tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Stefanus (paaviksi valittu)

Stefanus oli roomalainen pappi, joka valittiin maaliskuussa 752 paavi Sakariaan seuraajaksi. Koska Stefanus kuoli pian tämän jälkeen ja ennen kuin hänet ehdittiin vihkiä Rooman piispaksi, häntä ei pidetä yhtenä paaveista vaan pelkästään "paaviksi valittuna".
Elämä ja kuolema.
Vuonna 745 paavi Sakarias korotti Stefanuksen kardinaalipapin asemaan. Hänen titulaarikirkkonsa oli San Crisogono Roomassa. Sakariaan kuoltua Stefanus valittiin 23. maaliskuuta paaviksi. Hän kuitenkin kuoli halvaukseen kaksi päivää myöhemmin, ennen kuin hänet ehdittiin vihkiä virkaansa.
Tuonaikaisen kanonisen lain mukaan paavin virkakausi alkoi hänen vihkimisestään, eikä Stefanusta merkitty paavien luetteloon. 1500-luvulta alkaen kanonista lakia tulkittiin kuitenkin niin, että papista tuli paavi heti, kun hän hyväksyi valintansa. Stefanusta on kutsuttu tämän vuoksi anakronisesti nimellä paavi Stefanus II (mikä sotki hänen seuraajansa ja myöhempien Stefanus-nimisten paavien numeroinnin). Katolinen kirkko kuitenkin poisti Stefanuksen "Annuario Pontificion" paavien luettelosta vuonna 1961.
Vielä yksi juttu…

Vielä yksi juttu… on irlantilaisen kirjailijan Eoin Colferin kirjoittama Linnunrata -kirjasarjan
kuudes osa. Teos on Linnunradan käsikirjan maailmalle ja hahmoille uskollinen. Kirja on saanut Adamsin oikeudenomistajien täyden tuen.
Teinititaanit-elokuva

Teinititaanit-elokuva (engl. "Teen Titans Go! To the Movies") on yhdysvaltalainen animaatioelokuva, joka perustuu animaatiosarjaan "Teen Titans Go!".
Kukkarojärvi

Kukkarojärvi tarkoittaa seuraavia:
AFRY

AFRY on ruotsalainen suunnittelu- ja konsultointiyritys.
AFRY (entiseltä nimeltään ÅF Pöyry) syntyi helmikuussa 2019, kun vuonna 1895 Ruotsissa perustettu ÅF osti vuonna 1958 Suomessa perustetun Pöyryn. Yhteinen AFRY-brändi lanseerattiin marraskuussa 2019. Ympäri maailmaa toimivan AFRYn juuret ovat Pohjoismaissa, sen liikevaihto on n. 27 miljardia Ruotsin kruunua, ja se on noteerattu Tukholman pörssissä. Linda Pålsson aloitti yhtiön konsernijohtajana tammikuussa 2025.
Lokakuussa 2021 AFRY ilmoitti ostavansa suomalaisen kiinteistö- ja rakennusalan konsultointiyhtiö Vahasen.
AFRYllä on globaalisti noin 18 000 työntekijää, joista Suomessa noin 2 500. Yhtiöllä on toimistoja 40 maassa ja projekteja 100 maassa. Suomessa AFRYllä on toimistoja noin 30 paikkakunnalla.
Toiminta.
AFRYn liiketoiminta on jaettu kolmeen globaaliin divisioonaan:
AFRY on mukana Suomen ympäristöministeriön kiertotalouden green deal -sitoumuksessa.
İlkin Dövlətov

İlkin Dövlətov (s. 16. kesäkuuta 1990 Baku, Azerbaidžanin SNT, Neuvostoliitto) on azerbaidžanilainen laulaja, jonka tyylilajina on mugham. Hän nousi kuuluisuuteen sijoituttuaan toiseksi "Səs Azərbaycan (Doğma Nəğmələr)" -kilpailussa. Hän edusti Azerbaidžania yhdessä Fahreen kanssa kappaleella ”Özünlə apar” vuoden 2024 Eurovision laulukilpailussa Malmössä. He putosivat kisasta ensimmäisessä semifinaalissa saatuaan 11 pistettä.
Varhaiselämä.
Dövlətov syntyi 16. kesäkuuta vuonna 1990 Azerbaidžanin Bakussa. Hän varttui musikaalisessa perheessä ja kertoo isänsä olleen suuri inspiraatio musiikkiuran aloittamiselle. Ollessaan neljävuotias, hän esitti ensimmäisen kappaleensa ”Qəlbimdə Qaldı”. Kouluiässä Dövlətovin musiikinopettaja huomasi tämän musikaalisen lahjakkuuden ja kannusti Dövlətovia esittämään musiikkiaan.
Ura.
Vuonna 2023 Dövlətov osallistui "Səs Azərbaycan (Doğma Nəğmələr)" -kilpailuun (; Azerbaidžanin versio The Voice -ohjelmaformaatista). Kilpailussa häntä valmensi İlqar Xəyal, ja hän sijoittui kilpailun finaalissa toiseksi. Dövlətov on myös osallistunut "Azəri Star" -laulukilpailuun.
Vuoden 2023 lokakuun loppupuolella Azerbaidžanin yleisradioyhtiö İctimai Television (İTV) ilmoitti, että Dövlətov yhdessä Mila Milesin ja Etibar Əsədlin kanssa olisivat yksi kuudestatoista kilpailijasta, joiden joukosta valittaisiin yksi edustamaan Azerbaidžania vuoden 2024 Euroviisuihin Malmöhön. Heidän kilpailukappaleensa oli nimeltään ”İnsanlar”. 6. marraskuuta 2023 ilmoitettiin, että kolmikko oli edennyt viiden muun kilpailijan kanssa valintaprosessin viimeiseen vaiheeseen. 7. maaliskuuta 2024 Fahreen ilmoitettiin voittaneen karsintaprosessin ja olevan Azerbaidžanin vuoden 2024 euroviisuedustaja. 13. maaliskuuta ilmoitettiin kuitenkin, että Dövlətov esiintyisi yhdessä Fahreen kanssa. Heidän euroviisukappaleensa ”Özünlə apar” julkaistiin 15. maaliskuuta 2024. Kappaleen ovat kirjoittaneet Fahree, Edgar Ravin, Hasan Haydar ja Mila Miles. He putosivat kisasta ensimmäisessä semifinaalissa saatuaan 11 pistettä.
Luisa Laschi

Luisa Laschi (n. 1760 Firenze – n. 1790) oli italialainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan sopraano.
Laschi syntyi kahden oopperalaulajan tyttäreksi. Hän teki ensimmäisen tiedossa olevan esiintymisensä vuonna 1782 Bolognassa Domenico Cimarosan oopperassa "Il falegname", jossa hänen kanssaan esiintyi Stefano Mandini. Laschi teki esiintymisiä muissakin Italian kaupungeissa ennen siirtymistään Wieniin, jossa hän lauloi Burgtheaterissa vuosina 1784–1785. Tehtyään lisää esiintymisiä Italiassa Laschi palasi Wieniin vuonna 1786. Hän loi siellä vuonna 1786 Kreivittären roolin Wolfgang Amadeus Mozartin "Figaron häissä". Laschi meni samana vuonna naimisiin oopperalaulaja Domenico Mombellin kanssa. Pariskunta lauloi usein yhdessä. Laschi pysyi esiintyjänä Wienissä kauteen 1788–1789 saakka.
Laschi oli kantaesittämässä Vicente Martín y Solerin oopperaa "Una cosa rara" (1786) ja Antonio Salierin oopperaa "Axur, re d'Ormus" (1788). Hän esiintyi Zerlinan roolissa "Don Giovannin" Wienin-ensiesityksessä vuonna 1788. Viimeisen tiedossa olevan esiintymisensä hän teki miehensä kanssa Pietro Alessandro Guglielmin oopperan "Enea e Lavinia" esityksessä Italiassa vuonna 1789. Laschin kuolinajankohtaa ei tiedetä, mutta Domenico Mombelli meni vuonna 1791 uusiin naimisiin tanssija Vincenza Viganòn kanssa.
Visa Kurki

