tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Breaking My Heart

Breaking My Heart on färsaarelaisen laulajan Reileyn kappale, joka julkaistiin 19. tammikuuta 2023. Reiley voitti Tanskan euroviisukarsinnan "Dansk Melodi Grand Prix 2023", joten hän edusti Tanskaa Eurovision laulukilpailussa 2023 Liverpoolissa. Kappale kilpaili toisessa semifinaalissa, jossa se sijoittui neljänneksitoista ja täten karsiutui finaalista.
Brunette (laulaja)

Elen Jeremjan (; s. 27. toukokuuta 2001 Jerevan, Armenia), taiteilijanimeltään Brunette on armenialainen laulaja ja lauluntekijä. Hän edusti Armeniaa Eurovision laulukilpailussa 2023 Liverpoolissa kappaleella ”Future Lover”. Kappale pääsi kilpailun finaaliin ja sijoittui neljänneksitoista.
Lähteet.
Meksikon ralli 2016

Meksikon ralli 2016 (virallisesti "13. Rally Guanajuato Mexico") oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 2016. Kilpailu järjestettiin 3.–6. maaliskuuta 2016 Leónissa Meksikossa. Kilpailuun kuului 21 erikoiskoetta, joiden pituus oli . Kilpailu oli kauden kolmas.
Dani Sordo sai kilpailussa kahden minuutin aikarangaistuksen, jonka myötä Mads Østberg nousi palkintokorokkeelle. Sordo käytti 29 rengasta kun varattuja renkaita oli 28. Østberg nousi sarjan kokonaispisteissä toiseksi palkintosijoituksen myötä.
Tapahtumat.
Sunnuntaiaamuun mennessä Latvalla oli 90 sekunnin johto ennen kahta viimeistä erikoiskoetta. Ogier otti Latvalaa kiinni 25 sekunnilla, mutta Latvalan johto säilyi ja hän voitti minuutin erolla sekä toisella sijoituksella viimeisellä power stage -erikoiskokeella.
Thierry Neuville joutui pysähtymään perjantaina ja joutui keskeyttämään lauantaina erikoiskokeella 12. Andreas Mikkelsen joutui keskeyttämään erikoiskokeella 15 ulosajon vuoksi.
Kuuliaisuus

Kuuliaisuus () vanhempia ja ylempiä henkilöitä kohtaan on hyve kungfutselaisuudessa ja laajemmin kiinalaisessa ja itäaasialaisessa kulttuurissa. Se on yksilön moraalin ja yhteiskunnallisen sopusoinnun perusta. Perheessä kuuliaisuus tarkoittaa paitsi omien vanhempien myös itseä iäkkäämpien perheenjäsenten tottelua, kunnioitusta ja huolenpitoa.
"Xiaojing" eli ’Kuuliaisuuden kirja’ on yksi kungfutselaisuuden 13 teoksen kaanonista. Sen mukaan kuuliaisuus ei merkitse sokeaa tottelemista, vaan kunnioitusta ja huomioon ottamista. Vastavuoroisesti vanhempien ja ylempiarvoisten henkilöiden on pidettävä huolta lapsistaan ja alempiarvoisistaan. Ajatus kuuliaisuudesta pohjautui alun perin Kiinan yhteiskuntarakenteeseen, joka oli hierarkkinen ja patriarkaattinen. Kungfutselaisuudessa se kohotettiin hyveeksi, joka nähtiin lähimmaisenrakkauden tai veljeyden ("ren") perustana. Song-dynastian kaudella kuuliaisuudesta tuli yksi kahdeksasta hyveestä, joita kansalaisilta ja virkamiehiltä erityisesti vaaditiin. Monet kungfutselaisuuden tulkitsijat ovat ihailleet kuuliaisuutta tavalla, jossa se nousee jopa rehellisyyden tai henkilökohtaisen vastuun yläpuolelle. 
Japanissa käsitteen merkitys kasvoi 1600-luvun alusta lähtien, kun kungfutselaisuus omaksuttiin Edo-kauden Tokugawa-hallinnon viralliseksi aatesuunnaksi.
Cracker Island

Cracker Island on Gorillazin kahdeksas studioalbumi. Se julkaistiin 24. helmikuuta 2023 levymerkillä Parlophone ja Warner Records.
Witching Hour (kappale)

Witching Hour on englantilaisen äärimetalliyhtye Venomin kappale, joka julkaistiin vuoden 1981 albumilla "Welcome to Hell".
Joel McIverin (2006) mukaan ”Witching Hour” oli musiikkihistorian ensimmäinen thrash metal -kappale. Siinä Venomin rumpali Anthony ”Abaddon” Bray ensi kertaa soitti virveliä kaksi kertaa nopeammin kuin perinteisissä rock- ja heavy metal -rumpukompeissa. Vastaavaa komppia oli aiemmin käytetty hardcore punkissa, ja myöhemmin siitä tuli äärimetallissa erittäin yleinen. Yksinkertainen sävellys rakentuu hyökkäävien kitarariffien sekä Conrad ”Cronos” Lantin karjuvan laulun varaan, ja äänenlaatu on epäselvä. Sanoitus kertoo öisestä noitasapatista, jossa demoneille uhrataan neitsyitä ja Saatana siittää itselleen lapsen. Kitaristi Jeffrey ”Mantas” Dunnin mukaan yhtye ei kappaletta säveltäessään tietoisesti pyrkinyt kehittämään uudenlaista musiikkityyliä, vaan eräissä harjoituksissa yhtye yksinkertaisesti päätti soittaa nopeasti ja sen seurauksena syntyi ”Witching Hour”.
McIver kuvailee ”Witching Houria” ”legendaariseksi” kappaleeksi ja "Welcome to Hellin" huippuhetkeksi. Myös "Allmusicin" Eduardo Rivadavia pitää sitä "Welcome to Hellin" huomattavimpana kappaleena ja ”kiistattomana klassikkona”. "Kerrangin" albumioppaan mukaan kyseessä on mahdollisesti koko Venomin uran paras kappale.
Venomin innoittamana metalliyhtyeet alkoivat pian kilvoitella nopeudessa. Lukuisat yhtyeet ovat tehneet ”Witching Hourista” oman versionsa, ja muun muassa Slayer on esittänyt kappaletta konserteissaan.
Syyskuussa 1982 ilmestyi "Venom Live E.P. Sept ’82" -videokasetti, joka sisälsi musiikkivideot ”Witching Hourista” ja ”Bloodlustista”. ”Witching Hour” äänitettiin videota varten uudestaan. Nimestään huolimatta video ei ole aito konserttitaltiointi, vaan sen tarkoitus oli antaa promoottoreille ja konserttipaikkojen henkilökunnalle näyte siitä, millaisia Venomin konsertit käytännössä olisivat ja millaisia valmisteluja niitä varten tarvittiin. Joulukuussa 1985 Venom julkaisi EP:n "Hell at Hammersmith", joka oli äänitetty yhtyeen ensimmäisellä Britannian-kiertueella saman vuoden syyskuussa. A-puolena oli ”Witching Hour” ja B-puolella potpuri kappaleista ”Teacher’s Pet” ja ”Poison”.
Witching hour

