Tekoälyn filosofia

Tekoälyn filosofia on filosofian osa-alue, joka tarkastelee tekoälyyn liittyviä filosofisia kysymyksiä, kuten tekoälyn luonnetta, mahdollisuuksia, rajoja ja eettisiä ulottuvuuksia. Se keskittyy erityisesti kysymyksiin tietoisuudesta, älykkyyden luonteesta ja mielen filosofiasta tekoälyn kontekstissa.
Historia.
Tekoälyn filosofian juuret ulottuvat rationalismin aikakaudelle, erityisesti Gottfried Wilhelm Leibnizin ajatuksiin universaalista symbolikielestä ja rationaalisesta kalkyylista. Leibniz uskoi, että matemaattisen laskennan tavoin myös järkeily voitaisiin muuntaa symboliseksi laskennaksi. Modernin tekoälyn filosofian katsotaan alkaneen vuonna 1956 Dartmouth Collegessa järjestetystä konferenssista, jossa termi "artificial intelligence" otettiin ensimmäistä kertaa käyttöön.
Keskeiset käsitteet ja kysymykset.
Vahva ja heikko tekoäly.
Tekoälyn filosofiassa erotetaan tyypillisesti kaksi keskeistä käsitettä:
John Searle teki lisäksi erottelun heikon ja vahvan tekoälyteesin välillä. Heikon teesin mukaan ihmismielen kaltaisesti toimiva tekoäly on periaatteessa mahdollinen, kun taas vahva teesi väittää tällaisen järjestelmän olevan myös aidosti mentaalinen olio.
Turingin testi.
Alan Turingin vuonna 1950 kehittämä Turingin testi on yksi tekoälyn filosofian keskeisimmistä käsitteistä. Testissä ihminen keskustelee tekstipohjaisesti kahden keskustelukumppanin kanssa, joista toinen on ihminen ja toinen tietokone. Jos testaaja ei kykene erottamaan, kumpi on kone, voidaan Turingin mukaan koneen katsoa ajattelevan. Testi on herättänyt paljon keskustelua, mutta sitä ei ole pidetty erityisen merkityksellisenä varsinaisten tekoälytutkijoiden piirissä.
Kiinalaisen huoneen argumentti.
Searlen vuonna 1980 esittämä "kiinalaisen huoneen" ajatuskoe on yksi tunnetuimmista tekoälyn filosofian argumenteista. Ajatuskokeessa henkilö istuu suljetussa huoneessa ja käsittelee kiinankielisiä symboleja sääntökirjan avulla. Vaikka ulkopuoliselle vaikuttaisi, että huoneessa oleva ymmärtää kiinaa, henkilö vain noudattaa mekaanisia sääntöjä. Argumentin mukaan pelkkä symbolien mekaaninen käsittely ei riitä aidon ymmärryksen tai tietoisuuden syntymiseen.
Komputationalismi ja funktionalismi.
Komputationalismin mukaan ajattelu on pohjimmiltaan laskentaa. Funktionalismi taas esittää, että mielentilat määrittyvät niiden toiminnallisten roolien kautta, ei niinkään niiden fysikaalisten ominaisuuksien perusteella. Nämä teoriat muodostavat keskeisen teoreettisen pohjan tekoälyn filosofialle. Teorioiden yhdistelmää kutsutaan usein komputationaaliseksi funktionalismiksi.
Mielen monitoteutuvuus.
Komputationaalisen funktionalismin mukaan mieli on periaatteessa monitoteutuva, eli se voi toteutua erilaisissa fyysisissä järjestelmissä, kunhan ne kykenevät toteuttamaan oikeanlaiset tietojenkäsittelyprosessit. Tämä ajatus on keskeinen vahvan tekoälyn mahdollisuuden kannalta.
Tietoisuuden testaaminen.
Tekoälyn tietoisuuden arviointiin on ehdotettu erilaisia testejä. Susan Schneiderin ja Edwin Turnerin kehittämä "keinotekoisen tietoisuuden testi" edellyttää tekoälyn eristämistä kaikesta tietoisuutta koskevasta tiedosta sen koulutuksen aikana. Tämän jälkeen järjestelmälle esitetään kysymyksiä, joihin voi vastata vain, jos ymmärtää tietoisuuden käsitteen omakohtaisen kokemuksen kautta. Testin rajoitteena on, että se vaatii kielellisiä kykyjä, joten esimerkiksi tietoisiksi oletetut vauvat tai eläimet eivät läpäisisi testiä.
Tietoisuuden teoriat ja tekoäly.
Tekoälyn tietoisuuden arvioinnissa voidaan hyödyntää erilaisia tietoisuuden teorioita:
Eettiset kysymykset.
Tekoälyn mahdollinen tietoisuus nostaa esiin merkittäviä eettisiä kysymyksiä. Jos tekoäly on tietoinen, sillä saattaa olla kyky kärsiä, mikä herättää kysymyksiä sen oikeuksista ja kohtelusta. Toisaalta tietoisen tekoälyn virheellinen tunnistaminen voi johtaa tarpeettomiin rajoituksiin järjestelmien kehittämisessä ja käytössä. Filosofi Eric Schwitzgebel on ehdottanut, että epäselvissä tapauksissa tietoisuuden suhteen tulisi välttää tällaisten järjestelmien kehittämistä kokonaan.
Nykyaikainen keskustelu.
Nykyään tekoälyn filosofiassa keskustellaan erityisesti: