tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tiedonharavointi

Tiedonharavointi (myös "web-kaavinta", "verkkosivujen haravointi", scraping, web harvesting, web data extraction) tarkoittaa ihmisen luettavaksi muotoillun tiedon automaattista kokoamista aineistosta, erityisesti verkkosivuilta. Haravointi voi tapahtua botin avulla.
Sivuilta voi hakea jotain tekstimuotoista dataa, tai kuvia tai videoita. Edelleen web-haravoijaa voi kiinnostaa esimerkiksi tuotetiedot kuten tuotteiden hinta eri verkkosivuilla, asiakkaiden palaute, sosiaalisen median postaukset.
Informaatio kerätään esimerkiksi ohjelmassa käsiteltäväksi, tietokantaan tai laskentataulukkoon. Tietojen keruun voi tehdä käsin, mutta tyypillisesti käytetään automaattisia työkaluja, jotka erottavat halutun tiedon. Ohjelmalle voi antaa URL-osoitteita joista ladataan verkkosivun HTML-tiedosto. Kehittyneemmät kaapijat osaavat ladata koko webbisivun CSS-tyylisivuja ja JavaScriptiä myöten. Haravoija etsii sivulta kaiken käyttökelpoisen tiedon, tai jonkin tiedon jonka käyttäjä on määritellyt ennen ajoa ja muuntaa sen käyttäjälle hyödylliseen muotoon, esimerkiksi CSV, Excel-tiedostoksi tai jopa JSONiksi, jota voidaan käsitellä edelleen.
Tiedonharavointi voidaan tehdä käsin copy-paste-menetelmällä (tai tallentamalla tiedostoja). Käyttäjä voi ohjelmoida oman skriptin, joka etsii tietoa esim. säännöllisten lausekkeiden avulla, jäsentämällä ja käymällä läpi dokumentin DOM-mallin, etsimällä metadataa tai jopa koneoppimisen ja konenäön avulla. Tarkoitusta varten on myös valmiita, kustomoitavia ohjelmia ja selainlaajennoksia.
Osapuolet, joiden tietoja pyritään haravoimaan, voivat pyrkiä estämään tämän esimerkiksi verkkosivun käyttöehdoilla. Verkkosivun koodi voidaan myös obfuskoida lukemiskelvottomaksi. CAPTCHA-kyselyt voivat tehokkaasti estää automaattisen tietojen haravoinnin.
Tiedonharavoinnin vastakohtana voidaan pitää APIen käyttöä. Useat suuret verkkosivustot kuten Google, Facebook tai StackOverflow tarjoavat valmiin rajapinnan, jolla sivuston data voi käyttää strukturoidussa muodossa.
Tekoälybotit.
Haravointi voi olla verkkopalveluiden tarjoajille ongelma, koska hakurobotit vievät paljon verkkokaistaa eivätkä ne huomioi tekijänoikeuksia. Vaikka suuret yritykset kuten Google maksavat verkkosivustojen tiedoista monet tekoälyn tarpeisiin käytetyt "haravointibotit" ("scraperbot") eivät aina noudata robots.txt-tiedostojen asetuksia. Suurimmat tekoälyjen kyselyjä aiheuttavat botit ovat Bytespider ja GPTBot, jotka yhdessä vastaavat noin kolme neljännestä verkkosivujen hauista. Botit voivat myös pyrkiä esiintymään tavallisina verkkoselaimina, jotta ne voivat kiertää boteille asetettuja rajoituksia. Tiedonharavointiin käytetään joissakin tapauksissa bottiverkkoja liikenteen hajauttamiseen ja estojen kiertämiseen.
Sivustot kuten Wikipedia ovat todenneet kustannusten nousun koska botit hakevat harvoin käytettyä tietoa ja järjestelmä on suunniteltu ihmisten tavalle hakea tietoa.
Hokksund

Hokksund on norjalaisen Øvre Eikerin kunnan hallinnollinen keskus. Se sijaitsee Drammenselva-joen molemmin puolin, vanhempi osa joen pohjoispuolella ja uudempi eteläpuolella. Hokksundissa on perinteisesti ollut paljon metsäteollisuutta, mutta nykyisin tärkeämmäksi on noussut sähkötekninen teollisuus. Hokksund on myös hedelmällistä maatalousaluetta. 
Nimi.
Hokksund oli alun perin "Haugsund".
Historia.
Hokksundin ja Kongsbergin välille avattiin Norjan ensimmäinen valtatie 1620-luvulla. Seuraavalla vuosisadalla Hokksundissa toimi Nøstetangenin lasitehdas. Vuonna 1834 Hokksundista löydettiin suuri viikinkiaikainen kulta-aarre (Hoenin aarre).
Meloreostoosi

Meloreostoosi on erittäin harvinainen luuston ja pehmytkudoksen sairaus. Sitä ei pidetä synnynnäisenä vaan eri somaattisista, syntymän jälkeen kehittyneistä mutaatioista johtuvana. Periytyvyyttä ei ole havaittu. Joskus meloreostoosia on kuitenkin todettu esiintyvän sellaisissa perheissä, josisa on ilmennyt LEMD3-geenin mutaatioista johtuvaa osteopoikiloosia tai Buschke–Ollendorffin oireyhtymää. Tavallisinta meloreostoosi on raajojen pitkissä luissa.
Meloreostoosi aiheuttaa kuoriluun paksuuntumista tai levenemistä. Tästä johtuvia oireita ovat kipu, jäykkyys, nivelten kontraktuurat ja epämuodostumat. Yleensä meloreostoosi ilmenee vain yhdellä puolella kehoa. Joskus meloreostoosi voi olla rajoittunut yhteen luuhun. Oireilu alkaa yleensä varhain lapsuudessa, mutta sairastuminen on mahdollista missä tahansa iässä. Meloreostoosin taudinkuva on etenevä. Sairaus voi johtaa merkittävään toimintakyvyn heikkenemiseen, mutta sen vaikeusaste on yksilöllisesti vaihteleva. Meloreostoosi ei ole henkeä uhkaava. Meloreostoosiin liittyviä pehmytkudoksen poikkeavuuksia voivat olla jänteiden ja nivelsiteiden lyhentyminen, lihasten poikkeavuudet ja ihonalaisen kudoksen kalkkeutuminen. Raajojen turvotus ja verisuonten poikkeavuudet ovat mahdollisia. Ihomuutoksia esiintyy lähes 20 %:lla potilaista, usein samoissa kohdissa, joissa luustomuutokset sijaitsevat. Meloreostoosi voi aiheuttaa oireita lantion, rintalastan ja kylkiluiden alueilla, harvemmin myös kallon ja selkärangan alueilla.
Meloreostoosiin ei ole parantavaa hoitoa, joten hoito on oireenmukaista. Siinä voidaan käyttää muun muassa lääkitystä, kirurgiaa sekä fysio-, toiminta- tai hydroterapiaa. Meloreostoosi kuvattiin ensimmäisen kerran Ranskassa vuonna 1922. Noin yhden ihmisen 1,1 miljoonasta on arvioitu sairastuvan meloreostoosiin.
Luettelo Suomen yleisistä uimarannoista

&lt;mapframe text="Suomen yleiset uimarannat" latitude="63.801894" longitude="24.609375" zoom="6" width="584" height="808" align="right"&gt; 
&lt;/mapframe&gt;Luettelo yleisistä uimarannoista sisältää Suomen EU-rannat eli sellaiset yleiset rannat, joilla on yli sata käyntiä päivässä.
Fahrin tauti

Fahrin tauti on muun muassa liikehäiriöitä aiheuttava neurologinen sairaus, jossa kalkkikertymiä ilmaantuu tyvitumakkeisiin ja pikkuaivoihin. Se aiheuttaa yksilöllisesti vaihtelevan, yleensä hitaasti etenevän oirekuvan.
Fahrin taudin tyypillisiin oireisiin kuuluvat heikkenevä motoriikka, tasapainon ongelmat, puheen epäselvyys, nielemisvaikeudet, dystonia, pakkoliikkeet, ataksia, spastisuus, kävelyvaikeudet ja kasvojen ilmeettömyys. Myös tuntoaistiin liittyviä oireita sekä virtsarakon ja ruoansulatuskanavan ongelmia on todettu usein. Fahrin tautiin liittyy myös neuropsykiatrisia oireita, kuten masennusta, ahdistuneisuutta, harhaluuloisuutta, maniaa, psykoottisia tiloja ja persoonallisuuden muutoksia. Osalla potilaista on ilmennyt muistioireita, kognitiivisia ongelmia ja epilepsiaa.
Fahrin tautin oireet alkavat usein 30–40 ikävuoden välillä. Tautia vastaava aivokuvauslöydös saatetaan myös tehdä, vaikka oireita ei ilmenisi. Aivoissa saattaa ilmetä kalkkikertymiä ilman Fahrin tautia eräiden muiden sairauksien yhteydessä tai tulehdusten jälkiseurauksina. Tyvitumakkeissa saattaa esiintyä kalkkeutumia myös osana normaalia ikääntymisprosessia. Perusväestössä Fahrin taudin esiintyvyydeksi on arvioitu alle yksi miljoonasta. Sairaus on yleisempi miehillä kuin naisilla. Osalla Fahrin tautia sairastavista tautiin liittyy perinnöllinen mutaatio geenissä SLC20A2, PDGFRB, PDGFB tai XPR1. Perinnöllisissä tapauksissa on esiintynyt antisipaatiota eli oireiden alkamisiällä on ollut tällöin tapana aikaistua seuraavassa sukupolvessa. Periytymistapa on ollut pääasiassa vallitseva. Kaikissa perinnöllisissä tapauksissa ei ole onnistuttu paikantamaan mitään tunnettua mutaatiota tiettyyn geeniin.
Fahrin tauti voidaan todeta yleensä aivokuvauslöydösten ja oirekuvan pohjalta sekä muut sairaudet poissulkemalla. Joskus aivo-selkäydinnestetutkimus on tarpeen. Fahrin tauti on parantumaton, mutta sitä voidaan hoitaa esimerkiksi lääkkein.
Ashley Coffey

Ashley Mark Coffey (s. 1. joulukuuta 1993 Leeds, Englanti) on englantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelaa Veikkausliigassa AC Oulussa, johon hän siirtyi Ruotsista. Coffey pelasi keväällä 2021 Superettanin AFC Eskilstunassa, mitä ennen hän pelasi alemmilla sarjatasoilla Ruotsissa. Nuoruudessaan Coffey pelasi Englannissa Bradford City AFC:n riveissä, mitä edeltäen taikka sivuten, opiskeli Teessiden yliopistossa.
Veikkausliigassa Ashley Coffey debytoi 5. huhtikuuta 2023, jolloin AC Oulu voitti vieraspelissä KTP:n lukemin 0–2. Kauden 2023 lopussa Coffey oli Veikkausligan maalintekijätiilaston kolmas 13 maalillaan. Coffey jatkoi AC Oulussa vielä kauden 2024 ollen toukokuussa 2024 kuukauden pelaaja. Coffey oli kauden 2024 päätteeksi Veikkausliigan maalikuningas 12 maalilla. Hän päätti kuitenkin AC Oulu-uransa syksyyn 2024.
Coffey on toiminut AD/HD-lapsen tukihenkilönä tai apuopettajana. Hän on seurustellut tai seurustelee edelleen ruotsalaisen naisen kanssa.
O. A. Paappanen

Otto Aleksanteri Paappanen (7. heinäkuuta 1884 Mikkeli – 14. toukokuuta 1927 Viipuri) oli suomalainen kirjaltaja ja päätoimittaja.
Paappanen oli latojanopissa mikkeliläisessä O. B. Blomfeltin kirjapainossa, jonka jälkeen hän työskenteli Helsingissä ja myöhemmin Lappeenrannassa "Kansan Äänen" kirjapainon faktorina ja taloudenhoitajana. Hän oli myös lehden vastaava toimittaja vuosina 1909 ja 1916–1918. Sisällissodan aikana Paappanen oli myös punaisten nimeämän Lappeenrannan kaupunginvaltuuston jäsen. Sodan päätyttyä Paappanen sai viiden vuoden kuritushuonetuomion valtiopetoksesta. Armahduksensa jälkeen vuonna 1919 Paappanen muutti Viipuriin "Kansan Työn" faktoriksi ja taloudenhoitajaksi. 
Paappanen oli Suomen Kirjatyöntekijäin Liiton jäsen vuodesta 1902 ja toimi Lappeenrannan osaston puheenjohtajana. Lisäksi hän oli Viipurin kaupunginvaltuuston jäsen. Paappanen kuoli sydänkohtaukseen 42-vuotiaana.
The Record