Visa Anton Julius Kurki (s. 1. tammikuuta 1988 Turku) on suomalainen oikeustieteilijä. Hän toimii Helsingin yliopiston yleisen oikeustieteen apulaisprofessorina.
Elämä ja ura.
Kurki valmistui oikeustieteen maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2012. Hän suoritti Doctor of Philosophy (PhD) -tutkinnon vuonna 2017 Cambridgen yliopistossa, jossa hänen väitöskirjansa palkittiin York Prize ja Salje Medal -palkinnoilla.
Kurki on työskennellyt Tampereen yliopiston julkisoikeuden yliopistolehtorina vuonna 2018, Helsingin yliopiston tutkijatohtorina vuosina 2018–2019, Suomen Akatemian tutkijatohtorina vuosina 2019–2021 ja Helsingin yliopiston yleisen oikeustieteen apulaisprofessorina vuodesta 2022 alkaen. Vuonna 2020 Turun yliopisto myönsi Kurjelle yleisen oikeustieteen dosentin arvon. Kurki on myös Nuorten Tiedeakatemian jäsen toimikaudella 2022–2026. Vuonna 2024 Kurjelle myönnettiin Suomalaisen Tiedeakatemian humanistipalkinto.
Kurjen tutkimus sijoittuu oikeusteorian alalle. Hän on tutkinut etenkin oikeussubjektin käsitettä. Kurki on puoltanut käsitystä siitä, että eläimillä voidaan katsoa olevan jo nykyään voimassa olevan lainsäädännön puitteissa joitain oikeuksia. Kurki sai Lakimies-lehden nuoren kirjoittajan palkinnon vuonna 2013 artikkelillaan "Voiko eläin olla oikeussubjekti?".
Kurki toimii Suomen Eläinoikeusjuristit ry:n varapuheenjohtajana. Hän on ollut mukana laatimassa kansalaisaloitetta eläinten oikeuksien kirjaamisesta perustuslakiin ja on muutenkin julkisuudessa puhunut eläinten oikeuksien puolesta. Kurki toimii myös Suomen oikeusfilosofisen yhdistyksen varapuheenjohtajana.
Putoamisen anatomia

Putoamisen anatomia (, ) on vuonna 2023 ensi-iltansa saanut Justine Trietin ohjaama ranskalainen rikosdraamaelokuva. Sen pääroolissa näyttelee Sandra Hüller.
Juoni.
Sandra Voyter on saksalainen kirjailija, joka asuu talossa Ranskan Alpeilla yhdessä puolisonsa Samuel Maleskin, näkövammaisen poikansa Danielin ja koiransa kanssa. Eräänä päivänä Maleski putoaa talon ikkunasta maahan ja kuolee. Poliisi alkaa tutkia tapausta epäilyttävänä kuolemana ja Voyter joutuu syytteeseen miehensä murhasta, vaikka hän vakuuttaakin olevansa syytön. 
Oikeudenkäynnissä Voyterin asianajaja Vincent Renzi yrittää todistaa, että Maleski teki itsemurhan, kun taas yleinen syyttäjä yrittää todistaa, että Voyter vihasi miestään ja tappoi hänet. Kumpikaan ei pysty esittämään väitteilleen vedenpitäviä todisteita. Voyter ahdistuu siitä, kuinka tungettelevat ulkopuoliset kuvittelevat ymmärtävänsä hänen ja hänen perheensä elämää, vaikka he eivät osaa arvostaa sen monimutkaisuutta.
Lopulta Daniel ratkaisee oikeudenkäynnin äitinsä hyväksi, kun hän kertoo oman tulkintansa siitä, miksi hänen isänsä tappoi itsensä. Elokuva ei koskaan paljasta yksiselitteisesti, miten Maleski kuoli. Lopussa Voyter joka tapauksessa pääsee takaisin kotiin Danielin luo.
Arvostelut.
"Helsingin Sanomien" kriitikko Pertti Avola antoi "Putoamisen anatomialle" neljä tähteä viidestä. Hän arveli elokuvan olevan "oikeussalitrillerin muotoon puettu kommentti totuuden hämärtymisestä nykymaailmassa, jossa turhan moni rakentaa omaa totuuttaan suoranaisten valeuutisten tai muuten epäluotettavan tiedon pohjalta." "Suomen Kuvalehden" kriitikko Kalle Kinnunen antoi elokuvalle täydet viisi tähteä. Hänen mukaansa elokuva "kysyy, voiko ihminen tuntea toisen, mutta myös, voiko ihminen tuntea itseään." Rotten Tomatoes -sivusto on kirjannut 270 arvostelua, joista 96 prosenttia on myönteisiä.
Yleisömenestys.
"Putoamisen anatomia" on tuottanut maailmanlaajuisesti 16,6 miljoonan dollarin lipputulot.
Palkinnot ja ehdokkuudet.
Cannesin elokuvajuhlat.
"Putoamisen anatomia" voitti Cannesin elokuvajuhlien pääpalkinnon Kultaisen palmun.
Charlotte Ramplingin filmografia

Tämä on Charlotte Ramplingin filmografia.
Boiling Point (elokuva)

Boiling Point on Philip Barantinin ohjaama ja yhdessä James Cummingsin kanssa käsikirjoittama brittiläinen draamaelokuva vuodelta 2021. Ravintolakeittiöön ja -saliin vuoden kiireisempänä iltana sijoittuva reaaliaikainen tarina kuvattiin yhtenä huolella harjoiteltuna otoksena. Pääosaa, ongelmiensa kanssa painivaa lontoolaisen huippuravintolan keittiömestaria ja omistajaa näyttelee Stephen Graham. Muissa keskeisissä osissa nähdään Vinette Robinson vuoromestari Carlyna ja Jason Flemyng ravintolan vaativana pääomistajana.
Elokuva sai heti jatkoa viisiosaisena television minisarjana "Boiling Point – kiehumispisteessä", jossa vuoromestari Carly on noussut ravintolan keittiömestariksi. Yle Teeman ohjelmistossa on 15. maaliskuuta 2024 elokuva ja sitten 20. maaliskuuta alkaen tuo tv-sarja.
Tuotanto.
Vuonna 2019 valmistui samojen tekijöiden samanniminen lyhytelokuva, jonka pohjalta ideaa laajennettiin sekä pitkäksi elokuvaksi että television minisarjaksi.
Kevättalveen 2020 ajoitettu tuotanto oli määrä kuvata yhteensä kahdeksan kertaa, mutta maaliskuun puolivälissä alkaneet koronasulut keskeyttivät kuvaukset neljännen oton jälkeen. Elokuva on tehty kolmannesta otosta.
Vastaanotto.
"Boiling Point" sai ensi-iltansa Tšekin tasavallassa Karlovy Varyn elokuvajuhlilla, ja arvostelut olivat suopeita. Elokuva sai peräti 11 ehdokkuutta brittiläisten independent-elokuvien kilpailussa (BIFA), joista se toi voiton neljässä kategoriassa. Elokuva sai myös neljä Bafta-palkintoehdokkuutta.
"Helsingin Sanomien" elokuvatoimittaja Leena Virtanen näkee 2020-luvun alun monet ravintolatarinat (näiden lisäksi amerikkalainen komediasarja "The Bear" ja tanskalaissarja "Jokaisen miehen takana") jatkona 1990-luvulta alkaen yleistyneille sairaalasarjoille hektisen työyhteisön kuvauksina: ”Yhdistävä tekijä on järjetön kiire, tuo nykyajan työelämän pahin vitsaus.” Hänestä "Boiling Pointin" käsikirjoitus on hieman mielikuvitukseton helposti arvattavine pähkinäallergia- ja influensseriasiakkaineen, mutta rytmitys toimii ja pääosan esittäjä Stephen Graham osaa tässäkin herättää empatiaa ongelmaiseen hahmoonsa. "Seura"-lehden Jesse Raatikainen piti elokuvaa onnistuneena sekä teknisesti että sisällöllisesti ja antoi sille neljä tähteä viidestä.
Vestignè