Witching hour (, myös devil’s hour eli "paholaisen hetki") on englanninkielinen käsite, joka viittaa myöhäisen yön tunteihin, jolloin noitien ajateltiin tekevän pahojaan ja heidän yliluonnollisten voimiensa oletettiin olevan suurimmillaan. Kansantarinoissa noituuden hetki ajoitetaan yleensä joko keskiyöhön tai aamuyöhön noin kello 3–4 aikoihin.
Kansanperinteessä ja kirjallisuudessa.
Kansanuskomukset ovat perinteisesti liittäneet tiettyihin ajankohtiin yliluonnollisia merkityksiä. Päivänseisausten ja -tasausten sekä yön pimeimpien tuntien on uskottu olevan otollisia hetkiä taikuuden harjoittamiselle, minkä on ajateltu johtavan outoihin sattumuksiin ja ylättäviin vastoinkäymisiin. "Witching hourin" ajateltiin olevan hetki, jona elämän ja kuoleman välinen raja hämärtyy ja elävien ihmisten on helpompi aistia vainajahenkien läsnäolo. Noitien, keijujen ja muiden yliluonnollisten olentojen uskottiin olevan voimallisimmillaan, ja yön turvin ne tekivät kuolevaisille pahaa ja harjoittivat mustaa magiaa. Noituuden hetken tarkka ajankohta vaihtelee tarinoissa. Usein se ajoitettiin kello kolmeen aamuyöllä, sillä Jeesuksen uskottiin kuolleen kolmelta iltapäivällä, ja tästä pyhästä ajankohdasta etäisimmän kellonajan ajateltiin olevan Paholaiselle mieleinen.
William Shakespearen "Hamlet" (n. 1600) sisältää erään englanninkielisen kirjallisuuden vanhimmista viittauksista noituuden hetkeen:
Sanaparia "witching hour" Shakespeare ei vielä käytä, mutta se esiintyy Elizabeth Carolina Keenen runossa ”Nightmare”, joka julkaistiin 1762. "The Witching Hour" muunnelmineen on myös lukuisten kirjojen, elokuvien, äänilevyjen ja musiikkikappaleiden nimi.
Nykyinen käyttö.
Arkikielessä "witching hour" voi viitata myös arvaamattomiin ja epävakaisiin tapahtumiin, joiden tarkkaa hetkeä on vaikea ennustaa, tai yksinkertaisesti keskiyöhön ilman yliluonnollista tai folkloristista ulottuvuutta. Sijoittajien slangissa sillä tarkoitetaan pörssien viimeistä aukiolon tuntia kunakin kuukautena, jolloin osakekurssit ovat usein volatiileja.
Luettelo Nintendon pelikonsoleista

Tämä on luettelo Nintendon pelikonsoleista.
Huunonen

Huunonen on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Pavel Filatjev

Pavel Olegovitš Filatjev (; s. 9. elokuuta 1988) on entinen Venäjän asevoimien sotilas, joka tuli tunnetuksi kirjastaan "ZOV 56", jossa hän kertoo kokemuksistaan Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan kahden ensimmäisen kuukauden ajalta. Teoksessa hän kritisoi hyökkäystä ja Venäjän armeijan tilaa. Filatjev kirjoitti kirjan huolimatta siitä, että häntä uhkaisi vankila tai muu rangaistus. Hän koki sodan olevan niin epäoikeudenmukainen, että kirja oli pakko julkaista. Julkaisun jälkeen Filatjev pakeni Venäjältä. Kirjassa hän kuvaa, miten Venäjä valtasi H’ersonin kaupungin ja miten se yritti vallata Mykolajivin. Näiden taisteluiden jälkeen hän palasi Venäjälle vammojensa takia ja kirjoitti kirjansa.
The Hobbit (vuoden 1967 elokuva)

The Hobbit on vuonna 1967 tehty saanut lyhytanimaatio, jonka on ohjannut Gene Deitch. Se perustuu löyhästi J.R.R. Tolkienin romaaniin "Hobitti eli sinne ja takaisin".
Tuotanto.
Tuottaja William L. Snyder oli ostanut J.R.R. Tolkienin romaanin "Hobitti eli sinne ja takaisin" elokuvaoikeudet 1960-luvun alussa halvalla muutamia vuosia ennen kuin Tolkien-kuume valtasi Yhdysvallat. Sopimukseen sisältyi myös mahdollisuus filmatisoida "Taru sormusten herrasta", kunhan "Hobitin" filmatisointi valmistuisi ajallaan. Tolkienin teosten tultua suosituksi Snyder ehdotti Deitchille pitkän elokuvan sijasta 12-minuuttisen elokuvan tekemistä ja antoi sopimuksen ehtojen täyttämiseksi vain kuukauden aikaa elokuvan tekemiseen. Elokuva valmistui ajallaan ja Snyder myi oikeudet filmatisoida "Taru sormusten herrasta" eteenpäin hyvällä voitolla.
Animaatiot teki tšekkiläinen Adolf Born ja ääniraidan yhdysvaltalainen Herb Lass. Musiikkina käytettiin valmista nauhoitusta, joka oli tehty toisen elokuvan musiikkia varten. Animaation kuvat on kuvattu liikkumattomina käyttäen zoomia ja päällekkäinkuvausta.
Deitchin lyhytanimaatiota ei aikanaan esitetty julkisesti, vaan se näytettiin ainoastaan kerran New Yorkissa pienessä katseluhuoneessa. Deitch houkuttelli kadulta puoli tusinaa ohikulkijaa, joille hän maksoi pääsylipun verran rahaa, jotta he tulisivat katsomaan elokuvan. Katsojien tuli allekirjoittaa todistus, joissa he vahvistivat maksaneensa siitä, että olivat katsoneet elokuvan. Elokuva jäi William L. Snyderin varastoihin, josta sen löysi hänen poikansa Adam Snyder. Se tuli julkisuuteen vuonna 2012.
Eroavaisuudet Tolkienin romaaniin.
Animaatiossa kolmestatoista kääpiöstä on mukana ainoastaan Thorin Tammikilpi, Gandalf katoaa aiemmin kuin romaanissa ja Viiden armeijan taistelu puuttuu. Lisäksi tarinaan on ympätty prinsessa, jonka Bilbo lopussa nai.
Aiheesta muualla.
Sahimaa

Sahimaa on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Witching Hour

Witching hour () on englanninkielisen kansanperinteen käsite, joka tarkoittaa yön pimeimpiä tunteja. Sen mukaan on nimetty lukuisia taideteoksia:
Reiley

Rani Petersen (s. 24. marraskuuta 1997), joka tunnetaan myös taiteilijanimellä Reiley, on färsaarelainen laulaja ja sosiaalisen median vaikuttaja. Hän voitti vuoden 2023 Dansk Melodi Grand Prixin ja edusti Tanskaa vuoden 2023 Eurovision laulukilpailussa Liverpoolissa kappaleella ”Breaking My Heart”.
Theodor Andrei

Theodor-Octavian Andrei (s. 9. lokakuuta 2004) on romanialainen laulaja. Hän edusti Romaniaa vuoden 2023 Eurovision laulukilpailussa Liverpoolissa kappaleella ”D.G.T. (Off and On)” voitettuaan Romanian euroviisukarsinnan "Selecția Națională 2023". Hän osallistui Vocea Romaniai Junior -ohjelman ensimmäiselle kaudelle vuonna 2017.
Arrajoki (Lahti)