The Record on yhdysvaltalaisen Boygenius-yhtyeen esikoisalbumi, joka julkaistiin Interscope Recordsin kautta 31. maaliskuuta 2023. Yhtyeen muodostavat muusikot Julien Baker, Phoebe Bridgers ja Lucy Dacus. Heidän edeltävä yhteinen julkaisunsa, EP-levy "Boygenius" julkaistiin vuonna 2018.
"The Record" nousi neljännelle sijalle yhdysvaltalaisella Billboard 200 -albumilistalla ja ensimmäiseksi "Billboardin" myydyimpien vinyylilevyjen listalla. Albumi sai myös hyvän vastaanoton musiikkikriitikoilta yltäen täysiin pisteisiin muun muassa "Rolling Stonen" ja "NME:n" arvosteluissa. Sekä "Rolling Stone" että "Variety" nimesivät sen yhdeksi vuoden 2023 parhaista albumeista.
Vuoden 2024 Grammy-gaalassa albumi voitti parhaan vaihtoehtoalbumin palkinnon. Sen kappale ”Not Strong Enough” valittiin sekä parhaaksi rock-kappaleeksi että parhaaksi rock-esitykseksi. "The Record" oli ehdolla myös vuoden albumiksi, ”Not Strong Enough” vuoden levytykseksi ja kappale ”Cool About It” parhaaksi vaihtoehtomusiikkiesitykseksi.
Kappaleet.
Kaikki kappaleet on kirjoittanut Julien Baker, Phoebe Bridgers ja Lucy Dacus, ellei toisin mainita.
Npm

npm on JavaScript-ohjelmointikielen paketinhallintatyökalu, jota ylläpitää npm, Inc. -yhtiö. Npm on oletuspaketinhallintatyökalu JavaScriptin ajonaikaiselle ympäristölle Node.js:lle. Npm koostuu komentorivityökalusta ja tietokannasta, joka ylläpitää sekä julkisia että maksua vastaan yksityisiä paketteja. Tietokantaa kutsutaan npm-rekisteriksi. Rekisteriä voi käyttää sekä komentorivityökalulla että selata npm:n www-sivuston kautta.
Vuoden 1918 Punainvaliidit

Vuoden 1918 punainvaliidit r.y. oli toisen maailmansodan päätyttyä perustettu sisällissodassa 1918 vammautuneiden edunvalvontayhdistys. Se oli kansandemokraattisesti kytkeytynyt punainvalidien yhdistys, joka perustettiin, kun punaiset invalidit saivat toisen maailmansodan jälkeen järjestäytyä. Yhdistys perustettiin 25. helmikuuta 1948 ja rekisteröitiin 2. elokuuta 1948. Yhdistyksen toiminta lakkautettiin 1986, virallisesti 4. kesäkuuta 1987.
Myös Vapaussodan Invaliidien Liitto ja Sotainvalidien Veljesliitto olisivat ottaneet sisällissodan punaininvalideja jäsenikseen, mutta punainvalidien yhdistys piti motiiveja poliittisina. Avustuksia heille kuitenkin myönsivät 1940-luvulla jotkut liitot. Punainvalidit saattoivat hakea valtiolta eläkkeitä keväällä 1941. Invaliditeetin oli johduttava vuoden 1918 sodassa punaisten puolella taistelemisesta tai vankileirillä pitämisestä. Vuoden 1948 sotilasvammalain perusteella punainvalidit saivat korvauksiin samat oikeudet kuin muut sotainvalidit.
Punainvalidit olivat jo aiemmin useita kertoja pyrkineet perustamaan järjestöä, mutta 1920-1930-luvun ajan henki esti järjestäytymisen. Järjestötoiminnan perustamisajatuksen takana toimi tiettävästi Väinö Turunen, joka oli 20.4.1928 pidetyn punainvalidien liiton perustavan kokouksen puheenjohtaja ja oli aiemmin kirjoittanut asiasta "Suomen Sosialidemokraattiin". Tampereella koetettiin vuonna 1928 perustaa punainvalidien yhdistystä nimellä Hämeen punaisten invaliidiyhdistys, mutta sääntövirheen takia sitä ei hyväksytty yhdistysrekisteriin. Sääntöjä korjattiin seuraavana vuonna, mutta niitä ei käsitelty. Vuonna 1929 Helsingissä perustetun Suomen Punaisten Invaliidien Liiton toiminnasta ei ole juuri tietoa, mutta perustamiskokouksesta kirjoitettiin "Suomen Sosialidemokraatissa" seuraaana päivänä. Kokouksen puheenjohtaja oli Turunen, liiton puheenjohtajaksi valittiin K. A Svärd. Helsingissä perustettiin 1930 Helsingin Punaisten Invaliidien osasto, joka lakkautettiin 1932, koska sen tarkoituksena pidettiin toimintaa ”lain ja hyvin tapojen vastaisen toiminnan jatkamiseksi”.
GeForce 256

GeForce 256 on Nvidian "GeForce" -tuoteperheen ensimmäinen näytönohjain, joka julkaistiin 31. elokuuta 1999 laskettiin myyntiin 11. lokakuuta 1999. GeForce 256 toi parannuksia verrattuna edeltäjäänsä, RIVA TNT2:een. Nämä parannukset sisälsivät lisääntyneen kiinteiden pikseliputkien määrän, siirron isäntägeometrialaskelmista laitteistopohjaiseen muunnos- ja valaistusmoottoriin (T&amp;L) sekä lisätyn laitteiston liikkeen kompensoinnin MPEG-2-videotoistoon.
Power Matters Alliance

