Alkoholijuoma

Alkoholijuoma eli väkijuoma on etanolia sisältävä juoma. Alkoholijuomat jaetaan yleensä mietoihin ja väkeviin, joista miedot valmistetaan käymismenetelmällä ja väkevät taas tislaamalla. Yleisiä mietoja alkoholijuomia ovat olut, siideri ja viini, väkeviä ovat esimerkiksi viinat, konjakit, viskit ja liköörit. Drinkit eli cocktailit ovat alkoholipohjaisia juomasekoituksia.
Alkoholijuomien etanoli toimii päihteenä, jolla on lamaava vaikutus keskushermostoon. Alkoholijuoman nauttiminen suurena annoksena aiheuttaa humalatilan.
Alkoholijuomia nautitaan esimerkiksi juhlissa ja vapaa-ajalla seurustelu- ja ruokajuomana. Suomessa alkoholijuomien myynti ja tarjoaminen alle 18-vuotiaille on kielletty. Väkevien alkoholijuomien kohdalla ikäraja on 20 vuotta.
Alkoholijuomien käyttö voi aiheuttaa merkittäviä terveys- ja sosiaalisia haittoja. Alkoholi on syöpävaarallinen aine, eikä syöpäriskin suhteen ole olemassa turvallista annosmäärää. Suomen kansallisissa ravitsemussuosituksissa alkoholia ei suositella käytettäväksi. Jos alkoholia kuitenkin käytetään, määrän tulee suositusten mukaan olla mahdollisimman pieni. Arviolta kuusi prosenttia suomalaisten sairauksista johtuu alkoholin käytöstä. Vuosittain alkoholi aiheuttaa Suomessa noin miljardin euron kustannukset yhteiskunnalle.
Alkoholijuomatyyppejä.
Perinteisiä käymismenetelmällä valmistettuja alkoholijuomia ovat sahti, olut, viini ja sima. Niistä on kirjallisia merkintöjä tuhansien vuosien takaa.
Väkevistä alkoholijuomista tunnetuimpia ovat kirkkaat viinat, tequila, rommi, konjakit, brandyt, viskit ja liköörit. Niiden valmistus edellyttää tislausta. Alkoholin tislausmenetelmä kehittyi ilmeisesti Etelä-Italiassa 1000- tai 1100-luvulla.
Drinkit eli cocktailit ovat alkoholia sisältäviä juomasekoituksia. Valmiina myytäviä juomasekoituksia ovat erilaiset lonkerot ja ”ready to drink” -juomat.
Perinteisiä suomalaisia kotitekoisia alkoholijuomia ovat pontikka, kotiviini ja kilju. Näistä pontikan valmistus on Suomessa laitonta.
Alkoholin vaikutus juomaan.
Alkoholijuoman sisältämä etanoli tekee juomasta päihdyttävän, mikä tarkoittaa, että juoja saa humalatilan. Liiallinen alkoholin nauttiminen kerralla aiheuttaa viiveellä myrkytystilan eli krapulan.
Alkoholilla on pitoisuuden mukaisesti vaihtelevaa vaikutusta myös juoman makuun, aromiin ja suutuntumaan. Etanoli aiheuttaa 8–16 prosentin pitoisuuksissa, kuten oluessa ja viinissä, pääsääntöisesti karvaan makuaistimuksen, kun taas 32–48-prosenttisissa tislatuissa viinoissa ja likööreissä pääasiassa polttavan aistimuksen. Etanoli vaimentaa juoman makeuden kokemusta. Etanoli lisää myös monien aromiaineiden liukoisuutta nesteeseen. Tämä heikentää aromien haihtuvuutta liuoksesta, minkä vuoksi väkevämmissä viineissä on vähemmän hedelmäisiä, kukkaisia ja karamellisia aromeja kuin miedoissa. Toisaalta väkevämmissä viineissä on enemmän kemiallisia, puumaisia ja mausteisia aromeja kuin miedoissa viineissä.
Käyttö.
Alkoholijuomia käytetään esimerkiksi juhlissa ja vapaa-ajalla seurustelu- ja ruokajuomana ja ruoanvalmistuksessa muun muassa liekitettäessä. Alkoholijuomia käytetään myös mielenterveyden häiriöiden itsehoitoon.
Eniten alkoholia käytetään Euroopassa. Noin 62 prosenttia maailman aikuisväestöstä ei ole käyttänyt alkoholia viimeisen vuoden aikana. Suomessa alkoholin kulutus on eurooppalaista keskitasoa. Pohjoismaissa alkoholia kulutetaan eniten Tanskassa ja Suomessa. Suomessa vuoden 2020 tutkimuksen mukaan 18–24-vuotiaista 29 prosenttia kertoi, ettei käytä alkoholia lainkaan.
Suomessa alkoholi on laillinen päihde, mutta sen käyttö alle 18-vuotiailta on kiellettyä. Väkevien juomien käyttö on kielletty alle 20-vuotiailta. Alkolla on monopoliasema muun muassa väkevien alkoholijuomien vähittäismyyntiin kansanterveyssyistä. Alkoholilainsäädäntö vaihtelee maittain: esimerkiksi Yhdysvalloissa ikäraja on 21 vuotta.
