Argos Hippium

Argos Hippium (lat.; ) eli Arpi (lat.; ) eli Argyrip(p)a (lat.; ) oli antiikin aikainen kaupunki Apuliassa Italiassa. Se sijaitsi nykyisen Foggian kunnan alueella lähellä nykyistä Arpinovaa.
Maantiede.
Argos Hippiumin kaupunki sijaitsi suuren Apulian tasangon (nyk. Tavoliere delle Puglie) keskellä, 13 roomalaista mailia eli noin 20 kilometriä itään Luceriasta ja 20 mailia eli noin 30 kilometriä länteen Adrianmeren rannikolla olleesta Sipontumista. Kaupungin laajimmassa vaiheessa Sipontum kuului sen alueisiin.
Kaupungin paikka on noin kahdeksan kilometriä koilliseen nykyisestä Foggian kaupungista, sen ja nykyisen Arpinovan välisellä alueella.
Historia.
Argos Hippiumin paikka on ollut asuttu jo esihistoriallisella ajalla. Antiikin ajan Argos Hippiumin kaupunki oli illyrialaista alkuperää olleiden daunien asutus.
Sekä kreikkalaisissa että roomalaisissa lähteissä kaupungin perustajana pidettiin Diomedesta, jonka sanotaan alun perin antaneen kaupungille syntymäkaupunkinsa Argoksen mukaan nimen "Argos Hippion", mistä nimen "Argyrippa" oletettiin olevan johdettu. Tämä on kuitenkin todennäköisesti pelkkää etymologista kuvittelua; ja on jopa epävarmaa, tunnettiinko nimi Argyrippa, vaikka kreikkalaiset kirjoittajat käyttivät sitä jatkuvasti, kaupungin asukkaiden itsensä keskuudessa historiallisena aikana. Heidän rahoissaan esiintyy aina monikollinen etnonyymi "Arpanoi" (), ja Dionysios Halikarnassoslainen mainitsee nimenomaan, että Argyrippaa kutsuttiin historiassa nimellä "Arpi". Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymejä "Arpanus" ja "Arpinus", kreikaksi "Arpanos" () tai "Argyrippanos" ().
Ei myöskään ole olemassa mitään historiallista todistetta siitä, että kaupunki olisi koskaan ollut kreikkalainen siirtokunta: sen nimeä ei esiinny Pseudo-Skylaksilla eikä Pseudo-Skymnoksella, jotka mainitsevat kaikki kaupungit, joiden he katsoivat olleen kreikkalaista alkuperää, ja vaikka Strabon mainitsee sekä Arpin että Canusiumin käyttäen ilmaisua ”italialaiskaupungit” (), jolla hän varmasti tarkoittaa Italian kreikkalaisten kaupunkeja, tämä viitannee pelkästään siihen, että niitä pidettiin Diomedeen perustamina. Todennäköisintä on näin, että legenda Diomedeesta kaupungin perustajana syntyi pelkästään kaupungin nimen perusteella. Kaupungin lyömien rahojen ja muiden lähteiden perusteella on kuitenkin varmaa, että se sai naapurikaupunki Canusiumin tavoin paljon kreikkalaisia vaikutteita.
Kaupungin nimi esiintyy ensimmäisen kerran historiassa roomalaisten ja samnilaisten välisissä sodissa. Livius kertoo, että toisen samnilaissodan aikaan arpilaiset solmivat liittosopimuksen roomalaisten kanssa pelastaakseen alueensa sabelleilta, ja toimittivat roomalaiselle konsuli Papiriukselle ruokaa ja muita tarvikkeita Lucerian piiritykseen. Kaupungin nimeä ei enää mainita myöhemmin näiden sotien yhteydessä. Luultavasti se pysyi vakaasti liitossa roomalaisten kanssa, sillä sen tiedetään osoittaneen merkittävää uskollisuutta Pyrrhosta vastaan käydyssä sodassa, jolloin arpilaiset toimittivat jalkamiestä ja 400 ratsumiestä ja antoivat ratkaisevaa apua roomalaisille Asculumin taistelussa.
Seurannut aika 200-luvulla eaa. oli kaupungin vaurainta kautta. Tästä todistaa muun muassa se, että Arpi löi tuohon aikaan suuret määrät hopea- ja pronssirahaa. Toisen puunilaissodan aikana kaupungilla oli tärkeä rooli. Hannibalin ensimmäisen Apuliaan tunkeutumisen aikana vuonna 217 eaa. karthagolaiset hävittivät sen alueen täysin; mutta Cannaen taistelun jälkeen se oli yksi ensimmäisistä, jotka avasivat porttinsa valloittajalle, joka asettui sen hedelmälliselle tasangolle seuraavaksi talveksi. Se pysyi Hannibalin hallussa vuoteen 213 eaa., jolloin asukkaat kavalsivat sen Fabius Maximukselle, vaikka siellä oli tuolloin karthagolaisen varuskunta.
Arpi oli tuohon aikaan niin voimakas kaupunki, että se pystyi yhdellä kertaa toimittamaan täysin aseistettua sotilasta, mutta se kärsi raskaasti sodan seurauksista, eikä näytä enää koskaan saavuttaneen entistä vaurauttaan, vaan sen lopullisen taantumisen voidaan katsoa alkaneen tästä ajasta. Arpin menestystä vähensi muun muassa se, että se menetti yhteytensä mereen, kun roomalaiset perustivat rannikolle sen alueelle Sipontumin siirtokunnan. Kaupunki mainitaan historiassa enää kerran, kun Julius Caesar pysähtyi sinne yhdeksi yöksi marssiessaan kohti Brundisiumia. Strabonin mukaan Arpin muurien laaja ympärysmitta todisti vielä hänenkin aikanaan kaupungin suuruudesta, mutta se oli jo silloin pahoin rapistunut.
Rooman keisariajalle tultaessa Arpi oli menettänyt kaiken merkityksensä. Se säilyi kuitenkin olemassa vähäarvoisena pikkukaupunkina aina Konstantinuksen aikaan saakka, jolloin siitä tehtiin piispanistuin. Kaupungin lopullisen tuhon ajankohtaa ei tunneta. Läheisen Foggian menestys on luultavasti nopeuttanut Arpin täydellistä rappiota. Kaupungin paikalla on suoritettu laajoja arkeologisia kaivauksia 1900-luvulla.
Rakennukset ja löydökset.
Arpin muurien reitti on voitu jäljittää, ja ne sulkivat sisäänsä peräti hehtaarin kokoisen alueen. Kaupungin paikalta on löydetty lukuisia hellenistisen ja roomalaisen ajan rakennusten jäänteitä sekä 600-500-lukujen eaa. kuoppa- ja 400-300-lukujen eaa. luolahautoja. Kaikissa Arpin lyömissä rahoissa kirjoitukset ovat kreikaksi, ja niissä esiintyy kreikkalaisia jumalia, kuten Zeus, Athene, Persefone ja Ares.
Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on museoissa Foggiassa ja Tarantossa.