Power Matters Alliance (PMA) oli maailmanlaajuinen, voittoa tavoittelematon teollisuusjärjestö, jonka tehtävänä oli edistää standardeja ja protokollia mobiilien elektronisten laitteiden langattomalle virransiirrolle (erityisesti eräänlainen induktiivinen lataus, joka kilpailee Qi-standardin kanssa). Organisaatio yhdistettiin Alliance for Wireless Powerin (A4WP) kanssa vuonna 2015 AirFuel Allianceksi. Procter &amp; Gamblen ja Powermat Technologiesin maaliskuussa 2012 perustama PMA oli verkkoteknologiayritys taatakseen kuluttajille yhteentoimivat laitteet, jotka käyttivät langatonta virtatekniikkaa. Elektronilla "P" merkitty PMA-liitäntästandardi kuvasi analogista tehonsiirtoa (induktiivinen ja resonanssi), digitaalista lähetin-vastaanotinviestintää, pilvipohjaista virranhallintaa ja ympäristön kestävyyttä. PMA:n hallitukseen kuului edustajia AT&amp;T:stä, Duracellista, Starbucksista, Powermat Technologiesista, Flextronicsista, Federal Communications Commissionista (FCC) ja Energy Starista. PMA: n jäsenyys koostui mobiililaitteiden ekosysteemin yrityksistä, mukaan lukien matkapuhelinten tarjoajat, palveluntarjoajat, piirisarjatoimittajat, valmistajat, testilaboratoriot ja julkiset laitokset.
Giro Donne 2023

Giro Donne 2023 oli järjestyksessään 34. maantiepyöräilyn naisten Giro Donne -etappikilpailu, eli "naisten Italian ympäriajo". Se oli tarkoitus aloittaa aika-ajolla Chiancianossa 30. kesäkuuta, mutta etappi jouduttiin perumaan huonojen sääolosuhteiden vuoksi. Kilpailussa ajettiin näin ollen kahdeksan etappia, yhteismitaltaan hieman alle 1 000 kilometriä, Bagno a Ripolista Olbiaan 1.–9. heinäkuuta 2023. Kilpailun aikana oli yksi välipäivä. Giro Donne kuului UCI Women's World Touriin 2023.
Annemiek van Vleuten voitti kilpailun kolmen minuutin ja 56 sekunnin erolla Juliette Labousiin, Gaia Realini sijoittui kolmanneksi. Van Vleuten voitti myös piste- ja mäkikirikilpailun. Nuorten kilpailun voitti Realini ja joukkuekilpailun Movistar Team.
Tulokset.
2. etappi.
Lähde: Pro Cycling Stats
3. etappi.
Lähde: Pro Cycling Stats
4. etappi.
Lähde: Pro Cycling Stats
5. etappi.
Lähde: Pro Cycling Stats
6. etappi.
Lähde: Pro Cycling Stats
7. etappi.
Lähde: Pro Cycling Stats
8. etappi.
Lähde: Pro Cycling Stats
9. etappi.
Lähde: Pro Cycling Stats
Osallistuneet joukkueet.
Kilpailussa olivat mukana seuraavat joukkueet:
Etapit.
Kilpailussa ajettiin seuraavat etapit:
Max Kilman

Maximilian William "Max" Kilman (s. 23. toukokuuta 1997 Lontoo) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on pituudeltaan 194-senttimetrinen. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa West Hamia, jonne hän siirtyi 47,5 miljoonaa euroa vastaavalla siirtosummalla Wolverhampton Wanderersista kesällä 2024. Hän pelasi aiemmin päälajinaan futsalia.
Kilman pelasi jalkapalloa vuoteen 2018 saakka alemmilla sarjatasoilla Maidenhead Unitedissa ja lainasopimuksella Marlow'ssa. Hän siirtyi elokuussa 2018 valioliigaseura Wolverhampton Wanderersiin. Ensimmäisellä kaudellaan hän pelasi vain yhden valioliigaottelun. Kaudella 2019–2020 hän pelasi kolme valioliigaottelua, kolme kansallisten cupien ottelua sekä Eurooppa-liigassa yhden karsintaottelun ja neljä varsinaisen liigan ottelua. Kaudella 2020–2021 hän pelasi Valioliigassa 18 ottelua, joissa hän oli 14 kertaa avauskokoonpanossa. Kaudella 2021–2022 hän pelasi 30 valioliigaottelua, jotka kaikki avauskokoonpanossa, ja teki ensimmäisen valioliigamaalinsa marraskuussa kotiottelussa Evertonia vastaan. Kaudella 2022–2023 hän pelasi 37 valioliigaottelua ja kaikki niistä avauksessa. Kaudella 2023–2024 hän pelasi täyden ajan Wolverhamptonin kaikissa 38 valioliigaottelussa ja teki kaksi maalia: joulukuussa Evertonia ja helmikuussa Manchester Unitedia vastaan.
Kilman siirtyi West Hamiin kesällä 2024. Tulokaskaudellaan hän oli avauskokoonpanossa West Hamin kaikissa 38 valioliigaottelussa ja pelasi yhtä vaille kaikissa täydet 90 minuuttia.
Kilman pelasi nuorempana futsalia Englannin maajoukkueessa. Hänen molemmat vanhempansa ovat puoliksi ukrainalaisia ja puoliksi venäläisiä, ja Kilman osoitti mielenkiintoa pelata joskus jommankumman maan maajoukkueessa, mutta Kansainvälinen jalkapalloliitto hylkäsi vuonna 2021 hänen anomuksensa edustaa Ukrainaa edes tavallisessa jalkapallossa, koska hän oli jo edustanut Englantia futsalissa.
Makeba (kappale)

Makeba on ranskalaislaulaja Jainin kappale, joka julkaistiin singlenä 6. marraskuuta 2015 tämän esikoisalbumilta "Zanaka". Kappale kertoo eteläafrikkalaisesta laulajasta ja ihmisoikeusaktivistista Miriam Makebasta.
Single myi kultaa Ranskassa vuoden 2016 marraskuuhun mennessä ja kappaleen musiikkivideo oli ehdolla parhaan musiikkivideon Grammy-palkinnon saajaksi vuonna 2018. Vuonna 2023 kappale sai huomattavaa kansainvälistä julkisuutta Tiktokissa. Sitä oli kolmen viikon aikana käytetty palvelussa yli 5 miljoonassa luomuksessa, joita oli katsottu yli 9 miljardia kertaa. Samoihin aikoihin ”Makeba” nousi kuunnelluimpien kappaleiden listoille useissa musiikin suoratoistopalveluissa ympäri maailmaa. Kappaleen striimauksista 80 prosenttia tuli Ranskan ulkopuolelta.
Getinge

Getinge on ruotsalainen yritys, joka on erikoistunut toimittamaan life science -ratkaisuja, kuten lääketieteellisiä laitteita ja steriloijia, joita käytetään leikkaussaleissa ja tehohoitoyksiköissä. Sillä on toimistoja 40 maassa ympäri maailmaa, ja se listattiin Tukholman pörssin vuonna 1993. Tytäryhtiö Arjo AB erotettiin vuonna 2017 ja jaettiin osakkeenomistajille.
Kolmivarvasjakamari

Kolmivarvasjakamari ("Jacamaralcyon tridactyla") on jakamareihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikassa.
Koko ja ulkonäkö.
Kolmivarvasjakamari kasvaa noin 18 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää on ruskea ja höyhenten kärjet ovat keltaiset. Tummaharmaissa selässä ja siivissä on vihertävä kiito. Kolmivarvasjakamarin kyljet ovat harmaat ja vatsa kellertävän valkoinen. Nokka on pitkä. Kolmivarvasjakamarilla on kolme varvasta, muilla jakamareilla varpaita on neljä.
Levinneisyys ja elintavat.
Kolmivarvasjakamari elää Brasilian kaakkoisosassa. Lajin elinympäristöä ovat metsät ja metsien reunamaat usein jokien ja teiden lähellä. Lintu liikkuu 10–20 yksilön parvina. Kolmivarvasjakamarin ravintoa ovat hyönteiset, erityisesti perhoset ja pistiäiset. 
Kolmivarvasjakamari luokitellaan silmälläpidettäväksi, ja kannan kooksi arvioidaan noin 2 000–8 000 yksilöä. Tärkein uhka kannalle ovat metsien hakkuut maatalousmaiksi.
Schwarz Gruppe

Schwarz Gruppe on Saksasta lähtöisin oleva konserni, joka omistaa muun muassa Lidl- ja Kaufland -kauppaketjut. Se on myynnillä mitattuna Euroopan suurin ja maailman neljänneksi suurin vähittäiskaupan toimija.
Tuulensuu (Loimaa)

Tuulensuu on Loimaan 2. kaupunginosa. Tuulensuu rajoittuu pohjoisessa ja idässä keskustaan, lännessä Kartanonmäkeen ja etelässä Suopeltoon.
Kaupunginosa sijaitsee seututien 213 eteläpuolella. Asutus on pääosin omakotivaltaista. Alueen palveluita ovat mm. K-Market, vanhainkoti, yläaste, ammattioppilaitos, lukio ja päiväkoti. Yläasteen ja lukion kanssa samassa rakennuskompleksissa sijaitseva Loimaan liikuntahalli toimii Hurrikaani-Loimaan ja Loimaan Korikonkareiden kotihallina.
Tuulensuussa sijaitsee myös laaja urheilupuisto, Loimaan urheilukeskus, jossa ovat mm. kaupungin jää-, tennis- ja padelhallit. Pesäpallostadion on Ykköspesiksessä pelaavan Loimaan Palloilijoiden kotikenttä.
Keskusta (Loimaa)

Keskusta on Loimaan 1. kaupunginosa, joka nimensä mukaisesti käsittää kaupungin keskustan.
Sanoussy Ba

Sanoussy Ba (s. 5. tammikuuta 2004 Hof, Saksa) on saksalais-senegalilainen jalkapalloilija, joka edustaa Itävallan Bundesliigassa pelaavaa LASK Linzia (lainalla RB Leipzigista) ja Saksan alle 19-vuotiaiden maajoukkuetta vasempana laitapuolustajana. 19-vuotias Ba on RB Leipzigin kasvatti, ja hän on pituudeltaan 184 senttimetriä, painoltaan 73 kg ja molempijalkainen. RB Leipzigissa hänellä on sopimus vuoden 2025 kesään asti.
Ba on pelannut RB Leipzigissa kaksi cup-ottelua ja tullut kentälle lisäajalla Bundesliigan 13. kierroksen ottelussa Hoffenheimia vastaan marraskuussa 2022. Maajoukkueessa Ba on pelannut yhden ystävyysottelun Tanskaa vastaan ja kaksi karsintaottelua alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskisoihin 2023 Armeniaa ja Valko-Venäjää vastaan syyskuussa 2022. Kesäkuussa 2023 Transfermarkt arvioi Ban arvon olleen 500 tuhatta euroa.
Saavutukset.
Päivitetty 2. heinäkuuta 2023.
Asteroid City

Asteroid City on vuonna 2023 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen draamakomediaelokuva, jonka on ohjannut ja käsikirjoittanut Wes Anderson.
1950-luvun Yhdysvaltoihin sijoittuva monitasoinen elokuva kuvaa yhdellä tasolla ”todeksi muuttunutta” TV-näytelmää väreissä, toisella tasolla tämän näytelmän tekemistä, ja kolmannella tasolla näytelmästä kertovaa mustavalkoista televisiodokumenttia.
Elokuvan pääosia esittävät Jason Schwartzman, Scarlett Johansson, Tom Hanks, Jeffrey Wright, Tilda Swinton, Bryan Cranston, Edward Norton, Adrien Brody, Liev Schreiber, Hope Davis, Steve Park, Rupert Friend, Maya Hawke, Steve Carell, Matt Dillon, Hong Chau, Willem Dafoe, Margot Robbie, Tony Revolori, Jake Ryan ja Jeff Goldblum.
"Asteroid City" sai maailmanensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla 23. toukokuuta 2023, missä se kilpaili Kultaisesta palmusta. Suomen-ensi-iltansa se sai 9. kesäkuuta 2023. Elokuva on tuottanut yli 20 miljoonaa dollaria maailmanlaajuisesti, ja se on saanut kriitikoilta pääosin myönteisiä arvosteluja.
Juoni.
Nuoret tähtiharrastajat ja heidän vanhempansa ovat kokoontuneet vuonna 1955 tähtiharrastajien tapahtumaan amerikkalaisessa aavikkokaupungissa. Kokoontuminen kuitenkin keskeytyy, kun avaruusolento käy nappaamassa itselleen kaupunkiin aiemmin pudonneen asteroidin, ja kaupungissa olijat joutuvat karanteeniin.
Loimaan vanha kaupunginkirkko