Vestignè () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2023 alussa kunnassa oli arviolta 743 asukasta.
Huippujengi Himalajalla

Huippujengi Himalajalla () on vuonna 2019 yhdysvaltalainen stop motion -animaatioelokuva, joka sai ensi-iltansa Suomessa 7. kesäkuuta 2019 Sen on ohjannut Chris Butler. "Huippujengi Himalajalla" on Laikan tuottama elokuva niin kuin elokuvat "Coraline ja toinen todellisuus", "ParaNorman", "Boksitrollit" sekä "Kubo ja samuraiseikkailu". 
Elokuva sai teatterijulkaisunsa Suomessa 7. kesäkuuta 2019 julkaisijanaan Cinemanse Films.
Salasananhallinta

Salasananhallinta tai salasananhallintaohjelma on tietokoneohjelma, joka on tarkoitettu salasanojen tallentamiseen ja hallintaan.
Eräitä suositeltuja käytäntöjä salasanoille ovat pituus, satunnaisuus, yksilöllisyys ja niiden muuttaminen heti tietomurron jälkeen. Näiden muistaminen ei ole käytännöllistä ja säilyttäminen paperilla on huono ajatus etenkin toimistoissa, joissa ne on helppo löytää. Salasananhallintaohjelma tallentaa ja salaa salasanat ja nämä voivat tukea sekä paikallista että pilvipalveluun tallettamista. Ohjelmat voivat myös generoida vahvan salasanan, huomauttaa salasanan uudelleen käytöstä ja tarpeesta vaihtaa salasana. Tällöin käyttäjän tarvitsee muistaa vain salasananhallintaohjelman käyttämä salasana useiden sijaan.
Salasananhallintaohjelmat käyttävät salasanaa omaan sisältöönsä ("master password"), mutta lisäksi tukevat kaksivaiheista tunnistautumista, sormenjäljen tunnistusta, tai erillisen tunnistusohjelman antamaa "siementä". Jotkin tukevat myös erillisiä laitteita tunnistautumiseen.
Erilaisia ohjelmistoja salasanojen hallintaan on saatavilla lukuisia. Useimmissa verkkoselaimissa on mukana vastaava toiminto, mutta se on usein rajoittuneempi. Lisäksi ohjelmointivirhe selaimessa voi paljastaa salasanat hyökkääjälle.
Historia.
Ensimmäinen salasananhallintaohjelma oli mahdollisesti Bruce Schneierin kehittämä Password Safe, joka käytti Blowfish-algoritmia salasanojen salaamiseen. Ohjelma julkaistiin syyskuussa 1997. Ohjelma on julkaistu avoimena lähdekoodina ja se on siirtynyt käyttämään Twofish-algoritmia.
Werenskiold

Werenskiold on ainakin seuraavien norjalaisten henkilöiden sukunimi:
Leikkaus (talouspolitiikka)

Leikkaus tarkoittaa (esimerkiksi valtion budjetin) menojen vähentämistä. Sopeutus voi olla leikkaus tai veronkorotus.
Joulukuussa 2022 Suomen valtiovarainministeri totesi julkisen talouden alijäämän niin suureksi, että tarvittaisiin 9 miljardin euron sopeutus. Marinin hallituksen lopulla se esitti listan potentiaalisista leikkauksista ja puolsi lisäksi arvonlisäveron, maapohjan kiinteistöveron ja tupakkaveron korotusta. Tällöin 81 % suomalaisista halusi, että julkinen velkaantuminen käännetään laskuun, 13 % ei halunnut. 57 % halusi mieluiten leikata menoja, 25 % korottaa veroja.
Vuonna 2022 peräti 75 % suomalaisista katsoi, että nykyisen tapaisiin julkisiin palveluihin ei ole varaa tulevaisuudessa vaan niitä pitää leikata. Vain 29 % olisi suostunut korkeampiin veroihin. Professori Niku Määttäsen mukaan voi leikata vaarantamatta hyvinvointivaltion ideaa, esimerkiksi jo hyvin koulutettujen ihmisten aikuiskoulutus, tutkinnoista kertyvä työeläke ja maataloustuet. Valtion budjetti kaksinkertaistui vuosina 2007 - 2023.
Leikkausten vaikeus.
HS-analyysin mukaan leikkaukset ovat poliittisesti vaikeita ja vaativat kovan julkisen paineen kestämistä. Esimerkiksi Marinin hallitus peruutti kaikki tekemänsä leikkaustyyppiset päätökset.
Vaikutus talouteen.
Alberto Alesina, Carlo Favero ja Francesco Giavazzi totesivat kirjassaan, että talouskuri voi kasvattaa kansantuotetta, kun menoleikkaukset lisäävät yksityisiä investointeja ja kulutusta sekä vientiä.
Tanskan menoleikkauksia analysoinut tutkimus totesi, että isot rakenteelliset leikkaukset voivat lisätä talouskasvua muuttamalla tulevaisuudenodotuksia veroista ja julkisista menoista. Sen sijaan vähittäiset, ei-rakenteelliset leikkaukset saattavat keynesiläisen mallin mukaisesti vähentää kysyntää.
Markku Helin

Markku Juhani Helin (s. 5. tammikuuta 1948 Kotka) on suomalainen oikeustieteilijä ja Turun yliopiston yksityisoikeuden emeritusprofessori.
Elämä ja ura.
Helin valmistui Helsingin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1972, oikeustieteen lisensiaatiksi vuonna 1975 ja oikeustieteen tohtoriksi vuonna 1989.
Helin työskenteli Suomen Akatemian tutkimusapulaisena 1971–1972 ja 1974–1976, Helsingin yliopiston yksityisoikeuden laitoksen amanuenssina 1977–1982 ja siviilioikeuden assistenttina 1983–1989, Turun yliopiston yksityisoikeuden apulaisprofessorina 1989–1998 ja yksityisoikeuden professorina 1998–2015 sekä oikeusministeriön lainsäädäntöneuvoksena 1991–2011. Hän on myös toiminut Tutkimuseettisen neuvottelukunnan jäsenenä ja varapuheenjohtajana vuosina 2008–2016 sekä jäsenenä useissa kansainvälisissä lainsäädäntöhankkeissa. Vuonna 1990 hän sai Helsingin yliopiston siviilioikeuden dosentin arvon.
Helin on myös toiminut Suomen oikeusfilosofisen yhdistyksen hallituksen jäsenenä 1977–1983, Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen hallituksen jäsenenä 1999–2009 ja Lakimies-lehden päätoimittajana 2000–2004. Vuonna 2011 Suomalainen Lakimiesyhdistys myönsi hänelle Allan Serlachius-Särkilahti -palkinnon.
Oikeustieteellinen tutkimus.
Helin on tutkinut muun muassa avioliitto-oikeutta, jäämistöoikeutta, lapsioikeutta, holhousoikeutta ja kansainvälistä yksityisoikeutta. Hän kuului 1970-luvun alussa Aulis Aarnion ympärille muodostuneeseen nuorten tutkijoiden ryhmään, jotka korostivat empiirisen tutkimuksen merkitystä perinteisen lainopin sijasta. Helin esimerkiksi julkaisi laajoja empiirisiä tutkimuksia avioeron yhteydessä tuomittavan elatusavun suuruudesta ja avioeron vaikutuksista. Hänen väitöskirjansa "Lainoppi ja metafysiikka" (1988) käsitteli skandinaavisen oikeusrealismin tieteenkuvaa ja sen vaikutusta Suomen siviilioikeuden tutkimukseen 1920-luvulta 1960-luvulle.
Helinin artikkelit "Avio-oikeus ja tekijänoikeus" ja "Kieli oikeustodellisuuden rakentajana" palkittiin parhaina Lakimiehessä vuosina 1983 ja 1998 julkaistuina kirjoituksina. Hänen artikkelinsa "Sopimusvapauden ajalliset rajoitukset perheoikeudessa" palkittiin yhtenä parhaista Defensor Legis -aikakauskirjassa vuonna 2023 julkaistuista oikeudellisista kirjoituksista.
Olga Nordström

