatintutkinnon vuonna 2004. Opintojensa aikana ja niiden jälkeen hän työskenteli apulaisohjaajana ja kuvauspaikkajärjestäjänä.
Vuonna 2008 Rantamäki siirtyi tuottajaksi Elokuvayhtiö Aamuun. Rantamäki on käyny kansainvälisen EAVE-tuottajakoulutuksen.
Rantamäen tuotannot ovat päässeet isojen kansainvälisten elokuvafestivaalien ohjelmistoihin sekä kilpasarjoihin. Esikoistuotannoista Hannaleena Haurun "Älä kuiskaa ystävän suuhun" sai ensiesityksen Berlinalessa 2009. Juho Kuosmasen "Taulukauppiaat" esitettiin Cannesin Cinéfondation-sarjassa vuonna 2010. 
Juho Kuosmasen "Hymyilevä mies" voitti Cannesin Un Certain Regard -sarjan 2016 ja "Hytti nro 6" voitti festivaalin Grand Prix -palkinnon 2021. 2022 Rantamäen yhdessä Emilia Haukan kanssa tuottama ja Mikko Myllylahden ohjaama "Metsurin tarina" voitti Cannesin elokuvajuhlien Kriitikoiden viikon niin kutsutun levityspalkinnon (Prix Fondation Gan à la Diffusion).
Rantamäen tuottama "Hymyilevä mies" voitti 2017 parhaan elokuvan Jussi-palkinnon ja palkittiin sen lisäksi seitsemällä muulla Jussi-palkinnolla. "Hytti nro 6" sai parhaan elokuvan Jussi-palkinnon 2022. Rantamäen ja Emilia Haukan tuottama ja Elina Talvensaaren ohjaama "Neiti Aika" sai parhaan dokumenttielokuvan Jussin 2021.
Jussi-gaalassa 2024 Rantamäen ja Emilia Haukan tuottamat Tia Kouvon "Mummola" sai parhaan elokuvan Jussin ja Elina Talvensaaren ohjaama lyhytelokuva "How to Please" voitti parhaan lyhytelokuvan Jussin.
Rantamäki nimitettiin 2024 Aalto-yliopiston Executive in Residence -tehtävään ajalle 1.8.2024–31.7.2027.
Rantamäki on palkittu kaksi kertaa vuoden elokuvatuottaja -palkinnolla. Rantamäki valittiin Yhdysvaltain elokuva-akatemian jäseneksi 2025.
Rukajärvi (järvi)

Rukajärvi () on Uikujoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Mujejärven piirin Rukajärven kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 10,7 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 69,7 neliökilometriä, keskisyvyys 2,5 metriä ja suurin syvyys 8,0 metriä.
Rukajärveen virtaa muutamia puroja. Se laskee Rukajoen kautta Ontajokeen ja edelleen Ontajärveen. Järven kalalajeja ovat siika, muikku, hauki, särki, lahna, säyne, made, ahven ja kiiski. Rukajärven kylä laskee siihen jätevetensä.
Italian ympäriajo 2022

Italian ympäriajo 2022 (Giro d'Italia 2022) oli järjestyksessään 105. Italian ympäriajo. Se alkoi Budapestista, Unkarista, 6. toukokuuta ja päättyi Veronaan 29. toukokuuta 2022. Kilpailun kolme ensimmäistä etappia kilpailtiin Unkarissa ja 19. etapissa kilpailu kävi myös Slovenian puolella.
Kokonaiskilpailun voitti Jai Hindley, ensimmäisenä australialaisena Giron historiassa. Kyseessä oli myös hänen joukkueensa Bora-Hansgrohen ensimmäinen pyöräilyn suuren ympäriajon kokonaiskilpailun voitto. Hindley siirtyi kokonaiskilpailun johtoon toiseksi viimeisellä etapilla ja voitti lopulta minuutin ja 18 sekunnin erolla toisena tulleeseen Ineos Grenadiers-joukkueen ecuadorilaiseen Richard Carapaziin, joka oli ollut kilpailun johtajan paidassa kuudella etapilla ja ennakkosuosikki kilpailun voittajaksi. Kolmanneksi kokonaiskilpailussa tuli espanjalainen Mikel Landa, Bahrain Victorious-joukkueesta, kolmen minuutin ja 24 sekunnin erolla kärkeen.
Pistekilpailun voitti ranskalainen Arnaud Démare, Groupama-FDJ-joukkueesta. Démare voitti myös kolme etappia. Mäkikirikilpailun voitti hollantilainen Koen Bouwman, Jumbo-Visma-joukkueesta. Nuorten kilpailun voitti espanjalainen Juan Pedro López, Trek-Segafredo-joukkueesta. López oli myös kymmenen etappia putkeen johtajan paidassa kilpailun keskivaiheilla. Joukkuekilpailun voitti Team Bahrain Victorious. AG2R Citroën-joukkueen Jaakko Hänninen, oli kilpailun ainoa suomalainen osanottaja. Hännisen sijoitus kokonaiskilpailussa oli 90.
Uvansjärvi

Uvansjärvi (myös "Uvantsajärvi", ) on Uikujoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Mujejärven piirin Rukajärven kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 5,0 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 22,4 neliökilometriä ja keskisyvyys 3,8 metriä.
Uvansjärvi laskee puron kautta Rukajokeen. Sen kalalajeja ovat hauki, särki, salakka, lahna, made, ahven ja kiiski. Järvellä harjoitetaan kalanviljelyä ja Rukajärven kylä ottaa siitä käyttövetensä.
Nyiragongon purkaus 2021

Nyiragongo-tulivuori Kongon demokraattisessa tasavallassa alkoi purkautua 22. toukokuuta 2021. Kahden miljoonan asukkaan Gomassa aloitettiin evakuointi, mutta kaupunki säästyi suurelta osin ja osa asukkaista pääsi palaamaan nopeasti. Vuoden 2002 purkauksessa 250 menehtyi ja 120 000 joutui kodittomaksi.
Laavaa levisi ainakin kaupungin lentokentälle.
Emilia Haukka

Emilia Haukka (s. 1986 Luxemburg) on suomalainen elokuvatuottaja.
Haukka opiskeli kuvataidekasvatusta ja valmistui taiteen maisteriksi Lapin yliopistosta 2013. Hän päätyi elokuva-alalle yhteisöllisen elokuvantekemisen järjestön Euphoria Borealisin kautta. 
Haukka on tuottanut puolenkymmentä pitää elokuvaa, joita on palkittu niin kansainvälisesti kuin kotimaassa.
Haukan yhdessä Jussi Rantamäen kanssa tuottama Juho Kuosmasen "Hytti nro 6" voitti Cannesin Grand Prix -palkinnon 2021. Elokuva voitti parhaan elokuvan Jussi-palkinnon sekä seitsemän muuta Jussi-palkintoa 2022.
Elina Talvensaaren ohjaama dokumenttielokuva "Neiti Aika" sai parhaan dokumentin Jussi-palkinnon 2021. Hamy Ramezanin "Ensilumi" sai Nordisk Film -palkinnon 2021.
Haukan ja Rantamäen tuottama ja Mikko Myllylahden ohjaama Metsurin tarina voitti 2022 Cannesin elokuvajuhlien Kriitikoiden viikon niin kutsutun levityspalkinnon (Prix Fondation Gan à la Diffusion).
Haukka sai yhdessä Rantamäen kanssa vuoden elokuvatuottaja -palkinnon 2022.
Jussi-gaalassa 2024 Haukan ja Rantamäen tuottama "Mummola" sai parhaan elokuvan Jussin ja heidän tuottamansa lyhytelokuva "How to Please" sai parhaan lyhytelokuvan Jussin.
Emil Korsisaari

Otto Emil Korsisaari, vuoteen 1937 Korzard (11. helmikuuta 1907 Nurmijärvi – 23. heinäkuuta 1996 Nurmijärvi) oli suomalainen liikennöintialan yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai liikenneneuvoksen arvonimen.
Korsisaaren vanhemmat olivat maanviljelijä Otto Selim Korzard ja Maria Elviira Sillanpää ja puoliso Helvi Costiander. Korsisaari suunnitteli ensin kanttorin uraa, mutta aloitti kuitenkin liikennöinnin vuonna 1927 kuljettamalla kuorma-autolla maitoa ja matkustajia Nurmijärveltä Helsinkiin. Linja-auton hän hankki vuonna 1929 ja perusti vuonna 1935 Nurmijärven Linja-auto -yhtiön, myöhemmin Korsisaari, yrityskumppanin ja tulevan vaimonsa kanssa. Talvisodan ja jatkosodan palveluksen jälkeen Emil Korsisaari jatkoi liikennöitsijänä, mutta perusti vuonna 1957 Nurmijärvelle myös huoltamon, kunnes vuokrasi sen Shellille. Hän harjoitti lisäksi muutaman vuoden kuorma-autoliikennettä. Korsisaaren yhtiö kasvoi useilla yrityskaupoilla ja onnistui vuonna 1985 saamaan haltuunsa Nurmijärven ja Helsingin välisen liikenteen kokonaan. Luovutettuaan yrityksensä johtamisen pojalleen vuonna 1982 Korsisaari jatkoi vielä sen hallituksen puheenjohtajana. Korsisaaren yhtiöihin kuului 2010-luvun alussa kaksitoista yritystä ja yhtymää johti jo perheen kolmas sukupolvi. Liikenneneuvoksen arvonimen Emil Korsisaari sai vuonna 1969. Hänet tunnettiin 1930-luvulla myös moottoripyöräajajana, joka voitti kilpailuissa yli 70 palkintoa. Sotilasarvoltaan Korsisaari oli reservin sotilasmestari.
Tauno Korvenoja

Tauno Ismael Korvenoja (14. syyskuuta 1913 Hämeenlinna – 24. maaliskuuta 2000 Forssa) oli suomalainen auto- ja kuljetusalan yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai liikenneneuvoksen arvonimen.
Korvenojan isä oli liikennöitsijä Kustaa Korvenoja ja äiti Eliina Kajander. Tauno Korvenojan puoluso oli Aune Linnea Hovila, aiemmin Avellan. Korvenoja kävi kansakoulun ja opiskeli pari vuotta Someron yhteiskoulussa. Koulun ohessa hän työskenteli isänsä omistamassa linja-autoyrityksessä. Oman kuorma-autoyrityksen Korvenoja perusti vuonna 1931, mutta toimi samalla myös kauppiaana ja vilja- ja puutarhatuotteiden välittäjänä. Omissa nimissään hän aloitti linja-autoliikenteen vuonna 1952 ja laajensi liiketoimintaa yritysostoilla. Osamiaan yrityksiä hän kuitenkin myös myi sittemmin eteenpäin. Forssan Auto -yhtiön osakkaaksi tullut Korvenoja hankki koko yhtiön itselleen vuonna 1962. Tämä liike myi ja korjasi autoja. Korvenoja tarjosi myös taksi- ja hinauspalveluja. Hän osallistui aktiivisesti auto- ja kuljetusalan järjestötoimintaan ja hänellä oli myös muita luottamustehtäviä. Liikenneneuvoksen arvonimen Korvenoja sai vuonna 1975.
Korvenoja

Korvenoja on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Louhijärvi

Louhijärvi (aiemmin "Luovuskajärvi", ) on Kierettijoen vesistöön kuuluva järvi Karjalan tasavallan Louhen piirin Plotinan ja Malinavaaran kunnissa Venäjällä. Sen pinta-ala on 57,9 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 548 neliökilometriä ja keskisyvyys 3,8 metriä.
Louhijärvi laskee Louhijoen (ven. "Louksa") kautta Kierettijokeen. Sen kalalajeja ovat siika, muikku, kuore, hauki, lahna, särki, made, ahven ja kiiski. Plotinan taajama ottaa järvestä käyttövetensä.
Seinämaalausperiaate