Loimaan vanha kaupunginkirkko oli Loimaan keskustan kaupunginosassa sijainnut Loimaan kaupunkiseurakunnan kirkko.
Alun perin paikalle rakennettiin vuonna 1912 rukoushuone, joka muutettiin vastikään perustetun Loimaan kauppalaseurakunnan kirkoksi vuonna 1928. Kirkko jäi tarpeettomaksi Loimaan uuden Kaupunginkirkon valmistuttua vuonna 1973, ja se purettiin vuonna 1975. Nykyisin paikalla sijaitsee kirkon muistokivi, jota ympäröi Loimaan keskuspuisto.
Pilppu

Pilppu (muita nimityksiä: sirkka, tirppa, sirupeli) on vanha lasten leikki, jossa puukapulaa ("pilppu", "sirkka", "tirppa" ym.) lyödään ilmasta kepillä ("tavi"). Leikistä on olemassa useita muunnoksia, joista osassa pilppu syötetään heittämällä, kun taas toisissa pilppu ponnautetaan ilmaan iskemällä sitä maata vasten tavilla toiseen päähän ennen lyöntiä.
Yhdessä muodossa maahan piirretty ympyrä toimii "pesänä". Pilppu syötetään noin parinkymmenen metrin päästä, ja lyöntien pituus mitataan pesästä lähtien pilppukepin eli tavin avulla.
Pilpun kaltaisia leikkejä, joita voi pitää pesäpallon ja kriketin kaltaisten pelien esimuotona, tunnetaan ympäri maailmaa, kuten "gilli danda" (Intian niemimaa), "tip-cat" (Englanti), "lippa" (Italia), "bòlit" (Katalonia), "billarda" (Galicia), "tšižik" (Venäjä, Ukraina), "alak dolak" (Iran) ja "jachigi" (Korean niemimaa).
Viron kansallinen herääminen

Viron kansallinen herääminen () on ​​historian ajanjakso, jolloin Venäjän keisarikunnan alaisuudessa eläneet virolaiset tunnustivat itsensä kansaksi, joka ansaitsee oikeuden hallita itseään. Tämän ajanjakson katsotaan alkavan 1850-luvulla, jolloin tavallisille Viron kansalaisille myönnettiin enemmän oikeuksia, ja päättyvän Viron tasavallan julistamiseen vuonna 1918. Termiä on myös käytetty myöhemmin Viron sosialistisen neuvostotasavallan aikana vuosina 1987–1988.
Historia.
Ensimmäiseen korkeakoulututkinnon suorittaneeseen virolaiseen älymystöön kuuluneet Friedrich Robert Faehlmann (1798–1850), Kristjan Jaak Peterson (1801–1822) ja Friedrich Reinhold Kreutzwald (1803–1882) nousivat vahvasti esille tukemaan virolaista kansallismielisyyttä jo 1820-luvulla. Kuitenkin vasta vuosisadan puolivälissä kansallisen heräämisen todellisina johtajina pidetyt Carl Robert Jakobson (1841–1882), Jakob Hurt (1839–1907) ja Johann Voldemar Jannsen (1819–1890) alkoivat ajamaan jopa kunnianhimoisempia poliittisia vaatimuksiaan, käyttäen ihanteellisena mallinaan muun muassa suomalaista Fennomania-liikettä. Silti vielä 1860-luvun lopulla virolaiset eivät halunneet hakea sovintoratkaisua saksalaisen kulttuurin ja poliittisen hegemonian kanssa, minkä vuoksi heidän näkemyksensä keisarillisesta Venäjästä säilyi suhteellisen myönteisenä ennen 1880-1890-luvuilla tapahtuneita venäläistämispolitiikkaa.
Vastauksena venäläistämispolitiikkaan virolainen kansallinen herääminen alkoi lopulta puhjeta kukkaan ja saada entistä enemmän poliittisia sävyjä, kun älymystö alkoi vaatimaan Keisarilta suurempaa autonomiaa. Kun Venäjän vuoden 1905 vallankumous pyyhkäisi Viron halki, virolaiset alkoivat vaatimaan lehdistön- ja kokoontumisvapautta ja maalleen entistä enemmän itsehallinnollisuutta. Viron saavutukset vaatimuksineen jäivät alkuun vähäisiksi, mutta vuosien 1905 ja 1917 välillä vallinnut kireä ilmapiiri keisarikunnassa mahdollisti virolaisten pyrkimyksen saada oma itsenäinen valtio. Vuonna 1917 Venäjällä tapahtuneen Helmikuun vallankumouksen jälkeen Viron kuvernementit, Vironmaa ja Liivinmaa, yhdistettiin ensimmäistä kertaa yhdeksi hallintoyksiköksi, Viron autonomiseksi kuvernementiksi. Kuitenkin vasta bolševikien suorittaman toisen vallankumouksen jälkeen ja sitä seuranneen onnistuneen Saksan keisarikunnan hyökkäyksen jälkeen Neuvosto-Venäjälle Viro lopulta julisti itsensä itsenäiseksi valtioksi 24. helmikuuta 1918.
Mökki (peli)