Arrajoki on Päijät-Hämeen Lahdessa ja Iitissä virtaava neljä kilometriä pitkä joki, joka alkaa Sylvöjärvestä ja laskee Arrajärveen. Se on samalla osan matkaa Lahden ja Iitin välinen rajajoki, joka laskee käytännössä Kymijokeen.
Joen kulku.
Arrajoki on 3,9 kilometriä pitkä ja se alkaa Sylvöjärven pohjoispäästä, minne Immilänjoki ja Luhtajoki laskevat vetensä. Joki alittaa heti yhdystien 3136 ja virtaa entisen Arrajoen kartanon maiden ohi ja alkaa mutkitellen seurata peltomaiden reunaa kohti itää. Peltojen loputtua joki kääntyy virtaamaan etelään päin. Oulajan peltojen kohdalla on joessa suvantomainen laajentuma, jonka jälkeen joki suuntaa kaakkoon päin ja laskee Arrajärveen. Joen varrella on yläjuoksulla kaksi vapaa-ajan asuntoa ja alajuoksulla Arrajärven lähellä niitä on neljä lisää. Joki on rajajokena alimmat 3,2 kilometriä. Yläjuoksulla sijaitsee pienialainen luonnonsuojelualue.
Historiaa.
Arrajoen kartano on perustettu kolmekymmenvuotisen sodan jälkeen 1650-luvulla joen yläjuoksulle. Kapteeni von Kothen rakennutti jokeen vesimyllyn, jolle hankki tullioikeudet 1690-luvulla. Myllylle rakennettiin vuonna 1904 vesivoimalaitos, jonka sähkö johdettiin aluksi vain kartanolle, mutta itsenäisyyden alussa myös Immilän kylälle.
Virtaamia ja säännöstely.
Arrajoen virtaamatietoja on mitattu vuosien 1941–1959 aikana Sylvöjärven kohdalta, jossa yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 355 neliökilometriä. Keskivirtaamaksi (MQ) on saatu 2,7 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaamaksi (MHQ) 6,1 m³/s ja keskialivirtaamaksi (MNQ) 1,2 m³/s. Mittausjakson suurin virtaama 8,6 m³/s mitattiin 1960-luvulla syyskuussa. Viereisessä kuvaajassa esitetään edellä mainitun mittausjakson ajalta kuukausittaiset virtaamien keskiarvot.
Arrajoki laskee Arrajärveen, joka on avoin osa Kymijokea. Kymijoessa on Arrajärven yläpuolella Vuolenkosken vesivoimalaitos ja alapuolella Mankalan vesivoimalaitos. Voimaloiden välistä Kymijokea ja samalla Arrajärveä säännöstellään vesivoiman tuotantoa varten. Vedenpinta tulee säännöstelyssä kuitenkin pysyä arvoissa 73,93–74,13 m mpy.. Arrajoen yläpuolella sijaitsevalla Sylvöjärvellä on keskivedenkorkeus 74,4 metriä mpy., joten Kymijoen säännöstelyn yläkorkeudet lähes saavuttavat Sylvöjärven keskikorkeutta.
Arrajoen valuma-alue.
Arrajoen valuma-alueen pinta-ala on 344 neliökilometriä ja valuma-alueen järvisyys on 12,3 %. Joen keskivirtaama (MQ) on noin 2,7 kuutiometriä sekunnissa. Valuma-alueen pääuoma on vesistöreitti, jossa on lyhyitä jokiosuuksia pitkien järvien välillä. Pääuoman tärkeitä järviä ja jokia ovat alajuoksulta lueteltuina: Arrajoki, Sylvöjärvi, Immilänjoki, Ruuhijärvi, Salajärvi, Luhtaanjoki, Seestaanjoki, Kivijärvi ja Evattu. Evattuun laskee toiselta Salpausselältä alkavia ojia. Pääuoman pituus on noin 30 kilometriä.
Itšnjan kansallispuisto

Itšnjan kansallispuisto () on kansallispuisto Ukrainan Tšernihivin alueella, Itšnjan kaupungin läheisyydessä. Vuonna 1993 (toisen lähteen mukaan 2004) perustetun kansallispuiston pinta-ala on 96,658 neliökilometriä.
&lt;br clear=left&gt;
Tamila Taševa

Tamila Ravilivna Taševa (; s. 1. elokuuta 1985) on ukrainalainen poliitikko, joka toimii Ukrainan presidentin nimeämänä pysyvänä edustajana Krimin autonomisessa tasavallassa, jota Venäjä on miehittänyt vuodesta 2014 lähtien.
Tausta ja yksityiselämä.
Taševa syntyi vuonna 1985 Samarkandissa, jonne Neuvostoliiton viranomaiset olivat karkottaneet hänen perheensä osana Krimin tataarien karkottamista. Taševa perheineen palasi Krimille vuonna 1991, ja hän kertoi kohdanneensa vihamielisiä asenteita etnisen taustansa takia venäläisiltä opettajiltaan. Lisäksi aikuisilla Krimin tataareilla oli vaikeuksia löytää töitä.
Poliittinen ura.
Vuonna 2019 Taševa asettui ehdolle parlamenttivaaleissa Holos-puolueen listalla. Samana vuonna hänet nimitettiin Krimin pysyvän edustajan varamieheksi.
Huhtikuussa 2022 Volodymyr Zelenskyi nimitti Taševan Krimin pysyväksi edustajaksi. Taševa on sanonut, että Krimille laittomasti muuttaneet jopa 1,5 miljoonaa venäläistä tulee karkottaa miehityksen päätyttyä. Krimiltä on paennut venäläisten miehitystä arviolta noin 30 000 Krimin tataaria.
Kielletyt käskyt

Kielletyt käskyt on Lasse Mårtensonin säveltämä ja Jukka Virtasen sanoittama kappale, jonka levytti ensimmäisenä Kristina Hautala vuonna 1968. Sen teksti alkaa sanoilla ”Ei, ei saa uskaltaa...”. Yhteiskunnan sääntöjä, kehotuksia ja määräyksiä karrikoiva sanoitus kannustaa itsenäiseen ajatteluun. 
Kristina Hautala esittää kappaleen Jörn Donnerin elokuvan "Mustaa valkoisella" (1968) tanssiravintolakohtauksessa. Laulun tekijät Lasse Mårtenson ja Jukka Virtanen olivat elokuvassa mukana myös näyttelijöinä, jääkaappitehtaan mainosmiehiä esittäen. 
Kristina Hautala levytti laulun tuoreeltaan myös ruotsiksi elokuvasta otetulla nimellä ”Svart på vitt”. Ruotsinkielisen sanoituksen teki Bengt Haslum, ja levytys julkaistiin singlellä Suomen euroviisukappaleen ”Kun kello käy” ruotsinnoksen ”Vänta och se” B-puolena. ”Kielletyt käskyt” on mukana myös Hautalan ja Mårtensonin yhteisellä albumilla "Kristina &amp; Lasse" (1968).
Kappaleen ovat levyttäneet myös Taiska vuonna 1981, Himo-yhtye 1987, Ona Kamu vuonna 1994, Jean S. -yhtye vuonna 2000 ja Irina vuonna 2010. Instrumentaaliversion ”No!” levytti suomalainen rautalankayhtye The Dangermen vuonna 2011.
Silkkipinseri

Silkkipinseri ("Seidenpinscher") on sukupuuttoon kuollut saksalainen koirarotu.
Ulkonäkö.
Silkkipinseri muistutti muutoin tavallista pinseriä, mutta sen karvapeite oli silkkinen. Väritys oli joko musta tai ruskea. 
Alkuperä.
Silkkipinseri oli pinserin silkkiturkkinen versio, jota esiintyi pinsereiden ja snautsereiden varhaisen historian aikaan. Siihen aikaan eri karvanlaatuja oli peräti neljä: lyhytkarvainen (pinseri), karkeakarvainen (snautseri), pitkäkarvainen (apinapinseri) ja silkkikarvainen. Silkkipinseriä esiintyi alun perin Saksan lisäksi mahdollisesti myös Sveitsissä. Kun pinserit ja snautserit erotettiin toisistaan, kuoli tämä variaatio sukupuuttoon.
Sekä tavallista pinseriä että silkkipinseriä uskotaan käytetyn apinapinserin kehittämiseen.
Etymologia.
"Seiden" tarkoittaa silkkiä.
Ruotsin ralli 2017

Ruotsin ralli 2017 (virallisesti "65. Rally Sweden") oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 2017. Kilpailu järjestettiin 9.–12. helmikuuta 2017 Karlstadissa Ruotsissa. Kilpailuun kuului 18 erikoiskoetta, joiden pituus oli . Kilpailu oli kauden toinen.
Tapahtumia.
Kilpailun voitto oli Toyotalle ensimmäinen merkin palattua rallin MM-sarjaan 17 vuoden tauon jälkeen. Latvalalle voitto oli neljäs Ruotsin rallin voitto. Kilpailu oli toinen Tommi Mäkisen johtamalle Toyota Gazoo Racing WRT -tallille. Thierry Neuville oli kilpailun kärjessä kun hän kolaroi lauantain päättävällä Karlstadin yleiserikoiskokeella, jolloin Latvala siirtyi kilpailun johtoon. Lauantain toiseksi viimeisellä erikoiskokeella Kris Meeke ajoi penkkaan, josta hän pääsi katsojien avustuksella pois, mutta menetti aikaa kahdeksan minuuttia. Hayden Paddon kärsi ohjaustehostimen ongelmasta ja menetti neljä minuuttia aikaa.
Ljudmyla Luzan

Ljudmyla Luzan (s. 27. maaliskuuta 1997 Ivano-Frankivsk) on ukrainalainen ratameloja. Hän saavutti vuonna 2021 Tokion olympialaisissa hopeaa kanadalaiskaksikkojen 500 metrillä Anastasija Tšetverikovan kanssa ja pronssia kanadalaisyksikköjen 200 metrillä.
 Luzan saavutti kanadalaiskaksikkojen 500 metrillä olympiahopeaa myös Pariisissa 2024.
Luzan on saavuttanut MM-kilpailuissa kahdeksan kultaa, kaksi hopeaa ja yhden pronssin. EM-kilpailuissa hän on saanut neljä kultaa, kuusi hopeaa ja kaksi pronssia sekä Euroopan kisoista kaksi kultaa ja yhden hopean.
Anastasija Rybatšok

Anastasija Rybatšok (o.s. Tšetverikova, s. 13. huhtikuuta 1998 H’erson) on ukrainalainen ratameloja. Hän saavutti elokuussa 2021 Tokion olympialaisissa hopeaa kanadalaiskaksikkojen 500 metrillä Ljudmyla Luzanin kanssa. Kanadalaisyksikköjen 200 metrillä Rybatšok karsiutui keräilyerissä ja sijoittui 17:nneksi. Pariisin olympialaisissa 2024 hän saavutti jälleen hopeaa kanadalaiskaksikkojen 500 metrillä. Kanadalaisyksikköjen 200 metrilä hän karsiutui loppukilpailusta ja oli neljästoista.
Rybatšok voitti Luzanin kanssa maailmanmestaruuden kanadalaiskaksikkojen 500 metrillä syyskuussa 2021. Hän sai samassa lajissa MM-hopeaa 2022. MM-pronssin hän on saavuttanut kanadalaisyksikköjen 500 metrillä vuonna 2019 ja kanadalaisnelosten 500 metrillä 2021. Hän on voittanut Euroopan-mestaruuden kanadalaiskaksikkojen 500 metrillä 2021 ja 2022 sekä saanut EM-pronssia kanadalaiskaksikkojen 200 metrillä 2021.
Pyhien vuorten kansallispuisto

Pyhien vuorten kansallispuisto tai Svjati Horyn kansallispuisto () on kansallispuisto Ukrainan Donetskin alueella. Vuonna 1997 perustetun laajan, useista osista koostuvan kansallispuiston pinta-ala on 405,89 neliökilometriä. Kansallispuisto on saanut nimensä Donetsjoen rinteellä, Svjatohirskin kaupungin lähistöllä sijaitsevasta Svjatohirskin lavrasta, joka on yksi neljästä Ukrainassa lavran arvon saaneista luostareista. Laaja kansallispuisto on tarjonnut luostarin ohella seudulla kävijälle mahdollisuuden hiljentyä ja virkistyä. 
Kansallispuiston alue on ollut Venäjän hyökkäyssodassa (2022–) taistelutantereena, ja sotatoimet ovat paitsi surmanneet ja haavoittaneet ihmisiä, tuhonneet laajalti sekä luontoa että rakennuksia (tammikuuhun 2023 mennessä). Suojelualueiden tuhoamista voidaan tarkastella osaltaan myös Venäjän sotimisensa yhteydessä tekeminä ympäristörikoksina. Taistelujen tuloksena maastoon on sotatoimialueilla jäänyt vaarallisia räjähtämättömiä ammuksia ja miinoja, joiden poistaminen voi Ukrainan luonnosta kestää vuosikausia.
Ukrainan presidentin bulava

Ukrainan presidentin bulava () on bulava, eli nuija, ja yksi Ukrainan presidentin symboleista. Bulavan asema yhtenä symbolina vahvistettiin vuonna 1999 presidentti Leonid Kutšman kaudella.
Perinteisesti bulava on ollut valtiovallan symboli. Nyky-Ukrainassa bulava esiintyy lähinnä uuden presidentin virkaanastujaisissa.
Presidentin bulava koostuu varresta ja ns. omenasta, jotka ovat molemmat onttoja. Se on päällystetty kullalla. Bulavan paino on 750 grammaa. Presidentin bulavaa säilytetään mahonkilaatikossa, joka on vuorattu purppuralla sametilla.
Anželika Terljuha

Anželika Terljuha (s. 27. maaliskuuta 1992 Odessa) on ukrainalainen karateka. Hän saavutti vuonna 2021 Tokion olympialaisissa hopeaa alle 55-kiloisten kumitessa hävittyään loppuottelusssa Bulgarian Ivet Goranovalle pistein 1–5.
Moskovski drakon

Moskovski drakon () on venäläinen koirarotu. 
Ulkonäkö.
Moskovski drakon on pienikokoinen. Kallo on hieman pyöristynyt ja korvien välistä kapea, otsapenger selkeästi erottuva. Silmät ovat soikeat, niiden väritys on joko karvapeitteen väriin soveltuva tai tumma. Korvat ovat yleensä pystyt (ihanne), mutta myös puolipystyt hyväksytään. Niska on pitkä, runko tiivis, rintakehä melko syvä. Käpälät ovat pienet. Häntä voi olla joko sirpin muotoinen, puoliksi selän päälle kiertyvä tai selän päälle kiertyvä. Rotumääritelmä ei määritä säkäkorkeutta, mutta paino vaihtelee 1,5-4,5 kg välillä. Karvanlaatuja on kolme: lyhyt karkeakarvainen, keskipitkä karkeakarvainen ja pitkäkarvainen. Jokaisella muunnoksella on kuitenkin pidemmän, karkeamman karvan muodostama "ridge" selässään ja raajoissaan; töyhtö/harja päänsä päällä; parta/viikset; sekä pitkät "kulmakarvat". Muiden alueiden karva on jokaisella muunnoksella edellä mainittuja kohtia lyhyempää. Väritys voi olla mikä tahansa.
Luonne ja käyttäytyminen.
Rotu on melko älykäs, helposti koulutettavissa ja perheelleen omistautunut. Se saattaa kuitenkin suhtautua vieraisiin varautuneesti. Jotkin yksilöt haastavat riitaa muiden koirien kanssa koosta riippumatta. Rotu on alun perin jalostettu seurakoiraksi, ja sellaisena sitä edelleen pidetään.
Alkuperä.
Nimensä mukaisesti moskovski drakon on kehitetty Moskovassa. Useimmat lähteet kertovat sen muodostuneen roduksi vasta 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa, mutta sen juuret johtavat jo paljon varhaisempaan aikaan, paikalliseen kulkukoirapopulaatioon. Se saattaa olla sukua pinserille, prahanrottakoiralle ja muille vastaaville roduille, mutta tätä ei ole koskaan onnistuttu todistamaan. 1990-luvun alkuun asti rotu oli Venäjälläkin lähes tuntematon, kunnes moskovalainen koirankasvattaja Zoja Kostyna sattui löytämään yhden yksilön. Hän kiinnostui rodusta ja onnistui löytämään niitä lisää. Hänen ja muiden kasvattajien ansiosta moskovski drakon onnistuttiin viimein vakiinnuttamaan rotuna. Ensimmäiset yksilöt nähtiin näyttelyssä jo vuonna 1998, mutta paikallinen rotujärjestö perustettiin vasta vuonna 2000. 
Rotu on uhanalainen, ja vuonna 2004 arvioitiin olevan olemassa vain 100 yksilöä. Tällä hetkellä sitä tapaa vain muutamissa Venäjän isommissa kaupungeissa, mutta kiinnostus sitä kohtaan on kasvanut myös Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.
Etymologia.
"Moskovski drakon" tarkoittaa "moskovalaista lohikäärmettä". Lohikäärme viittaa sekä selän karvaan, joka muistuttaa lohikäärmeen selkäharjaa, että rodun rohkeuteen.
Stanislav Horuna

Stanislav Horuna (s. 1. maaliskuuta 1989 Lviv) on ukrainalainen karateka. Hän saavutti vuonna 2021 Tokion olympialaisissa pronssia alle 75-kiloisten kumitessa hävittyään välierässä Italian Luigi Busàlle pistein 0–3.
Ukrainan presidentin sinetti

Ukrainan presidentin sinetti () on yksi Ukrainan presidentin symboleista. Sitä käytetään virallistamaan erilaisia presidentin allekirjoittamia dokumentteja. Sinetin asema on vahvistettu yhdessä muiden presidentin symbolien kanssa vuonna 1999 presidentti Leonid Kutšman kaudella. Sinetti painaa noin 500 grammaa.
Desna–Stara Hutan kansallispuisto

Desna–Stara Hutan kansallispuisto () on kansallispuisto Ukrainan Sumyn alueella. Vuonna 1999 perustetun kansallispuiston pinta-ala on 162,1436 neliökilometriä. Kansallispuisto sijaitsee Sumyn alueen pohjoisrajalla, Dneprin vasemmanpuoleisen sivujoen Desnan valuma-alueella. Puiston lähin kaupunki on Venäjän rajan tuntumassa sijaitseva Seredyna-Buda.
Suuri-Pyhäkala

Suuri Pyhäkala on karu järvi Lappeenrannassa Etelä-Karjalassa. Sen pinta-ala on 75 hehtaaria. Etäisyys Lappeenrannan keskustasta on 13 kilometriä etelälounaaseen. Järven lounaisrannalla sijaitsee Suuri Pyhäkalan Linnavuori.
Maantiede.
Suuren Pyhäkalan ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 1,8 kilometriä. Järven etelä- ja keskiosassa on noin 27 hehtaaria laaja vähintään kymmenen metriä syvä vyöhyke, joka on myös melko laakea. Yli viidesosa järven alasta on vähintään 13 metriä syvä ja syvin kohta on 13,7 metriä. Järven luoteisen osan muodostaa matala Paskolahti. Järven eteläisimmässä osassa on matala alue, jonka kärjessä sijaitsee järven ainoa saari, joka on alle aarin laajuinen luoto.
Suuren Pyhäkalan pohjoisella ja eteläisellä rannalla on peltomaata, suurin osa rannoista on kuitenkin metsää. Järven kaakkoisella rannalla sijaitsee jyrkänne, jonka kohdalla maasto kohoaa noin 80 metriä merenpinnan yläpuolelle. Jyrkänteen kohdalla kymmenen metrin syvyyskäyrä kulkee aivan rannan tuntumassa. Se etenee mutkitellen kohti luodetta ja on vastarannan Linnavuoren kohdalla lähimmillään noin 20 metrin päässä rantaviivasta.
Suuren Pyhäkalan luoteisosaan virtaa lasku-uoma 200 metrin päästä luoteesta Pieneltä Pyhäkalalta (55,3 metriä mpy). Vajaan kolmen kilometrin päästä pohjoisesta Ala-Kyynelmykseltä (57,6 metriä mpy) järven koillisosaan laskee Myllyjoki. Lännestä Soitsuolta ja Kanalammelta järveen laskee Pitkänniitynoja. Suuren Pyhäkalan luusua sijaitsee altaan kaakkoiskulmassa, josta sen vedet laskevat Sarvijokea ja Alajokea kaakkoon.
Suuren Pyhäkalan vesitilavuus on 5 622 000 kuutiometriä.
Suuri Pyhäkala (06.013.1.001) kuuluu Alajoen yläosan valuma-alueeseen (06.013), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Hounijoen vesistössä (06). Toinen jakovaihe on Alajoen alue (06.01). Suuri Pyhäkala on neljänneksi laajin Alajoen yläosan valuma-alueen kahdeksastatoista vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Hanhijärvi, jota seuraa Humaljärvi ja Kaislasenjärvi.
Iryna Koljadenko

Iryna Koljadenko (s. 28. elokuuta 1998 Irpin) on ukrainalainen painija ja olympiamitalisti.
Koljadenko saavutti elokuussa 2021 Tokion olympialaisissa pronssia alle 62-kiloisten sarjassa hävittyään välierässä Kirgisian Aisuluu Tynybekovalle. Hän sijoittui olympiahopealle Pariisissa 2024. Koljadenko hävisi loppuottelun Japanin Sakura Motokille 12–1.
Koljadenko voitti Euroopan-mestaruuden alle 62-kiloisten sarjassa Varsovassa huhtikuussa 2021
 ja Zagrebissa 2023 sekä alle 65 kg:n sarjassa Bukarestissa 2024. Lisäksi hän on saanut EM-pronssia alle 65-kiloisissa Roomassa 2020 ja Bratislavassa 2025. MM-kilpailuissa hän on saavuttanut hopeaa alle 65 kg:n painoluokassa Nur-Sultanissa 2019.
Koljadensko saavutti alle 65 kg:n sarjassa nuorten MM-pronssia 2018 sekä alle 23-vuotiaiden MM-pronssia 2018 ja 2019.
Ukrainan presidentin lippu

Ukrainan presidentin lippu () on yksi maan presidentin käyttämistä symboleista. Lippu on sininen neliö, jossa on kuvattu Ukrainan kolmikärkki, jota kiertää viiniköynnösornamentti. Lippu virallisestiin lailla vuonna 1999 presidentti Leonid Kutšman kaudella.
Iryna Venediktova

Iryna Valentynivna Venediktova (; s. 21. syyskuuta 1978) on ukrainalainen poliitikko ja juristi, joka toimi vuosina 2020–2022 Ukrainan valtakunnansyyttäjänä. Vuodesta 2022 lähtien hän on toiminut Ukrainan Sveitsin-suurlähettiläänä.
Venediktova syntyi Harkovassa. Hän valmistui Harkovan kansallisesta sisäasiain yliopistosta vuonna 2000. Vuonna 2003 hän valmistui oikeustieteiden kandidaatiksi kansallisessa oikeustieteellisessä yliopistossa, ja vuonna 2013 hän väitteli tohtoriksi Kiovan kansallisessa yliopistossa.
Vuosina 2000–2004 Venediktova työskenteli opettajana Ukrainan kansanakatemiassa Harkovassa. Vuonna 2004 hänet nimitettiin Harkovan kansallisen yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan apulaisprofessoriksi. Vuosina 2005–2019 hän toimi yliopiston siviilioikeuden laitoksen johtajana. Vuonna 2014 hänet nimitettiin laitoksen professoriksi.
Vuoden 2019 presidentinvaaleissa Venediktova toimi Volodymyr Zelenskyin kampanjassa oikeuspoliittisena asiantuntijana ja neuvonantajana. Saman vuoden parlamenttivaaleissa hänet valittiin Ukrainan parlamenttiin eli Verh’ovna Radaan Kansan palvelija -puolueen listan kolmantena. Joulukuussa 2019 Venediktova nimitettiin Ukrainan valtion tutkintakomitean virkaatekeväksi johtajaksi. Maaliskuussa 2020 hänet nimitettiin Ukrainan valtakunnansyyttäjäksi.
Venäjän hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022 useat Ukrainan syyttäjänviraston työntekijät Venäjän miehittämillä alueilla ryhtyivät yhteistyöhön miehittäjien kanssa, minkä takia hänet erotettiin valtakunnansyyttäjän virasta heinäkuussa 2022. Marraskuussa 2022 hänet nimitettiin Ukrainan Sveitsin-suurlähettilääksi.
Carolina cur