Seinämaalausperiaate (engl. Wall-Picture Principle) on eräs fasetoitua luokitusta varten luoduista tiedon järjestämisen periaatteista.
Seinämaalausperiaate kuvaa moniosaisen aiheen osien loogisen järjestyksen. Periaatteen nimessä esiintyy havainnollistava esimerkki: Ennen kuin voi olla seinämaalaus,
täytyy olla seinä. Siis riippumaton osa aiheesta (seinä voi olla olemassa ilman seinämaalausta) edeltää riippuvaa osaa (seinämaalaus vaatii toteutuakseen seinän).
Seinämaalausperiaate kuuluu fasettijärjestyksen periaatteiden ryhmään. Fasettien järjestyksen tulisi pohjautua johonkin yleiseen ohjaavaan periaatteeseen,
joka soveltuu kaikkiin aihepiireihin. Muut ryhmän periaatteet ovat "Kokonaisuus-osa-periaate" (Whole-Organ Principle), "Lehmä-vasikka-periaate" (Cow-Calf Principle) ja "Kohde-toiminta-toimija-työkalu-periaate" (Actand-Action-Actor-Tool Principle).
Seán Ó Fearghaíl

Seán Ó Fearghaíl (s. 17. huhtikuuta 1960) on irlantilainen Fianna Fáil -puoluetta edustava poliitikko, joka on toiminut Irlannin parlamentin Oireachtasin alahuoneen eli Dáil Éireannin jäsenenä vuodesta 2002 ja sen puhemiehenä eli Ceann Comhairlena vuodesta 2016 lähtien.
Ó Fearghaíl pyrki Dáil Éireanniin vuosien 1987, 1989 ja 1992 parlamenttivaaleissa Kildaren vaalipiiristä muttei tullut valituksi. Vuosien 1991 ja 1997 paikallisvaaleissa hänet valittiin Kildaren kreivikunnanvaltuustoon. Vuoden 1997 parlamenttivaaleissa hän pyrki jälleen Dáil Éireanniin Kildare Southin vaalipiiristä, ja myöhemmin samana vuonna parlamentin ylähuoneeseen Seanad Éireanniin maatalouspaneelin toimittamassa vaalissa.
Vuonna 2000 Ó Fearghaíl valittiin Seanad Éireanniin, jossa hän istui, kunnes vuoden 2002 parlamenttivaaleissa hänet valittiin Dáil Éireanniin Kildare Southin vaalipiiristä. Hänet valittiin uudelleen samasta vaalipiiristä vuosien 2007, 2011 ja 2016 parlamenttivaaleissa.
Vuoden 2016 vaalien jälkeen Ó Fearghaíl valittiin Dáil Éireannin puhemieheksi eli Ceann Comhairleksi. Puhemiehen vaali suoritettiin ensimmäistä kertaa suljetulla lippuäänestyksellä. Puhemiehenä hän säilytti paikkansa Dáil Éireannissa automaattisesti vuoden 2020 parlamenttivaaleissa, joiden jälkeen hänet valittiin puhemieheksi uudelleen.
Ó Fearghaíl puhuu sujuvasti iiriä.
Pinocchio (vuoden 2022 elokuva)

Pinocchio on vuonna 2022 Disney+-suoratoistopalveluun julkaistu Robert Zemeckisin ohjaama musikaalifantasiaelokuva. Se perustuu Disneyn samannimiseen animaatioelokuvaan vuodelta 1940. Elokuva julkaistiin 8. syyskuuta 2022.
Näyttelijät.
Suomenkieliset ääninäyttelijät.
Muissa rooleissa ovat Hertta Luoma, Iivari Luomala, Jeremy Kiberu, Senni Peltoniemi, Isabel Suvanne ja Valo Eklund. Suomenkielisen version on ohjannut Joonathan Kettunen ja kääntänyt Aki Heinlahti.
Vastaanotto.
Elokuva sai varsin kielteisen vastaanoton. Elokuvien arvostelusivusto Metacriticin käyttäjät antoivat elokuvalle arvosanan 1.9 kymmenestä, joka merkitsee "ylivoimaista vastenmielisyyttä".
Myös monien merkittävien lehtien arvostelijat antoivat elokuvalle tylyjä arvosteluja. Sen on myös kritisoitu olevan "sieluton" ja olevan "yksi uusi huono Disney-uudelleenfilmatisointi".
Eagle (kappale)

Eagle on ruotsalaisen Abba-yhtyeen musiikkikappale vuodelta 1977. Kappaleen sävelsivät ja sanoittivat Benny Andersson ja Björn Ulvaeus. Se julkaistiin studioalbumin "The Album" avausraitana joulukuussa 1977 ja singlen a-puolena toukokuussa 1978. Single julkaistiin muun muassa Australiassa, Espanjassa, Japanissa, Saksassa ja Yhdysvalloissa. B-puolena on "Thank You for the Music".
"Eagle" ei noussut Abban menestyneimpien sävellysten joukkoon. Saksan, Alankomaiden ja Belgian musiikkilistoilla se kohosi kuitenkin melko korkealle. Lähes kuusiminuuttinen "Eagle" on pisin sävelteos, jonka Abba on julkaissut. Kappaleesta on julkaistu myös lyhyempiä versioita.
"Eagle" sisällytettiin Abban toiselle kokoelma-albumille "Greatest Hits Vol. 2" vuonna 1979. Kappaleesta on tuonnempana julkaistu cover-versioita, kuten suomalaisen YUP-yhteen tulkinta, joka sisällytettiin piiloraidaksi albumille "Hajota ja hallitse 1993–2001".
Rock Me (Abban kappale)

Rock Me on ruotsalaisen Abba-yhtyeen musiikkikappale vuodelta 1974. Kappaleen sävelsivät ja sanoittivat Benny Andersson ja Björn Ulvaeus. Se julkaistiin studioalbumilla "Abba" huhtikuussa 1975 ja singlen "I Do, I Do, I Do, I Do, I Do" b-puolena niin ikään 1975. Singlen a-puolena "Rock Me" julkaistiin vuonna 1976.
"Rock Me" nousi listakärkeen Belgiassa ja toiselle sijalle Uudessa-Seelannissa.
"Rock Me" -kappaleen päävokalistina on Björn Ulvaeus.
Tiskin alta

Tiskin alta on Ari Taimisen ensimmäinen sooloalbumi, joka julkaistiin 27. toukokuuta 2022.
Fernando (kappale)

Fernando on ruotsalaisen Abba-yhtyeen singlenä julkaistu musiikkikappale vuodelta 1976. Sen sävelsivät ja sanoittivat Benny Andersson, Björn Ulvaeus ja Stig Anderson. Päävokalistina on Anni-Frid Lyngstad. "Fernando" julkaistiin Abban ensimmäisen kokoelma-albumin "Greatest Hits" myöhemmillä painoksilla. "Fernandon" työnimenä oli "Tango".
"Fernando"-singlen b-puolena on "Hey, Hey Helen" studioalbumilta "Abba". Lisäksi julkaistiin painoksia joiden b-puolena on jokin toinen albumiraita tai toisen singlejulkaisun a-puoli, kuten "Tropical Loveland" , "Rock Me" tai "Mamma Mia".
Alkuaan "Fernando" julkaistiin Fridan ruotsinkielisenä soolosinglenä b-puolenaan "Ett liv i solen". Se sisällytettiin Fridan sooloalbumiin "Frida ensam". Ruotsinkielinen versio on rakkauslaulu, jossa lemmenkohteena on Fernando-niminen mies. Ulvaeus otti englanninkieliseen versioon vain laulun nimen, hän teki Fernandosta ikääntyneen vapaustaistelijan, joka muistelee sotakaverinsa kanssa jotain tarkemmin määrittelemätöntä sissisotaa Meksikossa. Henkilönä Fernando on täysin fiktiivinen.
"Fernando" oli kaupallinen menestys: sitä myytiin noin kymmenen miljoonaa kappaletta. Single nousi listakärkeen muun muassa saksankielisessä Euroopassa, Ranskassa, Alankomaissa, Belgiassa, Irlannissa, Meksikossa ja Australiassa.
"Fernando" on yksi Abban viidestä singlestä, joita ei ole julkaistu yhtyeen studioalbumien alkuperäisillä painoksilla. Neljä muuta ovat "Summer Night City", "Gimme! Gimme! Gimme! (A Man After Midnight)", "The Day Before You Came" ja "Under Attack".
"Fernandoa" on tuonnempana versioitu useaan otteeseen. Cher tulkitsee sen musikaalielokuvassa "" duettona Andy Garcian kanssa. Kappaleesta on niin ikään instrumentaaliversio ja Lena Anderssonin saksankielinen versio.
Vattuniemen ala-aste

Vattuniemen ala-aste on vuonna 2020 toimintansa aloittanut koulu Helsingin Lauttasaaren Vattuniemessä. Koulussa toimii peruskoulun luokat 1–6. Samassa rakennuksessa on myös päiväkoti Meri. Koulussa opiskelee noin 425 oppilasta, ja sen rehtorina toimii Päivi Hakala.
Vattuniemen ala-aste aloitti toimintansa elokuussa 2020. Koulurakennus valmistui joulukuussa 2019, ja se otettiin käyttöön tammikuussa 2020. Koulun valmistuessa sen oppilaiksi tuli väistötiloihin Lauttasaaren ala-asteen oppilaita.
Rocketeer

Rocketeer () on vuonna 1991 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen supersankarielokuva, jonka on ohjannut Joe Johnston. Sen pääosia esittävät Billy Campbell, Jennifer Connelly, Alan Arkin, Timothy Dalton, Paul Sorvino ja Tiny Ron Taylor.
"Rocketeer" sai maailmanensi-iltansa Hollywoodissa 19. kesäkuuta 1991. Suomen ensi-iltansa se sai 27. syyskuuta 1991. Elokuva sai positiivisen vastaanoton kriitikoilta. Elokuva ei ollut odotettu taloudellinen menestys, josta johtuen sille ei tuotettu jatko-osia. Nykyään sitä pidetään kulttielokuvana.
I’ve Been Waiting for You

I’ve Been Waiting for You on ruotsalaisen Abba-yhtyeen musiikkikappale vuodelta 1974. Sen sävelsivät ja sanoittivat Benny Andersson, Björn Ulvaeus ja Stig Anderson. Päälaulajana on Agnetha Fältskog. Kappale julkaistiin alkuaan ”So Long” -singlen b-puolena. Singlen a-puolena se julkaistiin Australiassa ja Uudessa-Seelannissa, julkaisun b-puolena on ”King Kong Song”.
Amanda Seyfried tulkitsee kappaleen musikaalielokuvassa "".
So Long

So Long on ruotsalaisen Abba-yhtyeen musiikkikappale vuodelta 1974. Rock-vaikutteisen kappaleen sävelsivät ja sanoittivat Benny Andersson ja Björn Ulvaeus. Päävokalisteina ovat Agnetha Fältskog ja Anni-Frid Lyngstad, Andersson ja Ulvaeus laulavat taustat.
"So Long" -singlestä julkaistiin kaksi painosta, toisen b-puolena on "I've Been Waiting for You" ja toisen "Hasta mañana".
"So Long" kuuluu Abban heikoimmin menestyneisiin singlejulkaisuihin.
Anja Storelv

Anja Kathrin Storelv (o. s. Vesterheim; s. 18. helmikuuta 1979 Skånland, Norja) on saamelainen muusikko, laulaja ja lastenopettaja. Hän on voittanut Sámi Grand Prix -kilpailun parhaan laulun osion kahdesti, ensin vuonna 1998 ja sitten 1999.
Elämäkerta.
Anja Kathrin Vesterheim syntyi 18. helmikuuta 1979 Skånlandissa, Norjassa. Hän varttui Reinåsenissa, Trøsemarkissa. Kun hän oli 8-vuotias, hän alkoi laulaa Skånlandin kirkon lapsikuorossa, minkä hän jatkoi myös nuorisokuorossa. Musiikkiharrastuksen lisäksi hän kilpailii monessa eri urheilulajissa, mm. pyöräilyssä ja hiihdossa. Kouluvuosien jälkeen Vesterheim muutti Tromssaan opiskelemaan lastenopettajaksi Tromssan korkeakoulussa.
Vesterheimillä oli varsin paljon kaikenlaista vuonna 2002, esimerkiksi hän valmistui silloin lastenopettajaksi Tromssan korkeakoulusta. Musiikin osalta hänet pyydettiin mm. avaamaan Karasjoen pääsiäismarkkinoita ja laulamaan sen vuoden Márkomeannu-musiikkifestivaaliin. Sen lisäksi hän muutti Tromssasta Råneåån Ruotsin puolelle.
Muusikkoura.
Vuonna 1996 hän osallistui ensimmäisen kerran Sámi Grand Prix -laulukilpailuun. Hän oli silloin vain 17-vuotias ja osallistui parhaan laulun osioon. Hän lauloi kappaleen "Vievdan", jonka sanat oli kirjoittanut masilainen Issát Sámmol Hætta. Turid Vesterheim oli sitten sovittanut Hætan sanoja Ofotenissa asuvien saamelaisten murteeseen. Kappaleen sävelsi Rune Hovdan. Vesterheim ei kuitenkaan voittanut.
Pari vuotta myöhemmin hän osallistui uudestaan kilpailuun ja voitti parhaan laulun osion itse sanoittamalla ja säveltämällä kappaleellaan "Guorus Váibmu." Voiton jälkeen hänet pyydettiin joikaamaan Mihail Gorbatšov varten, kun tämä oli saapunut Norjaan. Harstad/Narvik-lentokentällä hän sitten joikkasi Gorbatšoville, tämän vaimolle Raisa Gorbatšovalle ja Gorbatšovin instituutin professoreille.
Vuonna 1999 hän kilpaili samassa osiossa kuin aiemmin, tällä kertaa popkappaleella nimeltä "Boares muitu". Tämän kappaleen sanoittivat Idar ja Kenneth Reinås. Myös tämän vuoden kilpailun hän voitti. Voiton jälkeen hänet pyydettiin laulamaan Norjan saamelaiskäräjien uuden rakennuksen avajaisissa 2. marraskuuta 2000.
Vuonna 2015 hän osallistui taas Sámi Grand Prix -kilpailun parhaan laulun osioon, mutta tällä kertaa nykyisellä sukunimellään. Hän lauloi "Liegga sallas", jonka Bernt Mikkel Haglund oli sanoittanut ja säveltänyt. Tällä kertaa pisteitä ei riittänyt voittoon.
Diskografia.
Storelv on julkaissut 2 studioalbumia: "Viervái" vuonna 2011 ja "Niegadit" vuonna 2015.
Kokoelmalevyt.
Storelv on myös laulanut seuraavalla kokoelmalevyllä:
Syväjärvi (Ilomantsi, Petkeljärven kansallispuisto)

Syväjärvi on syvähkö ja saareton erämaajärvi Ilomantsin eteläosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 20,1 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 71 kilometriä itään. Syväjärvi kuuluu Petkeljärven kansallispuistoon.
Maantiede.
Syväjärven pituus etelästä pohjoiseen on 800 metriä. Leveys on noin puolet pituudesta. Järven eteläisimmän osan muodostaa noin hehtaarin laajuinen lahti. Noin neljä hehtaaria Syväjärvestä on vähintään viisitoista metriä syvä. Syvin alue sijaitsee järven pohjoisosassa, jossa kymmenen metrin syvyyskäyrä on lähimmillään noin kymmenen metrin päässä rantaviivasta.
Syväjärvi on osa kokonaisuutta, jossa järvien pinnat ovat noin 144,7 metriä merenpinnan yläpuolella. Syväjärveen laskee Tuomipuro pohjoisesta Joutenjärveltä (145,8 metriä mpy). Syväjärvi laskee etelään Heinälampeen ja siitä itään Kaitajärveen.
Syväjärven vesitilavuus on 1 839 000 kuutiometriä.
Syväjärvi (04.922.1.052) kuuluu Nuorajärven alueeseen (04.922), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Mekrijärven-Nuorajärven alue (04.92) ja ensimmäinen on Koitajoen valuma-alue (04.9). Nuorajärven alueeseen kuuluu 84 vähintään hehtaarin laajuista järveä. Viisi laajinta ovat Nuorajärvi, Niettaanselkä, Viinijärvi, Haapojärvi ja Valkiajärvi.
Ilomantsissa on myös toinen Syväjärvi (04.932.1.029). Se sijaitsee Koitajoen yläosan alueella noin 50 kilometriä Nuorajoen alueen Syväjärveltä pohjoiseen.
Ellen Voutilainen

Ellen Voutilainen (s. 2000) on suomalainen käsipalloilija. Hän on pelannut Suomen maajoukkueessa 17 ottelua ja tehnyt niissä 44 maalia. Seuratasolla Voutilainen edustaa ruotsalaista Skuru IK:ta, jossa hän voitti Ruotsin-mestaruuden 2021. Voutilainen on pelannut Ruotsin sarjoissa vuodesta 2017 lähtien. Tammikuussa 2024 hän sai polvivamman, jonka vuoksi hän joutui pois kentiltä koko loppukaudeksi. Hänellä oli polven ristisiteen vamma myös viisi vuotta aiemmin. Voutilaisen kasvattajaseura on Sjundeå IF.
Urheilutoimittajain Liitto valitsi Voutilaisen vuoden 2021 parhaaksi suomalaiskäsipalloilijaksi.
Tromssan korkeakoulu

Tromssan korkeakoulu (, lyh. HiTø) oli korkeakoulu Tromssassa. Se oli yksi Norjan 24 valtiollisesta korkeakoulusta, kunnes se liitettiin Tromssan yliopistoon vuonna 2009. Korkeakoulussa oli silloin suunnilleen 3 000 opiskelijaa ja 300 työntekijää.
Historia.
Tromssan korkeakoulu perustettiin 1. elokuuta 1994, kun Tromssan terveystieteiden korkeakoulu, Tromssan meritieteiden korkeakoulu, Pohjois-Norjan musiikkikonservatorio ja Tromssan opettajainkorkeakoulu yhdistyivät uudeksi korkeakouluksi osana Norjan korkeakoulu-uudistuksesta. 
1. tammikuuta 2009 korkeakoulu yhdistyi Tromssan yliopistoon.
Stina Virkkala

Stina Virkkala (s. 2000) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut liigassa kasvattajaseuransa Oulu Nice Soccerin joukkueessa kuusi ottelua kaudella 2019, 21 ottelua kaudella 2022 ja 22 ottelua kaudella 2023 sekä Tampereen Ilveksessä 21 ottelua kaudella 2024. Hän edustaa kaudella 2025 Kansallisessa liigassa PK-35 Vantaata. Hän pelasi kausina 2019–2021 Ykköstä Rovaniemen Palloseuran joukkueessa.
Koroška

Koroška on yksi Slovenian viidestä perinteisestä alueesta. Alueella asuu 70 635 asukasta, ja siellä on 12 kuntaa. Alueen suurin kaupunki on Slovenj Gradec.
Väestö.
Kansallisuusryhmät:
Syntymämaat:
Kaitajärvi (Ilomantsi)

Kaitajärvi on pitkänomainen ja suurelta osin vähintään kymmenen metriä syvä erämaajärvi Ilomantsin eteläosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 72 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 72 kilometriä itään. Kaitajärvi kuuluu Petkeljärven kansallispuistoon.
Maantiede.
Kaitajärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,8 kilometriä. Järven länsiosan muodostaa Saarilahti, jonka itäpuolella sijaitsee pohjoiseen suuntaava noin 700 metriä pitkä niemimaa. Suurin osa järvestä sijaitsee niemimaan pohjois- ja itäpuolella kapeana ja pitkänomaisena altaana. Kaitajärven itärannan muodostaa pitkä ja kapea Korkeasärkkä, joka päättyy etelässä Lohisalmeen, josta pääsee Kaitajärven itäpuolella sijaitsevaan Valkiajärveen. Noin kymmenen hehtaaria Kaitajärvestä on enintään metrin syvä, samoin noin kymmenen hehtaaria on vähintään viisitoista metriä syvä. Syvin kohta sijaitsee järven luoteisosassa.
Kaitajärven saariluku on kolme. Saaret ovat yli aarin mutta alle hehtaarin laajuisia eikä niillä ole karttanimiä. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on noin 20 aaria.
Kaitajärvi on osa kokonaisuutta, jossa järvien pinnat ovat noin 144,7 metriä merenpinnan yläpuolella. Kaitajärveen laskee Syväjärvi (144,7 metriä mpy) luoteesta. Kaitajärvi laskee Lohisalmen kautta Valkiajärveen (144,7 metriä mpy).
Kaitajärven vesitilavuus on 5 766 000 kuutiometriä.
Kaitajärvi (04.922.1.081) kuuluu Nuorajärven alueeseen (04.922), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Mekrijärven-Nuorajärven alue (04.92) ja ensimmäinen on Koitajoen valuma-alue (04.9). Nuorajärven alueeseen kuuluu 84 vähintään hehtaarin laajuista järveä. Viisi laajinta ovat Nuorajärvi, Niettaanselkä, Viinijärvi, Haapojärvi ja Valkiajärvi.
GBU-53/B StormBreaker

GBU-53/B StormBreaker (myös Small Diameter Bomb II, SDB II) on yhdysvaltalainen ilmasta-maahan ohjautuva liitopommi, jota voidaan käyttää myös liikkuvia kohteita vastaan.
Kehitys.
GBU-53:n suunnittelu alkoi vuonna 2006 noin 113-kiloiselle liitopommille, joka tunnistaa ja voi iskeä liikkuvia kohteita vastaan joka säässä. Ensilento tapahtui vuonna 2009. GBU-53/B on GBU-39 SDB:n (alkuperäinen Small Diameter Bomb) jatkokehitelmä.
Suunnittelu.
GBU-53/B on 1,78 metriä pitkä, 18 cm maksimihalkaisijaltaan ja 93 kg painava, josta taistelukärjen osuus on 48 kg. Pommin kantama on 120 kilometriä kiinteisiin maaleihin ja noin 70 kilometriä liikkuviin maaleihin iskettäessä. Liikkuvaan maaliin osuakseen pommin on ohjailtava liikettään, mikä syö pommin liidon kineettistä energiaa.
GBU-53/B käyttää suunnistamiseen satelliittipaikannusta (GPS) ja inertiasuunnistusta. Pommi on varustettu myös datalinkillä, jolla se voi vastaanottaa tietoa, kuten uusia reittejä tai maalialueita, muilta yksiköiltä. Lähempänä kohdetta tehtävää maalinhakua varten on kolme järjestelmää: millimetrialueen tutka, infrapunakuvantaminen jäähdyttämättömällä hakupäällä ja puoliaktiivinen laserohjaus. Pommin tietokone voi yhdistellä ja tulkita näistä kolmesta saamaansa tietoa sekä esimerkiksi valita useista kohteista arvokkaimman tuhottavan.
Pommia voidaan käyttää F-15E-, F/A-18- ja F-35 -hävittäjien aseistuksena. Pienen kokonsa ansiosta yksi hävittäjä voi kantaa useita pommeja kerrallaan. Suomi on hankkinut GBU-53/B -pommeja tulevien F-35-hävittäjien aseistukseksi.
Walter Sydney Adams