Mökki tai mökkipeli (joka voi viitata myös mölkkyyn) on kynällä ja paperilla (yleensä kahden pelaajan) pelattava peli.
Peliä pelataan pisteistä koostuvalla (usein suorakaiteen muotoisella) ruudukolla. Jokainen pelaaja piirtää vuorollaan pysty- tai vaakasuuntaisen (ei vinoa) viivan kahden vierekkäisen pisteen välille. Jos viivan piirto sulkee ruudun (niin, että ruudun joka sivulla on viiva), pelaaja merkitsee sen itselleen ja saa lisävuoron. Pelin voittaa se, joka saa vallattua enemmän ruutuja. Kierros mökkiä alkaa yleensä hitaasti, mutta pelin lähetessä loppuaan pelaajat saavat usein vallattua useamman ruudun kerrallaan itselleen.
Ensimmäinen tunnettu kirjallinen viittaus peliin on ranskalaismatemaatikko Édouard Lucas’lta, joka kuvasi sitä artikkelissaan vuodelta 1895.
Prahan slaavilainen kongressi

Prahan slaavilainen kongressi (tšek. "Slovanský sjezd") oli Prahassa 2. –12. kesäkuuta 1848 järjestetty Itävallan keisarikuntaan kuuluneiden slaavilaisten kansojen tapaaminen. Se oli osa Euroopan hullun vuoden tapahtumia.
Tausta.
Euroopassa oli puhjennut vuoden 1848 kuluessa useita kapinoita muun muassa Italiassa, Ranskassa sekä Saksassa. Myös Itävallassa kansa oli noussut barrikadeille, mikä oli johtanut valtiokansleri Klemens von Metternichin eroon ja maanpakoon marraskuussa. 
Saksassa Frankfurtin kansalliskokous oli kokoontunut maaliskuussa tarkoituksenaan luoda yhdistynyt valtio kaikille saksalaisille. Myös Habsburgien monarkiaan kuuluneiden alueiden liittymistä tähän suunniteltiin, minkä moni Itävallan slaavi koki uhkana omalle kansalleen 
Kongressin idean oli tuonut esiin kroatialainen kirjailija Ivan Kukuljević Sakcinski pian Frankfurtin kongressin alkamisen jälkeen. Kutsukirjeet kongressiin osallistujille lähetettiin kahdeksalla eri kielellä huhti- toukokuussa. Kirjeet olivat osoitettu lähinnä Itävallan slaaveille, mutta myös maan ulkopuoliset slaavit olivat tervetulleita osallistumaan. Tämä muuttui myöhemmin kun saksalaiset sanomalehdet syyttivät kongressia venäläismielisyydestä. Tästä huolimatta muun muassa venäläinen anarkisti Mihail Bakunin osallistui aktiivisesti sen toimintaan. 
Kongressin kulku.
Kongressiin osallistuneet jaettiin kolmeen ryhmään heidän kansallisuuksiensa perusteella. Ensimmäisen ryhmän puheenjohtajana toimi Pavel Jozef Šafárik ja siihen kuului 237 jäsentä lähinnä tšekeistä, slovakeista, määriläisistä sekä sleesialaisista. Toinen ryhmä koostui 61 puolalaisesta sekä ukrainalaisesta. Kolmanteen ryhmään kuului 42 edustajaa eteläslaavilaisista kansoista, kuten kroaateista, sloveeneista, serbeistä sekä dalmatialaisista.
František Palacký toimi 2. kesäkuuta alkaneet kongressin puhemiehenä. Kongressiin osallistujat pyrkivät saamaan aikaan yhteisymmärryksen neljästä kysymyksestä:
Kongressi hajoitettiin kesäkuun 12. päivänä, kun Prahassa oli puhjennut kesäkuun kansannousu. Sen oli ollut tarkoitus kokoontua uudelleen määrittämättömän ajan jälkeen, mutta tätä ei koskaan tapahtunut. Kongressi ehti hyväksyä vain yhden asiakirjan, joka tuomitsi Euroopassa tapahtuvan poliittisen sekä kansallisen sorron.
Vertaala

Vertaala on Jyväskylän 57. kaupunginosa sekä tilastollinen pienalue Palokka-Puuppolan suuralueella, Saarenmaan tilastoalueella. Vertaalan asutus on hajanaista, Vertaalantielle ja sen sivuteille keskittynyttä omakotiasutusta.
Vertaala on vanhastaan kuulunut Vesangan rekisterikylään. Vertaalan talo perustettiin kruununtilana vuonna 1794 asumattomille maille. Vertaalan kantatalosta erotettiin Kaijankolun talo vuonna 1853 sekä Heinämäen talo vuonna 1867.
Kyläkoulu.
Vertaalassa oli ennen oma kyläkoulu, joka lakkautettiin vuonna 1964. Lakkauttamisen jälkeen rakennus oli asuinkäytössä, kunnes se paloi vuonna 2003. Palossa kuoli kolme henkilöä.
Kaštela

Kaštela on kaupunki Kroatiassa Dalmatian rannikolla. Se kuuluu Split-Dalmatian piirikuntaan. Vuoden 2021 väestönlaskennassa sen väkiluku oli 37 951, millä se oli maansa 14. väkirikkain kaupunki. Kaštela on osa Splitin taajamarykelmää ja on seitsemän pienemmän asutuskeskittymän yhteenliittymä; nuo pikkukaupungit ovat Kaštel Gomilica (4 766 asukasta v. 2021; 2,7 km2), Kaštel Kambelovac (5 076 as.; 4,4 km2), Kaštel Lukšić (5 254 as.; 11,3 km2), Kaštel Novi (6 537 as.; 11,1 km2), Kaštel Stari (6 968 as.; 6,3 km2), Kaštel Sućurac (6 513 as.; 11,4 km2) ja Kaštel Štafilić (2 837 as.; 9,6 km2). Sen hallintokeskus on Kaštel Sućurac.
Kaštela sijaitsee Kaštelanlahden altaan keskiosassa; rantaviivaa sillä on lahden kanssa 20 kilometrin pituudelta. Kaupunki ulottuu pohjoisessa Mali Kozjak -kukkulan rinteille saakka. Sen korkein huippu Veli vrj (779 m) kohoaa Kaštel Gomilican ylle. Kaštela rajautuu lännessä Trogirin kaupunkiin, idässä Solinin kaupunkiin, pohjoisessa Klisin, Prgometin ja Lećevican kuntiin ja meren kautta myös Splitin kaupunkiin. Splitin lentoasema sijaitsee läntisessä Kaštelassa.
Ensimmäiset kroaatit asettuivat Mali Kozjakin loiville rinteille 700-luvulla. Keskiajan lopulla asutusta oli lähinnä vain Mali Kozjakin ja muiden kukkuloiden juurella etäämmällä rannikosta. Kun Bosnia oli 1463 joutunut Osmanien valtakunnan hallintaan, ja osmanit hyökkäilivät alueelle, venetsialaiset maanomistajat alkoivat valtionsa tuella järjestelmällisesti rakentaa Venetsian laivaston suojaamalle rannikolle suorakulmion muotoisia tornillisia linnoituksia (linnoitustyyppi on ). Yhteensä linnoituksia nousi 16, joista osa on sittemmin tuhoutunut. Seitsemän niistä ympärille muodostui asutuksia kukkuloilta siirtyneestä väestöstä. Tästä johtuu asutusten nimien etumääre Kaštel.
Safari-ralli 1993