Carolina cur on yhdysvaltalainen koirarotu. Sitä ei ole tunnustanut roduksi yksikään merkittävämpi kenneljärjestö, mutta se on National Kennel Clubin ja United States Dog Registryn rekisteröimä. 
Ulkonäkö.
Carolina cur on ketterä ja hoikkarakenteinen. Kallo on litteä ja hieman kuonoa kohti kapeneva; kuono-osa on kalloa lyhyempi. Silmät ovat joko mustat tai ruskeat. Korvat ovat puolipystyt, keskipituiset, korkealle kiinnittyneet ja tyvestä leveät. Niska on keskipitkä ja hieman kaareutuva. Rintakehä on syvä. Runko on hieman korkeuttaan pidempi; selkä keskipitkä ja tasainen. Vatsaviiva on kohtalaisesti nouseva. Raajat ovat lihaksikkaat, käpälät pyöreät, tiiviit, kaarevat ja joko pienet tai keskikokoiset. Häntä on alas kiinnittynyt ja korkeintaan kolme neljäsosaa normaalista hännänpituudesta – joko synnynnäisen töpöhännän tai typistämisen vuoksi. Säkäkorkeus vaihtelee 30,5–58,5 cm:n ja paino 7–16 kg:n välillä. Karvapeite on lyhyt ja laadultaan joko sileä tai karkea. Kaikki värit ja väriyhdistelmät sallitaan; musta valkoisin merkein on kuitenkin toivotuin.
Luonne ja käyttäytyminen.
Carolina cur on hyvin älykäs ja helppo kouluttaa, mutta työskennellessään nopea ja kovaluonteinen. Sen kanssa metsästäminen aloitetaan jo varhaisella iällä, ja sillä on vahva puuhunajamistaipumus. Yleensä se metsästää pää ylhäällä, mutta sillä on myös taipumusta jäljestämiseen. Riistaa jäljittäessä se on hiljainen, mutta käyttää ääntä riistan ollessa puussa.
Alkuperä.
Rodun kehitti James Parnell Etelä-Carolinan Hartsvillestä. Hänen päämääränään oli jalostaa koira, joka muistuttaisi stephens curia mutta olisi tätä pienikokoisempi ja luonnostaan töpöhäntäinen. Vuonna 1998 hän risteytti keskenään stephens cur -nartun ja mountain feist -uroksen, ja tuloksena oli nykyinen carolina cur. Rotu kuuluu amerikkalaisiin ns. puuhun ajaviin koiriin (treeing dogs), ja se kehitettiin erityisesti oravien metsästykseen.
Rotu on edelleen harvalukuinen ja sitä tapaa lähinnä Yhdysvaltojen eteläosissa. Sen suosio on kuitenkin kasvamassa.
Andri Kostin

Andri Jevhenovytš Kostin (; s. 17. huhtikuuta 1973) on ukrainalainen lakimies ja poliitikko, joka on toiminut Ukrainan valtakunnansyyttäjänä heinäkuusta 2022 lähtien.
Kostin syntyi Odessassa. Hän opiskeli oikeustiedettä Odessan yliopistossa ja valmistui vuonna 1995. Vuosina 2010–2015 hän istui Odessan kaupunginvaltuustossa Front Zmin -puolueen jäsenenä. Vuoden 2019 parlamenttivaaleissa hänet valittiin Ukrainan parlamenttiin eli Verh’ovna Radaan Kansan palvelija -puolueen listan 108:ntena, sitoutumattomana ehdokkaana. Hän toimi Verh’ovna Radan oikeusasiavaliokunnan varapuheenjohtajana tammikuuhun 2020 asti ja sen jälkeen puheenjohtajana. Iryna Venediktovan erottua valtakunnansyyttäjän virasta Kostin nimitettiin virkaan heinäkuussa 2022.
Kyrylo Petrov

Kyrylo Petrov (s. 22. kesäkuuta 1990 Kiova, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on ukrainalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa puolalaista Korona Kielcea. Hän on aiemmin pelannut Ukrainan lisäksi myös Kazakstanissa ja Azerbaidžanissa.
Petrov pelasi useissa Ukrainan nuorisomaajoukkueissa. Hän oli voittamassa alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruutta vuonna 2009. Hän teki EM-lopputurnauksen tasapeliin 2–2 päättyneessä alkulohko-ottelussa Englantia vastaan kaksi maalia. Loppuottelussa Ukraina voitti Englannin 2–0.
SSRI-lääkkeiden jälkeinen seksuaalitoimintojen häiriö

SSRI-lääkkeiden jälkeinen seksuaalitoimintojen häiriö () on huonosti tunnettu oireyhtymä, jossa selektiivisten serotoniinin takaisinoton estäjiin (SSRI) sekä serotoniinin ja noradrenaliinin takaisinoton estäjiin (SNRI) kuuluvien masennuslääkkeiden käyttöön liittyvät haittavaikutukset jatkuvat pitkäkestoisesti lääkkeen käytön lopettamisen jälkeen. Mekanismia serotonergisten masennuslääkkeiden käyttöön liittyvien seksuaalisten toimintahäiriöiden taustalla, oireiden mahdollista kestoa tai parannuskeinoa oireyhtymälle ei tunneta. Myös perinteisten, oireita lievittävien hoitojen, kuten potenssilääkkeiden käytön tehokkuuden on todettu olevan vähäinen oirekuvan hoidossa. Oireyhtymän esiintyvyys on toistaiseksi tuntematon. Tilan epäillään olevan alidiagnosoitu ja vuonna 2006 julkaistu tutkimus arvioi pitkäaikaisten haittojen koskevan jopa 5–15 % lääkkeiden käyttäjistä.
Tausta.
SSRI-lääkkeitä käytetään yleisesti muun muassa masennuksen, yleistyneen ahdistuneisuushäiriön ja pakko-oireisen häiriön hoidossa. Toisinaan niitä käytetään myös muihin kuin mielenterveyteen liittyviin oireisiin, kuten esimerkiksi krooniseen kipuun tai ennenaikaiseen siemensyöksyyn. Tilapäiset seksuaalitoimintoihin liittyvät haittavaikutukset, kuten impotenssi, ovat hoidon yhteydessä tavallisia. Toisaalta seksuaalitoimintojen häiriöt ovat muutenkin yleisiä ja voivat esiintyä myös mielenterveyshäiriöiden itsensä yhteydessä, mikä voi vaikeuttaa oireiden todellisen aiheuttajan selvittämistä. Vuonna 2019 Euroopan lääketurvakomitean toteuttamassa arviossa todettiin, että vaikka useimmiten haittavaikutukset loppuvat lääkkeen käytön päätyttyä, on tullut ilmi tapauksia, joissa oireet ovat jatkuneet tämän jälkeenkin. Tällä hetkellä ei kuitenkaan tiedetä, kauanko oireet kestävät tai onko kyseessä pysyvä häiriö.
Oireet.
Tyypillisiä oireita ovat sukuelinten tai nännien tuntoaistin heikentyminen sekä haluttomuus, erektiohäiriö tai emättimen kostumisen vaikeus, orgasmin saavuttamisen vaikeudet, ennenaikainen siemensyöksy tai mielihyvän puute. Osalla potilaista oirekuvaan voi kuulua myös tunne-elämän latistuminen tai ”turtuminen” tai erilaiset kognitiiviset tai neurologiset oireet. Oireet voivat alkaa joko lääkkeen käytön aikana, toisinaan jopa yksittäisen annoksen laukaisemana tai joissain tapauksissa vasta käytön lopettamisen jälkeen.
Aiheuttajat.
Oireyhtymän syytä ei tällä hetkellä tiedetä eikä sille mahdollisesti altistavia riskitekijöitäkään tunneta. Aiheesta tehdään kuitenkin tutkimusta ja siitä on jo esitetty useita teorioita. Näitä ovat esimerkiksi dopamiinin ja serotoniinin väliset vuorovaikutukset, geeniekspression muutokset epigeneettisten mekanismien kautta sekä erilaisten reseptorien kuten 5-HT:n aktiivisuuksien väheneminen. Vuonna 2022 oireyhtymää tutkineen professori David Healyn ylläpitämän RxISK-sivuston mukaan yhteensä 36 suomalaispotilaan joukolla oli todettu hermovaurioita. Isossa-Britanniassa aloitettiin tästä syystä tutkimus, jossa pyritään selvittämään, voidaanko niitä havaita myös paikallispotilailla. Vaikka vaurioita todettaisiinkin, varsinainen syy löydöksille olisi kuitenkin edelleen tuntematon.
Dorothea Viehmann