Olga Héléne Nordström (1. lokakuuta 1902 Oulu – 6. huhtikuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen Oulussa asunut taidemaalari.
Nordström kävi piirustuksenopettajakurssin Taideteollisessa keskuskoulussa 1920–1923 ja opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa ja Helsingin yliopiston piirustussalissa 1924–1925 sekä Eero Järnefeltin johdolla. Ulkomailla hän opiskeli Académie Colarossissa ja Académie Modernessa Pariisissa 1925–1926. Nordström toimi oppikoulussa vt. piirustuksenopettajana.
Nordströmin taiteilijan debyytti oli 1927. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1934, 1941, 1943, 1946, 1953, 1954 ja 1957 sekä Suomen Taideakatemian 3-vuotisnäyttelyyn 1953. Ulkomailla Nordströmin tauluja oli näytteillä Berliinissä, Münchenissä, Wienissä ja Puolan Poznanissa 1943.
Adriaen van der Werff

Adriaen van der Werff (1659–1722) oli hollantilainen taidemaalari. Hän oli Eglon van der Neerin oppilas mutta edustaa kuitenkin pääasiallisesti pikemminkin ranskalaista kuin alankomaalaista tyyliä. Maalaustensa aiheet hän valitsi Raamatusta tai antiikin mytologiasta mutta käsittelee niitä barokin sovinnaiseen tapaan. Henkilöpiirustus on varmaa ja sulavaa, mutta väritys posliinimaisen sileätä ja luonnon todellisuudesta piittaamatonta. Hän työskenteli vuodesta 1694 Pfalzin vaaliruhtinaan Johann Wilhelmin palveluksessa, myöhemmin hänen hovimaalarinaan. Edustava kokoelma hänen teoksiaan on Dresdenin galleriassa.
Viidakkojengi

Viidakkojengi () on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut intialainen tietokoneanimaatioelokuva, jonka on ohjannut Nikkhil Advani.
Józef Surzyński

Józef Surzyński (15. maaliskuuta 1851 Śrem – 5. maaliskuuta 1919 Kościan) oli puolalainen säveltäjä, musiikintutkija, kapellimestari ja pappi. Hän oli yksi ensimmäisistä puolalaisen musiikin tutkijoista.
Surzyński opiskeli vuosina 1872–1874 Leipzigissä Oscar Paulin johdolla musiikin teoriaa. Hän otti siellä myös kursseja konservatoriossa ja toimi alttoviulistina Thomaskirchessä. Surzyński opiskeli sitten teologiaa Roomassa ja sai tohtorin arvon vuonna 1880. Tämän jälkeen hän opiskeli kirkkomusiikkia Regensburgissa. Surzyński työskenteli tuomiokirkon urkurina ja kuoronjohtajana sekä pappisseminaarin gregoriaanisen laulun ja liturgian opettajana Poznańissa. Vuosina 1894–1919 hän oli pappina Kościanissa. Hän johti orkestereita Puolan eri kaupungeissa ja edusti Cäcilianismus-kirkkomusiikkiliikettä.
Surzyński julkaisi lehteä "Muzyka kościelna" ja kokoelman "Monumenta musices sacrae in Polonia". Hänen kirjalliseen tuotantoonsa kuuluu myös liturgian käsikirjoja. Säveltäjänä hän keskittyi ensisijaisesti kirkkomusiikkiin. Myös Surzyńskin veljet Stefan ja Mieczysław Surzyński olivat muusikoita.
Josef Lechthaler

Josef Lechthaler (31. joulukuuta 1891 Rattenberg – 21. elokuuta 1948 Wien) oli itävaltalainen säveltäjä ja musiikkipedagogi.
Lechthaler opiskeli filologiaa Innsbruckissa ennen muuttoaan Wieniin. Hän sai Guido Adlerilta opetusta Wienin yliopistossa, jossa hän väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1919 väitöskirjallaan "Die kirchenmusikalischen Werke von Alexander Utendal". Lechthaler opiskeli myös Max Springerin ja Vinzenz Gollerin johdolla Wienin musiikkiakatemiassa. Vuonna 1924 hän aloitti musiikin teorian opettamisen musiikkiakatemiassa, jonka kirkko- ja koulumusiikin laitosta hän johti vuosina 1933–1938 ja 1945–1948.
Lechthalerin tuotantoon kuuluu monia kirkkomusiikkiteoksia, kuten seitsemän messua (1914–1937) ja "Stabat Mater" laulusolisteille, kuorolle, uruille ja orkesterille (1928). Lechthaler sävelsi myös lauluja, kamarimusiikkia ja urkuteoksia.
Annika Wiklund

Annika Wiklund (taiteilijanimellä Annica ja Annica Wiklund, s. 1966 Nyköping, Ruotsi) on ruotsalais-suomalainen rocklaulaja. Hän on levyttänyt sooloalbumin "Badly Dreaming" vuonna 1988. Sen lisäksi hän on laulanut useilla suomalaisilla rock- ja pop-levyillä. Wiklundin ääntä on kuvailtu voimakkaaksi ja kansainvälisen tason heavy rock-ääneksi.
Elämä Ruotsissa.
Annika Wiklund syntyi Ruotsissa suomalaiselle äidille ja ruotsalaiselle isälle. 1980-luvun vaihteessa Wiklund oli yksi protestipunkia soittaneen Mörbyligan-yhtyeen laulajista. Wiklund on kreditoitu laulajana yhtyeen vuonna 1982 julkaistulla "No 003" -albumilla. 
Elämä Suomessa.
Wiklund tuli 1980-luvun puolivälissä käymään Jyväskylään, jossa hänen mummonsa asui. Suomeen tullessaan Wiklund osasi suomea vain muutamia sanoja. Lopulta hän asettui asumaan Jyväskylään ja aloitti soittokeikat paikallisten bändien kanssa. Alun perin keikoilla soitettiin Rush-yhtyeen tyylistä "hämyprogea". Tunnetuin Annikan tuolloisista bändeistä oli raskasta, progesävytteistä rockia soittanut Lindsay Gate.
Wiklundin ääntä kuultiin vuonna 1987 Jyväskylän kaupungin 150-vuotisjuhlien kunniaksi julkaistulla äänitteellä "Tuhatsarvisia", johon oli valittu jyväskyläläisiä nuorten bändejä. Wiklund (levyllä nimellä Viklund) laulaa albumilla Lindsay Gate -yhtyeen solistina kappaleet "Everything's Allright" ja "Sail Away".
Seuraavana vuonna Annika Wiklund levytti taiteilijanimellä Annica 1980-luvun hevirockia huokuvan albumin "Badly Dreaming", joka kohosi hetkellisesti valtakunnalliseen tietoisuuteen. Wiklund osallistui kaikkien albumin kappaleiden säveltämiseen ja sanoittamiseen. Levyn tuotti T. T. Oksala. Levyn aikaan Annican livebändissä soittivat Petteri Hirvanen (kitara), Jukka Kiviniemi (basso), Baba Salama (kitara), Esa Palosaari (rummut) ja Mikko Rintanen (koskettimet).
1990-2000-luvuilla Wiklund on laulanut taustalauluosuuksia eri artisteille ja yhtyeille, kuten Zero Nine, Fishfaces, Osmo’s Cosmos, The 69 Eyes, Havana Black, Jan Stenfors ja T.T Oksala Project. Hän on harvakseltaan toiminut myös Pink Flamingos -coverbändin taustalaulajana.
Rääkkylän koulu

