Uskonto Lapissa

Tämä artikkeli käsittelee Lapin uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä, poislukien Rovaniemen kaupunki, jota käsitellään Rovaniemen uskontoa käsittelevässä artikkelissa. Lapin maakunnan asukkaista 71,6 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 1,6 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 26,8 prosenttia väestöstä.
Historia.
Katolinen aika.
Katolisen Ruotsin ote vakiintui Peräpohjolassa 1300-luvun kuluessa kilpailussa erityisesti Novgorodin kanssa. Rannikko järjestettiin hallinnollisesti Tornion seurakuntaan ja Kemin seurakuntaan. Uppsalan ja Turun hiippakuntien välinen raja vakiintui 1370-luvulla Tornion ja Kemin väliin Kaakamajoelle. Kirkollisesti Lappi jakautui historiallisesti näihin hiippakuntiin. Katolisella ajalla Lappiin rakennettiin kirkot Alatornioon ja Keminmaahan.
Luterilainen aika.
Kun vuonna 1647 perustettiin Härnösandin hiippakunta, tuli Tornionlaakso kuulumaan siihen. Haminan rauhan jälkeisen rajan myötä koko Suomen Lappi tuli kuulumaan Turun hiippakuntaan. Herätysliikkeistä ensimmäisenä Lappiin tuli herrnhutilaisuus, kun kolme saarnaajaa vaikutti vuonna 1734 Torniossa. 1770-luvulla Ylitornion alueella vaikutti viklundilaisuutena tunnettu herätysliike.
Vuonna 1851 Lapista tuli osa perustettua Kuopion hiippakuntaa. Kuopion hiippakunnan perustamisen aikaan 1800-luvun puolivälissä oli jo laajenemassa Lars Levi Laestadiuksen alkuunsaattama herätysliike. Ensimmäisenä lestadiolaisuus toimi länsirajan kunnissa 1840-luvun lopulla. Lestadiolaisuus levisi 1860- ja 1870-luvulla Lappiin ja se tunnettiin alkuvaiheessaan nimenomaan "Lapin kristillisyytenä". Viimeisimmät Lapin kunnista, Inarin ja Kuolajärven, lestadiolaisuus saavutti 1870-luvun alussa. 
Uskonnollisen vapauden aika.
Uskonnollinen vapaus lisääntyi vuonna 1869, kun vapaan seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti kumottiin. Vuonna 1889 sallittiin myös siirtyminen pois luterilaisesta kirkosta. Lestadiolainen liike haarautui 1800-luvun lopulta lähtien Lapissa moniin eri suuntiin. Liike nostatti ajoittain hyvin jyrkkää vastustusta kirkon taholta. Liike saavutti kuitenkin asemansa kirkon sisäisenä herätysliikkeenä erityisesti Oulun hiippakunnan piispa Juho Rudolf Koskimiehen aikana. Vuonna 1923 Lappi siirtyi Oulun hiippakunnan alaisuuteen.
1800-luvun uskonnolliset liikkeet, kuten baptismi, metodismi tai vapaakirkollisuus eivät saaneet Lapissa juurikaan kannatusta 1920-lukuun mennessä, lukuun ottamatta pientä kannatusta Kemin ja Tornion seudulla.
Protestantismi.
Luterilaisuus.
Evankelis-luterilainen kirkko.
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Lapissa toimii Oulun hiippakunta. Kemi-Tornion rovastikuntaan kuuluvat Kemin seurakunta, Keminmaan seurakunta, Pellon seurakunta, Simon seurakunta, Tervolan seurakunta, Tornion seurakunta sekä Ylitornion seurakunta. Rovaniemi-Koillismaan rovastikuntaan kuuluvat Kemijärven seurakunta, Posion seurakunta, Ranuan seurakunta sekä Sallan seurakunta. Lapin rovastikuntaan kuuluvat Enontekiön seurakunta, Inarin seurakunta, Kittilän seurakunta, Kolarin seurakunta, Muonion seurakunta, Pelkosenniemen seurakunta, Sodankylän seurakunta sekä Utsjoen seurakunta.