Dorothea Viehmann (alk. Katharina Dorothea Pierson, 8. marraskuuta 1755 Rengershausen, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta – 17. marraskuuta 1815) oli yksi tärkeimmistä "Grimmin satujen" sepittäjistä.
Elämä.
Dorothea Viehmann syntyi kestikievarin pitäjän tyttäreksi Rengershausenissa nykyisen Baunatalin alueella lähellä Kasselia. Hänen isänsä suku polveutui Ranskasta Saksaan 1600-luvun lopulla muuttaneista hugenoteista. Dorothea avioitui vuonna 1777 Nikolaus Viehmannin kanssa ja asettui Niederwehrenin kylään, joka on nykyisin Kasselin kaupunginosa.
Dorothea Viehmann tutustui Grimmin veljeksiin 1813. Hän kertoi veljeksille noin 40 satua, jotka nämä sisällyttivät kuuluisan satukokoelmansa toiseen niteeseen. Viehmannin sadut perustuvat olettavasti tarinoihin, joita hän nuoruudessaan kuuli kestikievarissa matkamiehiltä ja talonpojilta sekä seitsenvuotisen sodan sotilailta. Vaikutteita satuihin lienee periytynyt myös Piersonin ranskalaisperäiseltä suvulta.
Viehmannin kertomia tarinoita ovat muun muassa "Der Teufel mit den drei goldenen Haaren" ja "Die Gänsemagd".
Viehmann synnyinkoti on suojeltu. Baunatalissa on hänen mukaansa nimetty katu, Dorothea-Viehmann-Straße.&lt;ref name=kaupert&gt;
Ruslan H’omtšak

Ruslan Borysovytš H’omtšak (; s. 5. kesäkuuta 1967) on ukrainalainen kenraalieversti, joka toimi Ukrainan asevoimien komentajana vuosina 2020–2021.
H’omtšak syntyi Lvivissä. Hän valmistui Moskovan sotilasakatemiasta vuonna 1988. Vuosina 1988–1992 hän palveli Neuvostoliiton asevoimissa Saksassa ja Valko-Venäjällä. Hän eteni moottoroidun kiväärikomppanian komentajaksi. Vuonna 1993 hän siirtyi Ukrainan asevoimiin. Hän toimi 24. mekanisoidussa divisioonassa ensin moottoroidun kivääriprikaatin esikuntapäällikkönä ja eteni mekanisoidun rykmentin esikuntapäälliköksi. Tämän jälkeen hän toimi 38. armeijakunnan 300. mekanisoidun rykmentin komentajana ja 8. armeijakunnan 72. erillisen mekanisoidun prikaatin komentajana.
Vuonna 2008 hän valmistui Ukrainan kansallisesta maanpuolustusakatemiasta, ja hänet nimitettiin 8. armeijakunnan varaesikuntapäälliköksi. Vuonna 2010 hänet nimitettiin 6. armeijakunnan varakomentajaksi ja myöhemmin samana vuonna myös armeijakunnan esikuntapäälliköksi. Vuonna 2011 hänet ylennettiin kernaalimajuriksi. Vuonna 2012 hänet nimitettiin 6. armeijakunnan komentajaksi. Vuonna 2013 hänet ylennettiin kenraaliluutnantiksi.
6. armeijakunnasta tuli uudelleenjärjestelyn myötä eteläinen operaativinen osasto, jonka komentajaksi H’omtšak nimitettiin vuonna 2014. Itä-Ukrainan sodassa H’omtšak osallistui Ilovaiskin taisteluun. Vuonna 2015 hänet nimitettiin maavoimien esikuntapäälliköksi ja varakomentajaksi. Vuonna 2019 hänet nimitettiin Ukrainan asevoimien esikuntapäälliköksi ja komentajaksi. Samana vuonna hänet ylennettiin kenraalieverstiksi. Hän toimi esikuntapäällikkönä vuoteen 2020 asti. Heinäkuussa 2021 hänet erotettiin asevoimien komentajan toimesta ja nimitettiin Ukrainan turvallisuus- ja puolustusneuvoston 1. varasihteeriksi.
Pertti Itkonen

Pertti Juhani Itkonen (20. toukokuuta 1947 Kuopio – 6. heinäkuuta 2000) oli suomalainen näyttelijä. Hän näytteli Kuopion kaupunginteatterissa vuodesta 1980 alkaen. Lisäksi hänellä oli sivurooleja muutamissa elokuvissa ja televisiotuotannoissa.
Ura.
Pertti Itkosen vanhemmat olivat Kalle Itkonen ja Lyyli Puustinen. Hän suoritti kielten ja draamakirjallisuuden opintoja 1966–1971, minkä jälkeen hän työskenteli virkailijana Finnairilla ja kielten opettajana. Itkonen aloitti näyttelijänä Kuopion kaupunginteatterissa 1980.
Roolit.
Itkosen rooleja olivat muun muassa poliisipäällikkö ("Barbaarit"), Charley ("Kauppamatkustajan kuolema"), Eisenring ("Tuhopolttajat") ja Saturninus ("Titus Andronicus").
Itkonen näytteli teatteriuransa lisäksi pieniä sivuosia televisiosarjoissa ("Uskottu mies", "Vallan miehet", "Vain muutaman huijarin tähden", "Peräkamaripojat") ja elokuvissa ("Kenttähartaus", "Mestari").
Pryazovan kansallispuisto

Pryazovan kansallispuisto tai Asovan kansallispuisto () on kansallispuisto Ukrainan Zaporižžjan alueella. Vuonna 2010 perustetun suuren kansallispuiston pinta-ala on 781,2692 neliökilometriä, josta vesialueita on huomattava osa. Kansallispuiston maa-alueet sijaitsevat Asovanmeren rantakaistaleella.
Kontiaisten työväentalo

Kontiaisten työväentalo on Alavudella sijaitseva työväentalo.
Historiaa.
Kontiaisten työväenyhdistys perustettiin Alavudella 10.11.1907, ja se liittyi Sos.-dem puolueeseen 30.1.1908. Jäseniä oli liittyessä yhteensä 44, joista miehiä 24 ja naisia 20 jäsentä. Yhdistyksen asiakirjat vuosilta 1907–1921 ovat kadonneet.
Rakennus.
Vuoden 1913 vappujuhlassa marssittiin Aseman työväentalolta Kontiaisten uudelle työväentalolle viettämään vappujuhlia. Kontiaisten työväentalo on ollut Alavuden vilkkaassa toiminnassa mukana. Rakennus uusittiin vuonna 1950 ja sähköistettiin pari vuotta myöhemmin.
Toimintaa.
Yhdistyksen 50-vuotisjuhla pidettiin 15.6.1958 Kontiaisten työväentalossa ja pihamaalla. Väkeä oli paikalla lähes 500 henkeä.
Pripet–Stoh’idin kansallispuisto

Pripet–Stoh’idin kansallispuisto () on kansallispuisto Ukrainan Volynian alueella, Pripet- ja Stoh’idjokien valuma-alueella. Vuonna 2007 perustetun kansallispuiston pinta-ala on 393,155 neliökilometriä.
Podolian Tovtryn kansallispuisto

Podolian Tovtryn kansallispuisto () on pinta-alaltaan Ukrainan suurin kansallispuisto, ja se sijaitsee Hmelnytskyin alueella. Vuonna 1996 perustetun kansallispuiston pinta-ala on 2 613,16 neliökilometriä. Kansallispuiston nimessä esiintyvä Podolia on läntisessä Ukrainassa sijaitsevan historiallisen alueen nimitys.
Ballanterrieri

Ballanterrieri ("Balla Terrier") on irlantilainen koirarotu.
Ulkonäkö.
Korvat ovat pystyt, raajat lyhyet. Säkäkorkeus on noin 30,5 cm. Karvapeite on sileä ja punainen. 
Alkuperä.
Ballanterrieri on kotoisin Luoteis-Irlannissa Mayon kreivikunnassa sijaitsevasta Ballan kylästä. Brittiläinen kynologi ja kirjailija David Hancock raportoi rodusta vuonna 2004 julkaistussa artikkelissa.
Oleksandr Vilkul

Oleksandr Jurijovytš Vilkul (; s. 24. toukokuuta 1974) on ukrainalainen poliitikko, joka on toiminut Kryvyi Rihin sotilashallinnon johtajana Venäjän hyökättyä Ukrainaan helmikuussa 2022. Vuosina 2012–2014 hän toimi Ukrainan varapääministerinä.
Vilkul syntyi Kryvyi Rihissä. Hän opiskeli Kryvyi Rihin teknillisessä yliopistossa ja valmistui kaivosinsinööriksi vuonna 1996. Vuosina 1991–2006 hän toimi esimiestehtävissä useissa kaivannaisyrityksissä. Vuonna 2005 hänet valittiin alueiden puolueen Kryvyi Rihin paikallisjärjestön johtajaksi. Vuoden 2006 parlamenttivaaleissa hänet valittiin Ukrainan parlamenttiin eli Verh’ovna Radaan alueiden puolueen listan 59:ntenä, seuraavan vuoden vaaleissa taas listan 76:ntena. Vuonna 2010 hänet valittiin Dnipropetrovskin alueen päämieheksi, minkä myötä hän erosi parlamentista; hän toimi virassa vuoteen 2012 asti. Vuosina 2012–2014 hän toimi Ukrainan varapääministerinä. Vuoden 2014 parlamenttivaaleissa hän palasi Verh’ovna Radaan oppositioblokin listan toisena ehdokkaana. Vuonna 2015 hän pyrki oppositioblokin ehdokkaana uudelleen Dnipropetrovskin alueen päämieheksi, mutta hävisi vaalin toisella kierroksella Borys Filatoville. Vuoden 2019 presidentinvaalissa Vilkul oli oppositioblokin ehdokkaana. Hän sai 4,15 prosenttia äänistä. Saman vuoden parlamenttivaaleissa hän oli ehdolla oppositioblokin listan toisena, muttei tullut valituksi. Vuonna 2020 hän perusti oman puolueensa, Vilkulin blokki – ukrainalainen perspektiivi, jonka listalta hänet valittiin vuonna 2020 Dnipron kaupunginvaltuustoon.
Helmikuussa 2022, kaksi päivää sen jälkeen kun Venäjän oli käynnistänyt hyökkäyksen Ukrainaan, Vilkul nimitettiin Kryvyi Rihin sotilashallinnon johtajaksi. Aiemmin Venäjä-mielisen Vilkulin asettumista Ukrainan puolelle pidettiin Ukrainassa yllätyksenä. Hyökkäyksen alettua hän kertoo muun muassa alkaneensa kannattaa Ukrainan Nato-jäsenyyttä ja ukrainan kielen valta-asemaa.
Creeperterrieri

Creeperterrieri ("Creeper Terrier") on yhdysvaltalainen koirarotu.
Ulkonäkö.
Creeperterrierillä on lyhyt niska, lyhyt runko ja lyhyet raajat. Korvat ovat pystyt. Häntä on aina typistetty. Paino vaihtelee 4,5–7 kg välillä. Karvapeite on lyhyt, mutta vatsassa karva on pidempää ja karkeampaa. Värityksiä ovat muun muassa black and tan ja brown and tan.
Alkuperä.
Creeperterrieriä esiintyy lähinnä Pennsylvanian Pocono-vuoriston liepeillä ja mahdollisesti myös tietyillä alueilla New Yorkiss.
Maltankettuterrieri

Maltankettuterrieri ("Maltese Fox Terrier") on maltalainen koirarotu.
Ulkonäkö.
Runko on virtaviivaisempi ja hienostuneempi kuin sileäkarvaisella kettuterrierillä. Häntä on typistetty. 
Alkuperä.
Maltankettuterrieri polveutuu Maltalle 1800-luvun puolivälissä tuoduista varhaisista englantilaisista ketunmetsästykseen käytetyistä terriereistä. Tällä hetkellä rotu osallistuu kotisaarellaan vain epävirallisiin näyttelyihin. Sitä käytetään edelleen rottakoirana. Kynologit Philippe Touret ja Vasilis Lekkas ovat raportoineet rodusta.
Vitali Kim

Vitali Oleksandrovytš Kim (; s. 13. maaliskuuta 1981) on ukrainalainen poliitikko, joka on toiminut Mykolajivin alueen kuvernöörinä marraskuusta 2020 lähtien.
Tausta ja yksityiselämä.
Kim syntyi Mykolajivissa vuonna 1981. Hän opiskeli amiraali Makarovin laivanrakennusyliopistossa Mykolajivissa.
Kim kuuluu korjo-saram -nimiseen vähemmistöön. Nämä ovat korealaisia, joiden esivanhemmat muuttivat Venäjälle 1800-luvulla tai pakenivat myöhemmin japanilaisia siirtomaaisäntiä. Äidinkielensä ukrainan lisäksi Kim puhuu myös englantia sekä jonkin verran ranskaa ja koreaa.
Kim on naimisissa Julija Kimin kanssa. Parilla on kolme lasta: kaksi tytärtä ja yksi poika.
Joulukuun 2020 alussa Kimin jä hänen vaimonsa epäiltiin saaneen koronatartunta, minkä vuoksi nämä jäivät omaehtoiseen karanteeniin. 
Poliittinen ura.
Vuoden 2019 presidentinvaalin ja parlamenttivaalien aikaan hän työskenteli Kansan palvelija -puolueen kampanjassa Mykolajivin alueella. Vuonna 2020 hänet valittiin Mykolajivin kaupunginvaltuustoon. Marraskuussa 2020 hänet valittiin Mykolajivin alueen kuvernööriksi.
Venäjän hyökkäyksen jälkeen.
Venäjän hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022 Kim sai kuuluisuutta alettuaan julkaista päivittäisiä videopäivityksiä Mykolajivin alueen puolustuksesta.
Kim on oman ilmoituksensa mukaan keksinyt käyttää termiä "örkki" venäläisistä sotilaista.
Northern terrier

Northern terrier on kanadalainen koirarotu.
Alkuperä.
Northern terrier kehitettiin Kanadassa risteyttämällä keskenään borderterrieri, cairnterrieri ja jackrussellinterrieri. Sitä on kasvatettu omana rotunaan vuodesta 1985 lähtien. Sen alkuperäinen tehtävä oli toimia rottakoirana, mutta nykyisin sitä pidetään myös seurakoirana.
Northwest farm terrier

Northwest farm terrier on yhdysvaltalainen koirarotu.
Luonne ja käyttäytyminen.
Northwest farm terrier on älykäs, mutta sillä ei ole miellyttämishalua, joten sen kouluttaminen ei ole välttämättä helppoa. 
Alkuperä.
Washingtonin Sequimissa asuva kasvattaja kehitti rodun risteyttämällä keskenään airedalenterrierin, bordercollien, jackrussellinterrierin ja welsh corgin. Northwest farm terrier jalostettiin alun perin jyrsijöiden metsästykseen. Rodunedustajia löytyy lähinnä Yhdysvaltojen länsirannikolta.
Derman–Ostrohin kansallispuisto

Derman–Ostrohin kansallispuisto () on kansallispuisto Ukrainan Rivnen alueella. Vuonna 2009 perustetun suuren kansallispuiston pinta-ala on 54,4830 neliökilometriä. Puisto sijaitsee Rivnen piirin eteläosassa, Dermanin eteläpuolella ja Ostrohin lounaispuolella.
Mågsholmen

Mågsholmen on kahdesta yhteen kasvaneesta saaresta muodostuva saari Västanfjärdin edustalla Kemiönsaaren kunnassa Varsinais-Suomessa. Saaren pinta-ala on 167 hehtaaria, ja sillä on kaksi vakituista asukasta.
Yhteen kasvaneet Norra Mågsholmen ja Södra Mågsholmen sijaitsevat Finsjölandetin länsipuolella. Saarten välissä ollut salmi Västersundet on kuivunut vesijättömaaksi. Kapea salmi Norrsundet erottaa Mågsholmenin mantereesta. Kallioisella ja metsäisellä saarella on jonkin verran kesäasutusta. Saaren itälaidalla on vanha kalastajan torppa, joka on asuttu.
Bugin Hardin kansallispuisto

Bugin Hardin kansallispuisto () on kansallispuisto Ukrainan Mykolajivin alueella. Vuonna 2009 perustetun suuren kansallispuiston pinta-ala on 61,3813 neliökilometriä. Kansallispuisto sijaitsee Etelä-Bugin (Bugin) varrella. Puistoon sisältyy aiemmin Bugin Hardina tunnettu asuttu paikka, jossa samanniminen Zaporižžjan kasakoiden ryhmittymä on asunut (tilat jopa 500 ihmiselle) ja jossa on kalaa hard-nimellä (gard) tunnetulla jokeen sijoitetuilla rakenteilla pyydetty.