Walter Sydney Adams (20. joulukuuta 1876 Antakya, Osmanien valtakunta – 11. toukokuuta 1956 Pasadena, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen tähtitieteilijä.
Elämä ja ura.
Adams syntyi Syyriassa lähetyssaarnaajavanhemmille, jotka palasivat Yhdysvaltoihin hänen ollessaan kahdeksanvuotias. Hän opiskeli tähtitiedettä Dartmouth Collegessa, Chicagon yliopistossa ja Münchenin yliopistossa. Vuonna 1904 hänestä tuli Kaliforniassa sijaitsevan Mount Wilsonin observatorion ensimmäisiä tutkijoita, ja hän toimi siellä johtajana vuosina 1923–1946. Adams osallistui merkittävästi Palomarin observatorion suuren teleskoopin suunnitteluun. 
Adams tunnetaan parhaiten spektroskooppisista tutkimuksistaan. Hän tutki spektrometrin avulla auringonpilkkuja, tuhansien tähtien nopeuksia ja etäisyyksiä sekä planeettojen ilmakehiä. Adams havaitsi, että auringonpilkut ovat alueita, joilla lämpötila on alhaisempi ja magneettikenttä voimakkaampi kuin niiden lähellä. Hän pystyi osoittamaan, että spektrien avulla voitiin määrittää, oliko tähti jättiläinen vai kääpiö, ja löysi tiettyjen spektriviivojen suhteellisen voimakkuuden ja tähden absoluuttisen magnitudin välisen suhteen. Vuonna 1915 Adams löysi ensimmäisen valkoisen kääpiötähden, Sirius B:n, ja hänen mittaustuloksiaan sen gravitaation aiheuttamasta punasiirtymästä pidettiin vahvistavana todisteena yleisen suhteellisuusteorian puolesta. Yhdessä Theodore Dunhamin kanssa hän havaitsi hiilidioksidin esiintymisen Venuksen infrapunaspektrissä.
Enkijärvi (järvi)

Enkijärvi (myös "Jenkijärvi", ) on Vienanmereen laskeva järvi Karjalan tasavallan Louhen piirin Ambarnyin kunnassa Venäjällä. Sen pinta-ala on 122 neliökilometriä, valuma-alueen laajuus 1 220 neliökilometriä, keskisyvyys 4,5 metriä ja suurin syvyys 18,0 metriä. Järvessä on useita saaria, joiden yhteispinta-ala on 14,2 neliökilometriä.
Enkijärveen virtaa Pulomajoki ja 19 puroa. Se laskee Kalkajoen ja Vonkajoen kautta Vienanmereen. Järven kalalajeja ovat siika, muikku, kuore, hauki, särki, lahna, säyne, made, ahven, kiiski, kymmenpiikki ja kivisimppu.
Järven itärannalla sijaitsee Enkijärven taajama.
Kuusjärvi (Joensuu)

Kuusjärvi on laajan niemimaan jakama järvi Haaponiemen kylässä Joensuussa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 2,7 neliökilometriä. Etäisyys Joensuun keskustasta on 32 kilometriä itään.
Maantiede.
Kuusjärven pituus lounaasta koilliseen on kolme kilometriä. Etelärannan luoteeseen suuntaava Haaponiemi jakaa järven läntiseen ja itäiseen osaan. Itäosasta työntyy kaakkoon Jokilahti, joka kattaa noin kymmenesosan järven pinta-alasta. Haaponiemen koillispuolella on järven pohjoisrannalta etelään suuntaava kapea ja mutkainen Huutoniemi. Kuusjärven lahdista erottuu Jokilahden lisäksi järven koillisosan muodostava Salakkalahti. Järven länsiosan useista lahdista vain Repolahdella ja Kylmälahdella on karttanimi. Noin puolet Kuusjärvestä on yhdestä kahteen metriä ja kolmesta neljään metriä syvä. Länsiosa on itäosaa syvempi, syvin kohta (18,5 metriä) sijaitsee Haaponiemen pohjoispuolella. Koilliset ja kaakkoiset järvenosat ovat kauttaaltaan matalia.
Kuusjärven saariluku on kuusi. Saarista kaksi on alle aarin laajuisia luotoja. Repolahden suulla sijaitsevaa Reposaarta lukuun ottamatta saaret sijaitsevat järven itäosassa Huutoniemen itäpuolella. Laajin saari on Huutoniemen kaakkoispuolinen Suuri Mannisaari (noin 1,3 ha). Suurelta osin enintään 30 metriä leveän saaren pituus on yli puoli kilometriä.
Kuusjärven rannat ovat metsämaata ja etenkin idässä on suorantaa. Haaponiemellä on kyläasutusta ja peltomaata, myös järven lounaisrannalla on pieniä peltoalueita.
Kuusjärveen laskee Vaaralamminpuro koillisesta Teyrisuon halki. Idästä Vehkalammelta (119,0 metriä mpy) laskee noin puolen kilometrin pituinen Vehkapuro. Muita nimettyjä tulo-ojia on Salakkalahteen virtaava Haukipuro. Kuusjärven luusua sijaitsee Jokilahden etelärannalla. Lahti kapenee Kuuspuroksi, joka virtaa kaakkoon ja yhtyy Jänisjoen uomaan.
Kuusjärven vesitilavuus on 10 354 000 kuutiometriä.
Kuusjärvi (01.035.1.007) kuuluu Kuuspuron valuma-alueeseen (01.035), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Jänisjoen vesistöalueella (01). Toinen jakovaihe on Haarajoen alue (01.03). Kuuspuron valuma-alueeseen kuuluu 16 vähintään hehtaarin laajuista järveä, joista Kuusjärvi on selkeästi laajin. Seuraavaksi laajin on 20-hehtaarinen Suuri Vaaralampi.
Joensuun Haaponiemen Kuusjärvi on laajin Suomen neljästätoista Kuusjärvestä. Joensuussa sijaitsee lisäksi Vuoksen vesistöön kuuluvat Kuusjärvi (04.343.1.026) ja Kuusjärvi (04.362.1.008).
Tiia Pohjanen

Tiia Pohjanen (s. 21. joulukuuta 2002) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Kansallisessa Liigassa kaudella 2022 Ohf:fää, jota hän edusti jo juniorisarjoissa ja kausina 2020–2021 Ykkösessä.
Pohjanen on pelannut Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkueessa.
Pomurskan tilastollinen alue

Pomurska on Slovenian tilastollinen alue, joka kuuluu NUTS 3 -aluejakoon. NUTS 2 -aluejaossa alue kuuluu Itä-Sloveniaan (Vzhodna Slovenija). Alueella asuu 114 725 asukasta, ja sen pinta-ala on 1 336 neliökilometriä. Alueen suurin kaupunki on Murska Sobota. Alueen väestönkasvu vuosittain on noin -0,38 %. Alue on Slovenian itäisin.
Podravskan tilastollinen alue

Podravska on yksi Slovenian tilastollisista alueista Itä-Slovenian alueella. Alueella asuu 328 469 asukasta, joista 110 668 asuu alueen suurimmassa kaupungissa, Mariborissa. Väestö on 0,16 prosentin vuotuisessa kasvussa. Väestöstä 92,6 prosenttia on sloveeneja ja 90,1 prosenttia on syntynyt Sloveniassa.
Koroškan tilastollinen alue

Koroška on tilastollinen alue Sloveniassa. Alue kuuluu NUTS 2 -aluejaossa Itä-Sloveniaan. Alueella asuu 70 635 asukasta, joista 94,6 prosenttia on sloveeneja. Alueella on 12 kuntaa, joista suurin on Slovenj Gradec. Alueen vuosittainen väestönkasvu on -0,26 %.
Anetjärvi

Anetjärvi on matalahko ylänköjärvi Posion eteläosassa Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 3,7 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemeltä on 117 kilometriä kaakkoon. Järven etelärannalla sijaitsee Anetjärven kylä.
Maantiede.
Anetjärven pituus lännestä itään on 4,2 kilometriä. Järvi koostuu runsaan kilometrin levyisestä selkävedestä, josta työntyy länteen noin puolitoista kilometriä pitkä Pohjoisperä-niminen lahti. Pohjoisperän jälkeen laajimmat lahdet ovat länsirannan Niemisenlahti ja Etelälahti sekä pohjoisrannan Alaperänlahti. Niemisenlahtea ja Etelälahtea erottaa Tuliniemi, järven koillisrannalla sijaitsee Alaperänniemi. Noin 98 prosenttia Anetjärvestä on enintään seitsemän metriä syvä. Kuudesta seitsemään metriä syvää alaa on enemmän kuin nollasta yhteen metriin syvää alaa. Syvin kohta, 11 metriä, sijaitsee järven pohjoisosassa.
Anetjärven saaret (Liisansaari, Pohjoissalmensaaret) sijaitsevat enimmäkseen Pohjoisperän itäosassa. Anetjärven rannoilla on Anetjärven kulttuurimaiseman ohella runsaasti metsä- ja suomaata. Järven pohjoispuolella kohoaa Aneenvaara, jonka korkeimmat kohdat ovat noin 375 metriä merenpinnan yläpuolella. Järven eteläpuolisen Aneenkummun taso on noin 270 metriä mpy. Anetjärven eteläpuolitse kulkee maantie, joka risteää järven itäpuolitse kulkevan yhdystie 19603:n kanssa Aneenahon kohdalla.
Anetjärveen laskee Eteläoja lounaasta ja Pohjoisoja luoteesta. Anetjärvi laskee järven koillisrannalta alkavaa mutkaista Aneenjokea koilliseen Iso Akonjärveen (242,0 metriä mpy).
Anetjärven vesitilavuus on 12 624 000 kuutiometriä. Tilavuudesta alle kaksi prosenttia on vähintään kuuden metrin syvyydessä.
Anetjärvi (61.653.1.001) kuuluu Anetjärven valuma-alueeseen (61.653), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Iijoen vesistössä (61). Toinen jakovaihe on Unijoen valuma-alue (61.65) ja ensimmäinen jakovaihe on Kostonjoen valuma-alue (61.6). Anetjärven valuma-alueella on kaksi vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, toinen niistä on noin viisihehtaarinen Pyöreälampi. Lisäksi alueella on muutamia alle hehtaarin laajuisia vakavesiä (Niemisenlammit, Karhulampi).
Savinjskan tilastollinen alue

Savinjska on Slovenian tilastollinen alue, joka luokitellaan NUTS 2 -aluejaossa Itä-Sloveniaan. Alueella asuu 264 428 asukasta, ja suurin kaupunki alueella on Celje. Asukkaista noin 92 prosenttia on sloveeneja ja noin 89 prosenttia on syntynyt maassa. Alueen väkiluku on 0,18 prosentin vuotuisessa kasvussa.
Zasavskan tilastollinen alue

Zasavska on pieni Slovenian tilastollinen alue, joka kuuluu Itä-Sloveniaan. Alue sijaitsee keskisessä Sloveniassa. Suurin kaupunki alueella on Trbovlje. Alueella asuu 41 461 asukasta kolmen eri kunnan alueella.
Posavskan tilastollinen alue

Posavska (ennen vuotta 2015 "Spodnjeposavska") on Slovenian tilastollinen alue, joka on NUTS 2 -aluejaossa osa Itä-Sloveniaa. Alueen suurin kaupunki on Krško, ja alueella asuu 70 408 asukasta. Väkiluku on hyvin pienessä kasvussa, väestönkasvu on 0,03 prosenttia vuodessa. Alueella on neljä eri kuntaa.