Rääkkylän koulu on Rääkkylän kunnassa sijaitseva peruskoulu, joka antaa opetusta vuosiluokille 1–9. Kyseessä on kunnan ainoa peruskoulu. Koulussa on yksi luokka jokaista luokka-astetta kohti. Yhteensä koulussa on lukuvuonna 2023–2024 120 oppilasta, joista kuusi on esikoulussa. Koulun rehtorina toimii Rauli Ronkainen.
Rääkkylässä kuntakokous perusti kansakoulun vuonna 1892 läänin kuvernöörin antaman määräyksen ja 1000 markan uhkasakon johdosta. Tällöin perustettiin 56 oppilaan koulu Kinnulan taloon Rääkkylän kirkonkylälle, jonka ensimmäinen opettaja oli August Korhonen. Kuntaan perustettiin toinen koulu vuonna 1897 Rasivaaraan ja kolmas vuonna 1898 Kompakalle. Oravisalolle perustettiin koulu vuonna 1900. Vuoteen 1957 mennessä kunnan alueelle perustettiin 13 uutta koulua. Rääkkylässä lakkautettiin kaikki muut koulut kuin Rääkkylän koulu vuoteen 2010 mennessä, viimeisenä lakkautettiin Rasivaaran koulu.
Sisäpiirissä

Sisäpiirissä ("The Walk-In") on Paul Andrew­ Williamsin ohjaama brittiläinen television draamasarja vuodelta 2022. Siinä entinen uusnatsi, nykyinen fasismia ja rasismia vastaan taistelevan Hope not Hate -järjestön aktivisti järjestää natsijärjestö National Actioniin soluttautujan, joka ei kuitenkaan aivan täytä tehtävänsä vaatimuksia.
Sarja perustuu tosielämän tapahtumiin, jossa aktivisti Matthew Collins esti soluttautujan avulla National Actionin aikeet surmata sisäministeri Rosie Cooper Brexit-huuman alla vuonna 2017. Collinsia esittää Stephen Graham ja hänen soluttautujaksi suostuttelemaa Robbie Mullenia Andrew Ellis.
4-etyylifenoli

4-etyylifenoli (C8H10O) eli p-etyylifenoli on fenolijohdannaisiin kuuluva aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muiden yhdisteiden valmistukseen. 
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö.
Huoneenlämpötilassa 4-etyylifenoli on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hieman veteen ja liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin, muun muassa asetoniin, etanoliin ja dietyylieetteriin. 4-etyylifenoli on heikko happo ja sen pKa-arvo on 10,38. 
4-etyylifenolia esiintyy kivihiilitervassa, josta sitä voidaan eristää tislaamalla. Synteettisesti yhdistettä valmistetaan sulfonoimalla etyylibentseeniä ja kuumentamalla muodostunutta sulfonihappoa emäksen kanssa. Toinen tapa on fenolin ja etanolin reaktio.
4-etyylifenolia käytetään muun muassa fenolihartsien, 4-vinyylifenolin, hapettumisenestoaineiden, lääkeaineiden ja väriaineiden valmistamiseen. "Brettanomyces"-suvun hiivat muodostavat 4-etyylifenolia p-kumaarihaposta ja yhdiste aiheuttaa suurina pitoisuuksina viineihin maku- ja hajuvirheitä.
Swarovski

Swarovski on itävaltalainen koruvalmistaja, joka valmistaa muun muassa koruja, rannekelloja ja lisäasusteita.
Swarovski jaetaan kolmeen pääosa-alueeseen: Swarovski Crystal Business, jonka pääasiallinen vastuualue on kristallit ja kristallilasi, korut, rannekellot ja lisäasusteet; Swarovski Optik, jonka vastuualueella on optiset laitteet, kuten kaukoputket, kivääreiden kiikaritähtäimet ja kiikarit; ja Tyrolit, joka on hionta-, sahaamis-, poraamis- ja lannoitustyökalujen valmistaja sekä työkalujen ja koneiden toimittaja.
Nykyään Swarovski Crystal Business on yksi maailman eniten rahaa tuottavista yrityksistä Swarovskin sisällä. Sillä on noin 3000 liikettä noin 170 maassa, yli 29000 työntekijää ja noin 2,7 miljardin euron tulot (vuonna 2018).
Historia.
Swarovskin perusti vuonna 1895 Daniel Swarovski.
Fanny Salvini-Donatelli

Fanny Salvini-Donatelli (oikealta nimeltään "Francesca Lucchi"; 1815 Firenze – kesäkuu 1891 Milano) oli italialainen oopperalaulaja, joka oli äänialaltaan sopraano. Hänet tunnetaan parhaiten Violettan roolin luomisesta Giuseppe Verdin "La traviatan" kantaesityksessä maaliskuussa 1853.
Salvini-Donatelli teki debyyttinsä Venetsian Apollo-teatterissa vuonna 1839 Rosinan roolissa ("Sevillan parturi"). Hän lauloi eri puolilla Italiaa. Vuonna 1842 Salvini-Donatelli lähti esiintymään Wieniin ja siirtyi sieltä Pariisiin. 1850-luvun loppupuolella hän lauloi Lontoossa. Salvini-Donatelli lopetti esiintymisen vuonna 1859, mutta teki lyhyen paluun vuonna 1865.
Salvini-Donatellia pidettiin ulkonäkönsä perusteella sopimattomana kuolemansairaan Violettan rooliin, mutta hän sai roolin laulutaitojensa ansiosta. Myös Verdi esitti mielipiteenään sen, että Salvini-Donatelli ei soveltunut rooliin. Hän ansioitui kuitenkin myös muiden Verdin oopperoiden rooleissa.
Hauknes

Hauknes on taajama Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 1,2 neliökilometriä ja asukasluku 2 110 vuonna 2023.
Storforshei

Storforshei on taajama Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,8 neliökilometriä ja asukasluku 592 vuonna 2023.
Alternes

Alternes on taajama Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,13 neliökilometriä ja asukasluku 214 vuonna 2023.
Mo i Ranan lentoasema

Mo i Ranan lentoasema () on Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva vuonna 1968 avattu lentoasema.
Vuonna 2022 Ranaan alettiin rakentaa uutta lentoasemaa, joka valmistuessaan vuonna 2025 korvaa nykyisen lentokentän.
Mon kirkko (Rana)

Mon kirkko () on Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1724.
Grubenin kirkko

Grubenin kirkko () on Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva betoninen pitkäkirkko vuodelta 1965.
Røssvollin kirkko

Røssvollin kirkko () on Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen kahdeksankulmainen kirkko vuodelta 1952.
Sjonan kirkko

Sjonan kirkko () on Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1896.
Nevernesin kirkko

Nevernesin kirkko () on Ranan kunnassa Nordlandin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1892.
Kaj Färm

Kaj Färm (20. heinäkuuta 1956 Espoo – 15. maaliskuuta 2024 Espoo) oli suomalainen radiotoimittaja.
Färm oli mukana perustamassa Yöradio-lähetystä vuonna 1987. 1990-luvulla hän oli toimittajana Radiomafiassa. Färm oli Yle Radio 1:n kanavapäällikkö kymmenen vuoden ajan, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 2021. Hän oli "Muistojen bulevardi" -radio-ohjelman ideoija. Hän seurasi toimittajana varsinkin klassista musiikkia, elokuvaa ja kirjallisuutta. Färm oli erityisen kiinnostunut historiasta.
Färm kuoli maaliskuussa 2024 sairastettuaan keuhkokuumetta.
Moskovan suomalainen peruskoulu