Suhteellisesti evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluminen on voimakkainta eteläisessä Lapissa. Kirkkoon kuuluminen on voimakkainta Ranuan seurakunnassa (87,0 %). Heikointa kirkkoon kuuluminen on Kemin seurakunnan (63,5 %) ja Pohjois-Lapin seurakuntayhtymän (Inari ja Utsjoki) alueella (61,1 %).
Herätysliikkeet.
Lappia on yleisesti pidetty lestadiolaisuuden tukialueena. Voimakkainta herätysliikealuetta on Muonionjokilaakso, jonka seurakuntaelämää varsinkin Enontekiön, Muonion ja Pellon alueilla hallitsee rauhansanalaisuus. Lähetysyhdistys Rauhan Sanalla on paikallisosastot Torniossa, Ylitorniolla, Pellossa sekä Muoniossa ja Ylimuoniossa. Uudenheräyksen kannatusta on Kemijärven–Sodankylän tienoilla, joissa sillä on myös paikallistoimintaa. 
Vanhoillislestadiolaisuuden vaikutus on tuntuvampaa Kemijokivarressa. Vanhoillislestadiolaisilla on Lapissa Kemin rauhanyhdistys, Keminmaan rauhanyhdistys, Kittilän rauhanyhdistys, Kolarissa Luoteis-Lapin rauhanyhdistys, Inarissa Ivalonlaakson rauhanyhdistys, Posiolla Kynsivaaran seudun rauhanyhdistys ja Posion rauhanyhdistys, Ranualla Impiön rauhanyhdistys, Kuhan seudun rauhanyhdistys, Petäjäjärven rauhanyhdistys ja Ranuan rauhanyhdistys, Simon rauhanyhdistys, Sodankylän rauhanyhdistys, Tervolan rauhanyhdistys, Torniossa Arpelan rauhanyhdistys, Karungin rauhanyhdistys ja Tornion rauhanyhdistys sekä Ylitornion rauhanyhdistys.
Pohjois-Suomen Kansanlähetys järjestää säännöllistä toimintaa Torniossa.
Muut luterilaiset kirkot.
Suomen evankelisluterilaisella lähetyshiippakunnalla on seurakunnat Kemijärvellä, Keminmaalla, Sodankylässä ja Utsjoella.
Helluntaiherätys.
Lapissa on nykyisin 13 helluntaiseurakuntaa joihin kuuluu yhteensä noin 1 100 jäsentä. Lapin suurimpia helluntaiseurakuntia ovat Rovaniemen lisäksi Kemin helluntaiseurakunta ja Kemijärven helluntaiseurakunta. Muita suurempia seurakuntia ovat Tornion, Ivalon ja Sodankylän helluntaiseurakunnat.
Helluntaiherätyksen vaikuttivat jo varhain Lapissa, sillä Hanna Castrénin koti sijaitsi Torniossa. 1910-luvulla Lapissa vieraili useita puhujia. Kemissä oli jo 1920-luvun alkupuolella helluntaiseurakunta. Nykyinen Kemin helluntaiseurakunta järjestäytyi vuonna 1939 ja oli aluksi koko maakunnan käsittävä.
Tornioon työ juurtui vähitellen ja Tornion helluntaiseurakunta järjestäytyi vuonna 1933. Tornionjokilaaksossa työ eteni erityisesti 1950-luvulla ja 1960-luvulla länsirajalle järjestäytyi neljä seurakuntaa: Pellon helluntaiseurakunta, Kolarin helluntaiseurakunta, Ylitornion helluntaiseurakunta ja Muonion helluntaiseurakunta.
