Moskvan uppoaminen

Venäjän Mustanmeren laivaston lippulaiva "Moskva" upposi 14. huhtikuuta 2022 ukrainalaisjoukkojen ammuttua sitä Neptun-ohjuksella, minkä jälkeen alus syttyi tuleen ja lopulta upposi.
Arviot uppoamisen yhteydessä kuolleista ja loukkaantuneista vaihtelevat suuresti eri lähteiden välillä.
Tausta.
"Moskva" lähti Sevastopolin satamasta osallistuaakseen hyökkäykseen helmikuussa 2022. Alus osallistui yhdessä vartiolaiva "Vasili Bykovin" kanssa Käärmesaaren taisteluun ja lähetti kuuluisan antautumisvaatimuksen saarella oleville rajavartinoille, jotka vastasivat "Moskvalle" "venäläinen sotalaiva, painu vittuun!" 
Tapahtumien kulku.
Ensimmäiset uppoamiseen viittaavat uutiset tulivat julki Facebookissa 13. huhtikuuta klo 20:42 Ukrainan aikaa. Ukrainalaisen vapaaehtoisen mukaan alukseen osui kaksi Neptun-ohjusta ja sen jälkeen alus syttyi tuleen. Myöhemmin saman illan aikana presidentin avustaja Oleksi Arestovytš kertoi, että alus palaa avomerellä ja Odessan kuvernööri Maksym Martšenko vahvisti, että ukrainalaisjoukot olivat ampuneet alusta Neptun-ohjuksella ja "Moskva" oli sen johdosta kärsinyt "vakavia vahinkoja". 14. huhtikuuta Ukrainan eteläisen sotilaspiirin johto julkaisi videon, jossa kuvattiin aluksen saamia vahinkoja ja tulopaloja.
Venäjän mukaan aluksella oli sattunut ammusvaraston räjähdys eikä maininnut mitään Ukrainan tekemistä iskuista. Venäjän puolustusministeriön mukaan aluksen tulipalo oltiin saatu hallintaan eikä se ollut uppoamassa. Sen sijaan hinuri oli matkalla, jotta alus saataisiin satamaan. Myöhemmin samana päivänä ministeriö kertoi, että alus oli alkanut upota myrskyisästä säästä johtuen. Venäjän media mainitsi uppoamisen lyhyesti uutisissa ja syytti uppoamisesta myrskyisää säätä. Myöhemmin julki tulleista kuvista kävi kuitenkin ilmi, ettei alueella ollut myrskyä.
Erään amerikkalaisviranomaisen mukaan Yhdysvallat oli antanut Ukrainalle huomattavan määrän tiedustelutietoa, joskin päätös iskun tekemisestä tehtiin Ukrainassa.
Aluksen uppoamispaikka oli Käärmesaaresta itään, noin 150 km Odessasta.
Uhriluku.
Venäjän viranomaisten 22. huhtikuuta julkaiseman tiedotteen mukaan kadonneita oli 27 kun taas 396 miehistön jäsentä saatiin pelastettua. Kenenkään ei kuitenkaan aluksi mainuttu kuolleen. Turkin ilmoituksen mukaan se pelasti viitisenkymmentä merihätään joutunutta sotilasta. Sevastopolilainen tuomioistuin kuitenkin vahvisti 17 kadonneen kuolleen myöhemmin. Moskvalla palvelleiden merimiesten lähiomaiset ovat kuitenkin syyttäneet viranomaisia tietojen pimittämisestä.
Venäjän hallinnosta itsenäisen "Novaja Gazetan" mukaan uppoamisen yhteydessä olisi kuollut nelisenkymmentä sotilasta. Erään silminnäkijän mukaan noin 500 aluksella palvelleesta merimiehestä parisensataa vietiin Krimille sairaalaan ja loppujen kohtalo jäi epäselväksi.
Jälkipyykki ja merkitys.
"Moskva" oli ensimmäinen upotettu venäläinen lippulaiva sitten Venäjän–Japanin sodassa uponneen "Knjaz Suvorovin". Alus oli myös ainoa Venäjän Mustanmeren laivaston alus, jolla oli käytössä S-300-järjestelmä, jolla turvattiin muita Ukrainaa pommittavia yksiköitä. Moskvan uppoamisen myötä nämä yksiköt ovat joutuneet vetäytymään kauemmas Ukrainan rannikolta suojaan.
Ukrainan kansallisessa strategiainstituutissa työskentelevän Mykola Bielieskovin mukaan aluksen uppoamisella on enemmänkin psykologisia kuin materiaalisia vaikutuksia. Se myös osoitti, että Ukraina kykenee hyödyntämään melko hienostunuttakin tekniikkaa. ISW päätyi samanlaiseen johtopäätökseen ja arveli lisäksi, että Venäjä joutuu nyt joko lisäämään ilmavoimiensa käyttöä tai vetämään merivoimien joukkoja pois Ukrainan rannikon läheisyydestä. "Moskvan" uppoamista pidettiin myös merkittävänä nöyryytyksenä Vladimir Putinille.
Venäläiset tiedotusvälineet julkaisivat 16. huhtikuuta videon, jossa väitetysti noin sata Moskvalla palvellutta merimiestä esiintyy laivaston komentaja Nikolai Jevmenovin kanssa vakuuttaen jatkavansa palvelustaan laivastossa.
Venäjän ortodoksisen kirkon mukaan "Moskvan" kappelissa säilytettiin väitetysti Pyhän ristin palasta. On epäselvää, pelastuiko ristin pala uppoamiselta.
Ukraina julisti Moskvan uppoamispaikan vedenalaiseksi kulttuuriperintökohteeksi. Hylkyä mainostetaan sukelluskohteena, ja koska se on vain 45–50 metrin syvyydessä, sen näkemiseksi ei tarvitse sukeltaa kovinkaan syvälle. "Moskvan" uppoaminen tapahtui vain kaksi päivää sen jälkeen kun Ukrapošta julkaisi postimerkin, jossa ukrainalaissotilas näyttää keskisormea "Moskvalle". Ukrainan merivoimien komentaja Oleksiy Nejižpapa ylennettiin "Moskvan" upottamisen johdosta vara-amiraaliksi.