Moskovan suomalainen peruskoulu (MSP, ) on vuonna 1965 perustettu Moskovassa toimiva suomalainen virallinen ulkomaan koulu, joka tarjoaa opetusta Moskovassa asuville suomenkielisille lapsille. Koulu toimii suomen kielellä ja noudattaa Suomen perusopetuslakia. Koulua ylläpitää Suomalainen koulutusyhdistys ry, ja sen rehtorina toimii Juha Heikkinen. 
Luokille 2–9 järjestetään valintakoe. Koulun lukuvuosimaksu on vuodessa 5000 euroa, joka kattaa oppikirjat, oppimateriaalin ja yhden lämpimän aterian päivässä. Koulu järjestää tiloissaan myös erilaisia vapaa-ajan kerhoja. Koulu saa suurimman osan rahoituksestaan Suomen valtiolta, sponsoreilta sekä oppilailta kerättävistä lukukausimaksuista. Koulun oppilasmäärä on laskenut rajusti 2010-luvulta alkaen. Venäjän hyökkättyä Ukrainaan koulun oppilasmäärä on vähentynyt entisestään. 
Koulu on perinteisesti tehnyt syksyisin ja keväisin leirikouluretken Zavidovon lomakylään. Muita koulun tekemiä retkiä ja juhlia on vuosittainen pikkujoulu ja syyskuussa risteily Moskvan-joelle. Koululaisten vanhemmat työskentelevät pääasiassa Suomen Moskovan-suurlähetystössä tai Moskovassa sijaitsevissa suomalaisissa yrityksissä.
Tilat.
Koulu muutti nykyiselle paikalleen lähelle Universitetin metroasemaa vuonna 2003. Koulun ensimmäinen tila sijaitsi Suomen suurlähetystön työmaaparakilla, jonka jälkeen koulu muutti Ruotsin suurlähetystön viereen Olof Palme -kadulle. Nykyinen koulualue on aidattu ja tarkastu vartioitu.
Koulun 660 neliömetrin luokkatilat sijaitsevat rakennuksen kolmannessa kerroksessa. Koulu jakaa kampusrakennuksen yhdessä Moskovan japanilaisen koulun, Moskovan ruotsalaisen koulun ja Scuola Italiana Italo Calvinon (italialaisen koulun) kanssa. Nämä koulut järjestävät myös keskenään yhteistä toimintaa. Rakennukseen kuuluvat myös ruokasali, sisäkuntosali, tekninen luokkahuone, talvisin luistinratana toimiva pelikenttä, musiikki-instituutti sekä pieni ulkoliikuntakenttä koulun pihalla.
Päiväkoti.
Samoissa tiloissa koulun kanssa toimii pieni yksityinen Moskovan suomalainen päiväkoti, Mossula. Mossulassa opetuskieli on pääsääntöisesti suomi ja siellä pyritään tuomaan erityisesti esille suomalaisia tapoja ja kulttuuriperinteitä. Päiväkodin jälkeen mahdollista olla Iltapäiväkerhossa.
Päiväkodin jälkeen on mahdollista jatkaa Moskovan suomalaisen koulun esiopetusryhmään ja sieltä eteenpäin perusopetukseen, usein Moskovan suomalaiseen peruskouluun.
Lauri Levämäki

Lauri Elias Levämäki (18. lokakuuta 1906 Mikkeli – 15. syyskuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen järjestöjohtaja, pankinjohtaja ja poliitikko. Hän toimi Säästöpankkiliiton toimitusjohtajana vuosina 1947–1971. Sitä ennen hän oli muun muassa Kansallisen Edistyspuolueen puoluesihteeri 1938–1941.
Levämäki suoritti vuonna 1927 filosofian kandidaatin tutkinnon mutta isän, Salamon Levämäen, toiveena ollut jatkotutkinto lakitieteestä jäi tekemättä kun poika kiinnostui politiikasta. Hän oli mukana perustamassa muutaman vuoden toiminutta Kansanvaltaista Ylioppilasyhdistystä ja oli isänsä tavoin mukana Kansallisen Edistyspuolueen toiminnassa. Hän suuntautui pankkialalle ja toimi Postisäästöpankin ja Helsingin Suomalaisen Säästöpankin johtajistossa, kunnes aloitti Säästöpankkiliiton johdossa vuonna 1947.
Kirjailija Matti Kurjensaari kutsui Levämäkeä ”säästämisen ideologiksi”, joka koki tehtäväkseen valvoa säästäjien oikeuksia. Suurena ansionaan Levämäki piti vuosina 1955–1969 käytössä olleen indeksitilijärjestelmän luontia säästäjiä kurittavaa inflaatiota vastaan. Vuodesta 1948 hän toimi pankkiryhmien välisen Rahalaitosten neuvottelukunnan jäsenenä ja myös sihteerinä vuoteen 1965 asti sekä Veronmaksajain Keskusliiton hallituksessa vuodet 1948–1966 ja sitten järjestön valtuuskunnan jäsenenä. Keskinäisen Vakuutusosakeyhtiö Kalevan hallintoneuvostoon hän tuli vuonna 1959 ja Suomen Siviili- ja Asevelvollisuusinvalidien Liiton hallitukseen vuonna 1961. Säästöpankkiliiton vuosina hän ei osallistunut puoluepolitiikkaan, mutta liittyi eläkkeelle jäädessään Liberaaliseen Kansanpuolueeseen. Hän jäi eläkkeelle liiton toimitusjohtajan tehtävästä marraskuussa 1971 ja kuoli vuonna 1973.
Bonifazio Graziani

Bonifazio Graziani (1604/5 Marino – 15. kesäkuuta 1664 Rooma) oli italialainen säveltäjä ja pappi.
Graziani työskenteli varhaisella urallaan muusikkona ja pappina Marinossa ja Frascatissa. Hän muutti Roomaan vuonna 1646. Siellä hän oli Il Gesù -kirkon ja vuodesta 1648 myös Rooman paavillisen suurseminaarin maestro di cappella. Vuonna 1663 Graziani valittiin maestro de cappellojen päälliköksi. Hänen tuotantoonsa kuuluvat esimerkiksi oratoriot "Adae" ja "Filii prodigi". Lisäkksi hän sävelsi messuja, psalmeja ja motetteja.
Grazianilla oli kaksi veljeä, joista toinen oli kastraattilaulaja. Paavi Aleksanteri VII myönsi Grazianin kuoltua tämän suvulle eksklusiiviset oikeudet julkaista postuumisti säveltäjän käsikirjoituksia.
W80-ydinkärki

W80-ydinkärki on yhdysvaltalainen vetypommin sisältävä ydintaistelukärki, joka kehitettiin ydinaseella varustettujen risteilyohjusten taistelukärjeksi. Kärki on tuhovoimaltaan säädettävä, joko 5 tai 150 kilotonnia.
W80 on pohjimmiltaan modifioitu B61-ydinpommi. Kärki on kooltaan vain noin 80 cm pitkä ja 30 cm halkaisijaltaan.
Mallit.
W80 mod 1 suunniteltiin 1970-luvun lopulla ilmasta laukaistavien AGM-86 ALCM ja AGM-129 ACM -ydinristeilyohjusten taistelukärjeksi. W80 mod 0 suunniteltiin 1980-luvun alussa BGM-109A Tomahawk -risteilyohjukseen. Siinä käytettiin vähemmän radioaktiivista ydinpolttoainetta. Sittemmin ACM:t ja ydinaseella varustetut Tomahawkit ovat poistettu käytöstä. W80 mod 2 ja mod 3 olivat suunnitellut elinkaaripäivitykset mod 0:lle ja mod 1:lle, mutta projekti peruttiin vuonna 2006. W80 mod 4 on Yhdysvaltojen uuteen ilmasta laukaistavaan ydinristeilyohjukseen, AGM-181 Long Range Stand Off Weaponiin kehitteillä oleva mod 1:den elinkaaripäivitetty kärki, joka otetaan käyttöön todennäköisesti vuonna 2027.
Henrik Cronström

Henrik Esaias Cronström (17. maaliskuuta 1879 Petolahti – 16. helmikuuta 1958 Lauritsala) oli suomalainen diplomi-insinööri ja Oy Kaukaan Tehtaan teknillinen johtaja ja isännöitsijä.
Henrik Cronströmin vanhemmat olivat Ylimarkun kirkkoherra, rovasti Esaias Severin Cronström (1842–1924) ja Sofia Matilda Lund (k. 1923). Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan ruotsalaisesta lyseosta 1899 ja valmistui diplomi-insinööriksi Polyteknillisestä opistosta 1905. 
Cronström oli työssä Kaukaalla 1905–1912. Hän oli sitten ulkomailla ja palattuaan Suomeen 1912 hänestä tuli Kaukaan apulaisisännöitsijä ja vuosina 1918–1946 hän oli Kaukaan teknillinen johtaja ja isännöitsijä. Hän otti Kaukaalla käyttöön myös omia konstruktioitaan, muun muassa Kaukaan täysiautomaattiset lankarullasorvit ja hän johti Kaukaan tehtaiden rakennustoimintaa luoden Kaukaan alueelle yhtenäisen ilmeen yhdessä arkkitehti W. G. Palmqvistin kanssa. Cronström teki 1913–1914 pitkän opintomatkan, tutustuen myös Yhdysvaltojen ja Kanadan rullatehtaisiin. Hänellä oli nimissään useita puunjalostus- ja voimateollisuuden alan patentteja.
Cronström toimi Voima- ja Polttoainetaloudellisen Yhdistyksen teknillisenä tarkastajana ja hallituksen jäsenenä. Hän oli myös Puutekniikan Tutkimuksen Kannatusyhdistyksen hallituksen, taloudellisen puolustusneuvoston ja Suomen standardisoimislautakunnan jäsen. Vuodesta 1924 alkaen Cronström oli Maailman Voimakonferenssin Suomen komitean jäsen. Cronström oli mukana Lappeen kunnan ja Lauritsalan kauppalan hallinnossa.
Cronström oli naimisissa 1906–1950 Hanna Maria Charlotta Roosin (k. 1950) kanssa.
Sakari Melander

Sakari Kristian Melander (s. 4. elokuuta 1975 Espoo) on suomalainen oikeustieteilijä, joka toimii Helsingin yliopiston rikosoikeuden professorina.
Ura.
Melander valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 2001, sai varatuomarin arvon vuonna 2006 ja väitteli oikeustieteen tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 2008. Hänen väitöskirjansa "Kriminalisointiteoria" palkittiin Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen vuoden väittelijän palkinnolla.
Melander on työskennellyt Helsingin yliopistossa rikosoikeuden lehtorina ja tutkijana 2010–2013, rikosoikeuden apulaisprofessorina vuosina 2014–2018 ja rikosoikeuden professorina vuodesta 2018 alkaen. Hän on myös toiminut oikeustieteellisen tiedekunnan varadekaanina vuosina 2018–2021 ja yliopiston kanslerin lainopillisena sihteerinä. Melander toimi oikeustieteellisen Lakimies-aikakauskirjan päätoimittajana vuosina 2018–2022. Vuonna 2023 hänet valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi.
Akateemisten tehtävien ohella Melander on toiminut useissa asiantuntija- ja luottamustehtävissä. Hän on ollut rikoksentorjuntaneuvoston puheenjohtaja vuosina 2018–2021 ja uudestaan vuodesta 2024 alkaen, Suomen Asianajajaliiton valvontalautakunnan jäsen vuodesta 2021 alkaen sekä tuomarinkoulutuslautakunnan jäsen vuosina 2017–2025. Hän on myös aktiivisesti antanut lausuntoja eduskunnan perustuslaki- ja lakivaliokunnille. Hän on toiminut Juristiliiton puheenjohtajana vuodesta 2024 alkaen ja Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen hallituksen jäsenenä vuosina 2012–2020. 
Melander on tutkimuksessaan etenkin tarkastellut rikosoikeutta perus- ja ihmisoikeuksien näkökulmasta. Hänen artikkelinsa "EU ja talousrikosoikeus" palkittiin yhtenä parhaista Defensor Legis -aikakauskirjassa vuonna 2012 julkaistuista oikeustieteellisistä kirjoituksista. Melander on myös useasti kommentoinut julkisuudessa ajankohtaisia rikosoikeudellisia aiheita.
Yksityiselämä.
Melanderin isä on Lauri Melander, joka toimi Helsingin hovioikeuden presidenttinä 2004–2009, ja isoisä Ilmari Melander, joka toimi Helsingin yliopiston maa- ja vesioikeuden professorina 1952–1968.
Luís Montenegro

Luís Filipe Montenegro Cardoso de Morais Esteves (s. 16. helmikuuta 1973 Porto) on portugalilainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko ja maansa pääministeri huhtikuusta 2024. Hän on kotoisin Portosta. Montenegro valittiin kansanedustajaksi ensimmäistä kertaa 29-vuotiaana vuonna 2002, ja hän toimi puolueensa eduskuntaryhmän puheenjohtajana 2010-luvun alussa, jolloin puolue oli hallituksessa. Tuolloin hän oli ajamassa läpi tiukkaa talouskuripolitiikkaa. Montenegro nousi puolueensa johtoon toukokuussa 2022. Hän korosti, ettei halua tehdä yhteistyötä äärioikeistolaisen Chegan kanssa.
Vuoden 2024 parlamenttivaaleissa Montenegron johtama liittouma voitti niukasti vasemmistoblokin. Se ei kuitenkaan saanut enemmistöä parlamenttiin, sillä Chega nelinkertaisti paikkamääränä. Vaali-iltana Montenegro piti yhä kiinni näkemyksestään, ettei halua muodostaa hallitusta Chegan kanssa. Portugalin presidentti nimitti hänet pääministeriksi 21. maaliskuuta, ja hänen vähemmistöhallituksensa on määrä astua virkaansa 2. huhtikuuta. Chega jää hallituksen ulkopuolelle.
Montenegro vannoi virkavalansa 2. huhtikuuta 2024.
Montenegro (täsmennyssivu)

Montenegro voi tarkoittaa seuraavia:
Johann Nepomuk Fuchs

Johann Nepomuk Fuchs (5. toukokuuta 1842 Frauental an der Laßnitz – 5. lokakuuta 1899 Bad Vöslau) oli itävaltalainen säveltäjä ja kapellimestari.
Fuchs opiskeli alun perin oikeustiedettä Wienissä, sitten musiikin teoriaa Simon Sechterin johdolla. Vuonna 1864 hän aloitti työskentelyn kapellimestarina Bratislavan oopperassa. Fuchs työskenteli oopperakapellimestarina monissa eri kaupungeissa ennen kuin sai vuonna 1880 nimityksen Wienin hovioopperan kapellimestariksi. Vuodesta 1888 lähtien hän opetti sävellystä Gesellschaft der Musikfreunden konservatoriossa, ja vuonna 1893 hän sai nimityksen sen johtajaksi. Hänen johdollaan opiskeli muiden muassa Alexander von Zemlinsky. Vuonna 1894 Fuchsista tehtiin varahovikapellimestari.
Fuchs oli tärkeässä asemassa Franz Schubertin tuotannon ensimmäisen kokonaispainoksen toimittamistyössä. Painoksen julkaisi Breitkopf &amp; Härtel. Fuchs toimitti painokset myös Christoph Willibald Gluckin oopperasta "Le cadi dupé", Georg Friedrich Händelin oopperasta "Almira" ja Schubertin oopperasta "Alfonso und Estrella".
Fuchs sävelsi muun muassa oopperan "Zingara", joka kantaesitettiin Brnossa vuonna 1872. Hänen tuotantoonsa kuuluu myös yksinlauluja ja pianokappaleita. Hänen veljensä oli säveltäjä Robert Fuchs. Fuchs haudattiin Baumgarten-hautausmaalle Wieniin.
Laululintu (elokuva)

