Sörnäistentunneli

Sörnäistentunneli on Helsinkiin suunniteltu tieliikenteen tunneli, joka alittaa Hermanninmäen ja yhdistää pohjois–eteläsuunnassa toisiinsa merkittävät pääkatuyhteydet Hermannin rantatien ja Sörnäisten rantatien. Tunnelin on tarkoitus lisätä autoliikenteen sujuvuutta keskustan ja Lahdenväylän välillä ja parantaa myös keskustan saavutettavuutta. Pohjoisessa tunnelin ramppi sijoittuu Haukilahdenkadun tuntumaan Hermanniin sekä etelässä Vilhonvuorenkadun eteläpuolelle Sörnäisiin. Kokonaisuudessaan tunnelista tulee 1,6 kilometriä pitkä. 
Vuoden 2030 liikenne-ennuste tunnelille on noin 16 300 ajoa vuorokaudessa ja vuoden 2040 ennuste noin 20 500. Tunnelin myötä Hermannin rantatien eteläosa muuttuu pääväylästä alueelliseksi kokoojakaduksi. Tunnelin on laskettu kasvattavan automatkojen kokonaismäärää kantakaupungissa,&lt;ref name="HS 9/2021"&gt;&lt;/ref&gt; mutta helpottavan pyöräilyä ja jalankulkua Kalasataman alueella. Tunnelilla on myös melua ja päästöhaittoja vähentävä vaikutus. Junatien liittymäalueelta vapautuu paljon kapasiteettia, mikä mahdollistaa alueen kehittämisen väylämäisestä kaupunkimaiseksi katutilaksi. Hermannin rantatielle on rakennettu raitiotie, ja erityisesti Junatie–Teollisuuskatu-akselille suunnitellun pikaraitiotien toteutumiselle tieliikennetunneli on kapasiteettisyistä välttämätön. Toisaalta tunnelin liikennemäärien vuoksi Hermannin rantatien pohjoispuolisella Kustaa Vaasan tien liittymäalueella välityskyky ylittyy.
Tunnelin kustannusarvio on noin 178 miljoonaa euroa sekä kannattavuus ilman liikenteen hinnoittelutoimenpiteitä noin neljä miljoonaa vuodessa. Helsingin kaupunkisuunnittelulautakunta, kaupunginhallitus ja -valtuusto hyväksyivät hankkeen suunnitelman syksyllä 2021.
Tekniset tiedot.
Tunneli on tarkoitettu vain autoille, eikä siihen toteuteta jalankulun ja pyöräilyn kaistoja. Nopeusrajoitus on 50 km/h. 
Noin 800 metrin osuus tunnelista on suunniteltu kallioon ja loput teräsbetonitunneliksi. Molemmissa päissä on avokaukalorakenne, mutta muuten hanke toteutetaan Teollisuuskadun tunnelin tavoin kahtena erillisenä yksisuuntaisena kaukalona. Tunnelin suuaukoille on suunniteltu punatiilistä arkkitehtuuria, joka sitoutuu Sörnäisten teolliseen historiaan. Kaukalon leveys on 6,5 metriä, josta ajokaistaa 4,75 metriä. Ajoneuvon suurin sallittu korkeus on 4,50 metriä. Kaukaloiden välillä on noin sadan metrin välein yhdyskäytävät, jotka toimivat onnettomuustilanteissa poistumisteinä. Turvallisuussyistä pääsynsäätelyjärjestelmä estää autojen jonoutumisen tunnelin sisällä. 
Sisääntulokohdat.
Avoramppien pituus kummassakin päässä on noin 190 metriä. Sörnäisissä avokaukalo alkaa Lintulahdenkadun ja Käenkujan väliseltä osuudelta, eikä osuus poikkileikkaa Vilhonvuorenkatua. Käenkujan kohdalta poistetaan jalankulun ja pyöräilyn ylityspaikka, ja sen korvaajaksi on suunnitteilla uusi silta. Vilhonvuorenkadun ja Suvilahden välinen jalankulun ja pyöräilyn silta korvataan uudella.
Hermannissa avokaukalo sijoittuu Haukilahdenkadun ja Sörnäistenkadun väliin. Saarenkadun liittymä poistetaan. Kalasatama–Pasila-raitiotie kulkee kaistojen keskellä. Ramppien lisäksi maanpäällisiä rakenteita olisivat kaksi ilmanvaihtokuilua.
Hankkeen eteneminen.
Kahden rantatien yhdistämistä tunnelilla on tutkittu jo vuodesta 2005 alkaen. Tuolloin suunniteltu tunneli oli vain 615 metrin pituinen. Lyhyen vaihtoehdon toteuttamiskelpoisuus kuitenkin heikkeni Kalasataman metroaseman valmistuessa suunnittelualueelle. 
Hanketta on myös ehdotettu yhdistettäväksi keskustatunneliin, joka voisi jatkua Länsiväylälle asti.
Asemakaava ja yleissuunnitelma.
Ensimmäinen yleissuunnitelma valmistui vuonna 2012. Tunnelin voimassa oleva asemakaava hyväksyttiin kaupunkisuunnittelulautakunnassa vuonna 2013 ja kaupunginvaltuustossa elokuussa 2018.
2020-luvulle tultaessa tunnelin yleissuunnitelma päivitettiin. Kalasatama–Pasila-raitiotien linjaus oli siirretty Hermannin rantatien länsireunasta kadun keskelle, mikä vaati muutoksia tunnelin sisääntulojärjestelyihin. Raitiotie rakennettiin tunnelin kaukaloiden väliin, ja sen pysäkki on sijoitettu tunnelilinjauksen alkupäähän.
Toteutuspäätös.
Tunnelista on tehty toteutuspäätös syksyllä 2021. Kaupunkisuunnittelulautakunta hyväksyi suunnitelman lokakuussa 2021 ja kaupunginhallitus marraskuussa äänin 8–7. Lopullisen päätöksen tunnelin puolesta teki kaupunginvaltuusto 24. marraskuuta 2021. Puolueista vasemmistoliitto ja vihreät vastustivat hanketta.
Rakentaminen.
Hanke toteutetaan kahdessa vaiheessa: pohjoinen betonitunneli ja suuaukko rakennettiin vuosina 2022–2024 samassa aikataulussa Kalasatama–Pasila-raitiotien kanssa. Suuaukkorakenteiden rakentaminen alkoi elokuussa 2022, ja ensimmäiset louhintaräjäytykset tehtiin saman vuoden syyskuussa. Loppuosa rakennetaan vasta vuoden 2028 jälkeen. Liikennöinti alkaa aikaisintaan 2030-luvun alussa.
Kustannukset ja hyöty-kustannusarvio.
Hankkeen alustava kustannusarvio on noin 178 miljoonaa euroa ja vuotuiset käyttökustannukset noin kaksi miljoonaa ja vuosittaiset laskennalliset hyödyt noin kuusi miljoonaa. Hankkeen hyöty/kustannussuhde on 0,63.
Hankkeen alustava kustannusarvio koostuu seuraavista komponenteista sisältäen 25% kustannusvarauksen.