Viinillä on tärkeä osa joissain kristinuskon ja juutalaisuuden seremonioissa. Useissa kristillisissä kirkkokunnissa nautitaan viiniä ehtoollisella osana jumalanpalvelusta. Juutalainen sapatti alkaa perinteisesti viinin siunauksella. Islamilaisessa kulttuurissa alkoholin juominen on kiellettyä, minkä takia esimerkiksi Saudi-Arabiassa on alkoholin kieltolaki.
Vaihtoehtoja alkoholijuomille ovat esimerkiksi alkoholittomat oluet, siiderit ja viinit sekä alkoholittomat drinkit eli mocktailit.
Haittavaikutukset.
Alkoholijuomien sisältämän etanolin nauttiminen voi aiheuttaa terveyshaittoja. Alkoholin käyttö aiheuttaa riskin riippuvuuteen eli alkoholismiin. Alkoholinkulutus on yhteydessä ainakin 200 sairauteen, kuten syöpään, maksakirroosiin ja haimatulehdukseen. Lisäksi alkoholi voi aiheuttaa ylipainoa ja unihäiriöitä sekä pahentaa mielenterveysongelmia, kuten masennusta ja ahdistusta. Yksilötasolla täysin riskitöntä alkoholinkulutuksen tasoa ei ole. 
Alkoholi toimii elimistössä liuottimena, ja sen säännöllinen käyttö vaurioittaa keskushermostoa. Tutkimusten mukaan alkoholinkäyttö surkastuttaa ja ikäännyttää aivoja, ilmeisesti pysyvästi. Yksittäisille hermosoluille alkoholi on myrkyllisempää kuin esimerkiksi kokaiini. Ruumiinavauksissa on havaittu, että alkoholisteilla hermosolujen määrä on vähentynyt ja aivot voivat olla jopa sata grammaa kevyemmät kuin terveellä. Jo päivittäinen yksi alkoholiannos eli lasi viiniä tai pullollinen olutta voi aiheuttaa muutoksia aivoissa. Brittiläisen seurantatutkimuksen perusteella jo vähäinenkin alkoholin määrä kutistaa ja vanhentaa aivoja vuosien mittaan ja vaikuttaa muistin toimintaan.
Yli miljardin ihmisen arvioidaan kuluttavan haitallisia määriä alkoholia. Suomalaisten sairauksista alkoholi aiheuttaa arvioiden mukaan kuusi prosenttia. Lähes kolmannes alkoholin aiheuttamista rintasyövistä on seurausta kohtuullisesta alkoholin käytöstä. Alkoholikuolemat ovat Suomessa yli eurooppalaisen tason. Suomessa noin kuusi prosenttia äideistä on päihderiippuvaisia ja vuosittain syntyy satoja alkoholin vaurioittamia lapsia. Alkoholi voi aiheuttaa sikiölle vakavan kehitysvamman eli sikiön alkoholioireyhtymän. Lievempiä alkoholivaurioita arvioidaan olevan sadoilla syntyneillä vuosittain.
Tilastot ja päihdepolitiikka.
Alkoholin on arveltu olevan kaikista päihteistä selvästi haitallisin. Vuosittain alkoholi aiheuttaa Suomessa noin miljardin euron haittakustannukset. Lisäksi työnantajille koituu noin puolen miljardin euron menetykset alkoholin vuoksi menetetystä työpanoksesta. Alkoholin aiheuttamat kustannukset ovat suuremmat kuin kaikkien laittomien päihteiden aiheuttamat yhteensä, jotka ovat noin puoli miljardia euroa. 
Alkoholipolitiikalla pyritään hillitsemään alkoholin aiheuttamia haittoja. Maailman terveysjärjestö WHO:n keskeiset suositukset alkoholihaittojen vähentämiseksi ovat hintasäätely, saatavuuden rajoittaminen ja alkoholimainonnan rajoittaminen. WHO:n mukaan tietoisuutta alkoholin syöpäriskistä tulee levittää lisäämällä alkoholipakkauksiin varoitustekstit. Suomen kansallisissa ravitsemussuosituksissa alkoholia ei nykyisin suositella käytettäväksi, koska sille ei ole löydetty turvallisen käytön rajaa. Jos alkoholia kuitenkin käytetään, määrän tulee suositusten mukaan olla mahdollisimman pieni.
Suomalaisten alkoholinkäyttö on vuodesta 2007 alkaen jatkuvasti laskenut. Vuonna 2023 keskimääräinen suomalainen joi vuodessa 8,7 litraa alkoholia. Kokonaiskulutuksesta oluen osuus oli 46 prosenttia, väkevien alkoholijuomien osuus 21 prosenttia ja mietojen viinien 20 prosenttia. Muihin Euroopan maihin verrattuna suomalaisten alkoholinkulutus on keskitasoa. Moni suomalainen juo silti edelleen liikaa alkoholia. Suomessa arvioidaan olevan noin 200 000 alkoholiriippuvaista ja 560 000 riskikäyttäjää.