Laululintu ("Little Voice") on brittiläinen musiikkielokuva vuodelta 1998. Sen on ohjannut Mark Herman joka on myös käsikirjoittanut sen yhdessä Jim Cartwrightin kanssa.
Elokuva kertoo on pidättyväisestä ja eristäytyneestä Laura Hoffista, joka asuu äitinsä kanssa pienessä englantilaisessa merenrantakaupungissa. Hänen isänsä on kuollut, eikä hänellä ole ketään, jonka kanssa voisi kuunnella klassista musiikkia. Samaan aikaan Lauran äiti Mari löytää seksuaalisuutensa uudelleen lontoolaisen managerin kanssa.
Brenda Blethyn oli roolistaan sivuosan Oscar-ehdokkaana. Elokuva oli myös kuudessa sarjassa BAFTA-ehdokkaana.
Renato Brogi

Renato Brogi (25. helmikuuta 1873 Sesto Fiorentino – 25. elokuuta 1924 Fiesole) oli italialainen säveltäjä.
Brogi aloitti musiikkiopintonsa Firenzessä ja jatkoi niitä Milanon konservatoriossa. Hänet palkittiin oopperastaan "La prima notte" (1898). Hänen muut oopperansa ovat "L'oblio" (1890) ja "Isabella Orsini" (1920). Niiden lisäksi Brogi sävelsi Firenzessä vuonna 1923 tuotetut operetit "Bacco in Toscana" ja "Follie Veneziane". Näyttämömusiikin ohella hänen tuotantoonsa kuuluu viulukonsertto, jousikvartetto, pianotrio ja lauluja. Brogi teki yhteistyötä ajan johtavien oopperalaulajien, kuten Antonio Paolin, Gemma Bellincionin ja Titta Ruffon kanssa.
Ukrainan perustuslaki

Ukrainan perustuslaki () on Ukrainan tasavallan korkein laki.
Historia.
Ensimmäinen perustuslain kaltainen dokumentti nykyisen Ukrainan alueella otettiin käyttöön 16. huhtikuuta 1710. Sen allekirjoittivat hetmani Pylyp Orlyk ja tämän alaisuudessa palvelleet Zaporižžjan kasakat. Siinä määriteltiin mm. ortodoksisuus alueen viralliseksi uskonnoksi, mutta kasakat olivat kuitenkin itsenäisiä Moskovan patriarkaatista. Tästä dokumentista käytetään joko nimeä Benderin perustuslaki tai Pylyp Orlykin perustuslaki.
Ukrainan nykyisen perustuslain hyväksyi Verh’ovna Rada 28. kesäkuuta 1996. Parlamentin 450 edustajasta 315 äänesti perustuslain hyväksymisen puolesta, ja se astui voimaan samana päivänä.
Perustuslain päivää vietetään Ukrainassa 28. kesäkuuta. Päivän viettäminen perustuu perustuslain 161. artiklaan.
Nykyisen perustuslain sisältö.
Perustuslaissa on 15 kappaletta:
Muutoksia.
Perustuslakiin on sen historian aikana tehty käytännössä kaksi muutosta, joista ensimmäinen on tosin säädetty, kumottu ja säädetty sitten uudelleen.
Imperatiivimandaatti.
Imperatiivimandaatti () tarkoittaa sitä, että kansanedustajien tulee kuulua siihen parlamenttiryhmään, jota hän on valituksi tullessaan edustanut, tai hän menettää paikkansa. Aloite tästä tehtiin joulukuussa 2004.
Perustuslakituomioistuin kumosi imperatiivimandaatin lokakuussa 2010, koska katsoi sen olevan perustuslain vastainen.
Helmikuussa 2014 parlamentti palautti imperatiivimandaatin 386 kansanedustajan tuella. Samassa yhteydessä osa presidentin vallasta siirrettiin hallitukselle ja parlamentille.
Vuoden 2019 lisäys.
Helmikuussa 2019 parlamentti hyväksyi perustuslain muutoksen, jonka nojalla Ukrainan strategisiksi tavoitteiksi asetettiin sekä EU:n että Naton jäsenyys.
Pedro Nuno Santos

Pedro Nuno de Oliveira Santos (s. 13. huhtikuuta 1977) on portugalilainen sosialistipuolueen poliitikko. Hän toimi Portugalin infrastruktuuri- ja asuntoministerinä vuosina 2019–2023, ja joulukuussa 2023 hänet valittiin puolueensa puheenjohtajaksi. Santos on koulutukseltaan ekonomisti ja edustaa puolueensa vasenta laitaa.
Suomen ralli 2024

Suomen ralli 2024 (virallisesti "WRC Secto Automotive Rally Finland") oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 2024. Kilpailu järjestettiin 1.–4. elokuuta 2024 ja kilpailun huoltopaikka oli Jyväskylässä.
Kilpailijat.
Kilpailuun ilmoittautui 80 autokuntaa. Ilmoittautuneissa oli kymmenen Rally1-autokuntaa, joiden lisäksi mukana oli WRC2-, WRC3- ja JWRC-sarjoissa kilpailevia autokuntia.
Sami Pajari osallistui kilpailuun Toyotan Rally1-luokan autolla. Jari-Matti Latvala osallistuu kilpailuun Rally2-luokan autolla.
Erikoiskokeet.
Kilpailussa oli 20 erikoiskoetta, joiden pituus oli yhteensä . Siirtymiä oli ja kilpailun kokonaispituus oli . Ouninpohjan erikoiskoe oli mukana kilpailussa vuosien tauon jälkeen. Lähtöseremonia pidettiin Jyväskylässä 31. heinäkuuta 2024. Ouninpohjan erikoiskokeella käytettiin virtuaalishikaania hidastamaan vauhtia. Ouninpohja on viimeksi ajettu pitkänä 33 kilometrin versiona vuonna 2016, mutta silloin vastakkaiseen ajosuuntaan.
Tapahtumia.
Erikoiskokeella 3 Tänak ja Järveoja suistuivat tieltä ja osuivat puuhun, jolloin erikoiskoe keskeytettiin. Kaksikko pääsi autosta omin voimin, mutta Järveoja vietiin sairaalaan, jonne hän jäi yön yli tarkkailtavaksi varotoimena. Perjantaina Katsuta ja Lappi osuivat puihin joutuen keskeyttämään.
Lauantaina Evansin autosta hajosi vetoakseli, jonka vuoksi hän menetti runsaasti aikaa. Lisäksi huollon venyminen aiheutti aikasakkoja. Evans ajoi erikoiskokeet, mutta ei ajanut päivänyt viimeiselle aikatarkastuspisteelle ja sai täten keskeytyksen. Munster suistui tieltä lauantaina ja joutui keskeyttämään.
Yleiskilpailun voittoon ajoi Sébastien Ogier. Kärkipaikalla ajanut Rovanperä suistui tieltä toiseksi viimeisellä erikoiskokeella ja joutui keskeyttämään. Myös Evans suistui tieltä samalla erikoiskokeella kuin Rovanperä.
WRC2-kilpailun voittoon ajoi Oliver Solberg ennen Jari-Matti Latvalaa ja Lauri Joonaa.