Kemijärvelle helluntaiherätys saapui vuonna 1931 ja Kemijärven helluntaiseurakunta järjestäytyi vuonna 1951. Myös Sallaan helluntaiherätys saapui 1950-luvulla. Sodankylään ja Ivaloon helluntailaisuus levisi 1930-luvulla. Sodankylän helluntaiseurakunta ja Ivalon helluntaiseurakunta syntyivät molemmat vuonna 1951. Kittilässä helluntaipuhujat vierailivat jo 1920-luvulla ja varsinainen Kittilän helluntaiseurakunta syntyi vuonna 1966. Posiolle helluntaityö levisi 1950-luvulla.
Katolinen kirkko.
Roomalaiskatolisen kirkon piirissä Lapissa toimii Oulussa keskuspaikkaansa pitävä Nasaretin Pyhän Perheen katolinen seurakunta. Seurakunta järjestää säännöllistä toimintaa Kemissä ja Torniossa.
Ortodoksinen kirkko.
Konstantinopolin patriarkaattiin kuuluvan Suomen ortodoksisen kirkon alaisuudessa Lapissa toimii Pohjois-Suomen ortodoksinen seurakunta. Pohjois-Suomen ortodoksinen seurakunta järjestää jumalanpalveluksia Kemissä, Torniossa, Tervolassa ja Pohjois-Lapissa. Seurakunnan pyhäkköjä ovat Pyhän Kolminaisuuden ja pyhän pyhittäjä Trifon Petsamolaisen kirkko Nellimissä, Pyhän esipaimen Nikolaoksen kirkko Ivalossa, Pyhän pyhittäjä Trifon Petsamolaisen kirkko Sevettijärvellä, Pyhien Boriksen ja Glebin tsasouna Keväjärvellä, Pyhittäjä Trifon Petsamolaisen rukoushuone Tervolassa, Pyhien Apostolien Pietarin ja Paavalin kirkko Torniossa sekä Pyhän Johannes Kastajan syntymän kirkko Kemissä.
Mormonit.
Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkolla on Lapisssa seurakuntakeskukset Kemissä ja Rovaniemellä. Kemin seurakuntakeskus sijaitsee Koivuharjun kaupunginosassa ja siellä kokoontuvan vaarnaseurakunnan nimi on Kemin lähetysseurakunta. Rovaniemellä toimiva vaarnaseurakunta on nimeltään Rovaniemen lähetysseurakunta. Molemmat seurakunnat kuuluvat Jyväskylän vaarnan alaisuuteen.
Koulutus.
Lapin alueella toimiva kristillinen kansanopisto on vanhoillislestadiolainen Ranuan kristillinen kansanopisto. Ranuan kristillinen kansanopisto on perustettu vuonna 1987. Aikaisemmin Lapissa toimi elämänsanalaisena kansanopistona tunnettu Ylitornion kristillinen opisto. Ylitornion kristillinen opisto toimi vuosina 1923–2012, minkä jälkeen sen toiminta siirtyi osaksi Suomen Diakoniaopistoa.
Lapin ainoa perusopetusta tarjoava kristillinen koulu on vuodesta 2016 lähtien toiminut Rovaniemen kristillinen koulu.
Kulttuuri.
Tapahtumat.
Lapissa on järjestetty useita kristillisiä suurtapahtumia. Herätysliikkeiden tapahtumista vanhoillislestadiolaisten Suviseuroja on järjestetty Torniossa viisi kertaa vuosina 1909, 1929, 1952, 1994 ja 2016, Kemissä kolme kertaa vuosina 1919, 1939 ja 1955, Ranualla kaksi kertaa vuosina 1973 ja 1989 sekä Keminmaalla vuonna 1980.
Rauhansanalaisten Suvijuhlat on järjestetty Muoniossa neljä kertaa vuosina 1985, 1995, 2005 ja 2015, Ylitorniolla kolme kertaa vuosina 1987, 2000 ja 2014, Alatorniossa kolme kertaa vuosina 1992, 2002 ja 2012 sekä Pellossa kaksi kertaa vuosina 2004 ja 2018.