Safari-ralli 1993 (viralliselta nimeltään "41. Trust Bank Safari Rally ") oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1993. Kilpailu järjestettiin 8.–12. huhtikuuta 1993. Kilpailu oli kauden neljäs ja se järjestettiin avoimilla tieosuuksilla, joilla oli 79 tarkastuspistettä. Kilpailussa ajanotto oli matkalla ja kilpailun kokonaispituus oli .
Mielensairaudesta mielenterveyteen

Mielensairaudesta mielenterveyteen (1978) on Aulis Rannikon psykiatrista hoitoa käsittelevä teos. Teoksessa kuvataan kriittiseen sävyyn 1970-luvun psykiatrisen hoidon epäkohtia ja korostetaan potilaan ihmisarvoa. Kirjoittaja kuvaa myös omia näkemyksiään kehitysympäristön vaikutuksista mielenterveyden ongelmien kehittymisessä. Kirja liittyy 1960-luvulla alkaneeseen, perinteiseen psykiatriaan kriittisesti tarkastelevaan ajattelutapaan. Kirjan nimi viittaa ajatukseen, jonka mukaan psykiatrisesti sairaan roolin sijasta sairastunutta pitäisi tarkastella tilapäisesti sairastuneena ihmisenä, jonka parantuminen on mahdollista.
Jørgen Brunchorst

Jørgen Brunchorst (10. elokuuta 1862 Bergen – 19. toukokuuta 1917 Rooma) oli norjalainen kasvitutkija, poliitikko ja diplomaatti. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1895–1897 ja 1903–1906 sekä toimi Norjan työministerinä 1907–1908. Diplomaattina hän työskenteli Norjan suurlähettiläänä Ruotsissa 1910–1916 ja Italiassa vuodesta 1916 kuolemaansa saakka 1917.
Vestre Finnmarkin käräjäoikeus

Vestre Finnmarkin käräjäoikeus (norj. "Vestre Finnmark tingrett") on yksi Norjan 23 käräjäoikeudesta ja kuuluu Hålogalandin laamanninoikeuden alaisuuteen. Se perustettiin vuonna 2021 yhdistämällä aiemmat Alattion ja Hammerfestin käräjäoikeudet sekä Pohjois-Tromssan käräjäoikeuteen kuulunut Naavuonon kunta. Käräjäoikeuden toimipisteet sijaitsevat Alattiossa ja Hammerfestissä.
Tuomiopiiri.
Käräjäoikeuden tuomiopiiriin kuuluvat seuraavat kunnat:
Laatikkomyymälä

Laatikkomyymälä on myymälä, jossa myytävät tavarat ovat pääosin kuljetus- ja varastopakkauksissa. Suomessa tällaista myymälätyyppiä edustaa S-ryhmään kuuluvan HOK-Elannon omistama Alepa.
Victor Lafay

Victor Lafay (s. 17. tammikuuta 1996 Lyon) on ranskalainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Cofidis-tallissa harjoittelijana vuonna 2017 ja edusti samaa joukkuetta kauteen 2023 saakka. Vuodesta 2024 lähtien hän ajaa Decathlon AG2R La Mondiale Teamissa.
Lafay voitti Guardia Sanframondin päättyneen kahdeksannen etapin Italian ympäriajossa 2021 36 sekunnin erolla Francesco Gavazziin. Hän voitti San Sebastiániin päättyneen toisen etapin Ranskan ympäriajossa 2023 karattuaan kärkiryhmästä kilometri ennen maalia ja onnistuttuaan pitämään johtonsa maaliin saakka.
Saavutuksia.
Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives
Ain'Ternational-Rhône Alpes-Valromey Tour, kokonaiskilpailun, 2. ja 3. etapin voitto
Maantieajon alle 23-v. Ranskan-mestaruus
Le Tour de Savoie Mont Blanc, 2. etapin voitto
EM-kilpailut, alle 23-v. maantieajossa hopeaa
Volta a la Comunitat Valenciana, nuorten kilpailun voitto
Italian ympäriajo, 8. etapin voitto
Arctic Race of Norway, kokonaiskilpailussa kolmas, nuorten kilpailun voitto
Classic Grand Besançon Doubs, toinen
Arctic Race of Norway, 3. etapin voitto
Classic Grand Besançon Doubs, voitto
La Flèche Wallonne, kuudes
Ranskan ympäriajo, 2. etapin voitto
Dmitri Karbyšev

Dmitri Mihailovitš Karbyšev (; 1880 – 1945) oli Venäjän keisarillisen armeijan upseeri, puna-armeijan kenraali, Venäjän yleisesikunta-akatemian professori, Neuvostoliiton sankari. Karbyšev syntyi Omskissa ja menehtyi natsi-Saksan Mauthausenin keskitysleirillä. Karbyšev oli taustaltaan kristitty tataari, eli "krjašeni". Hänen isänsä oli Donin kasakoiden jälkeläinen Siperiasta.
Pyhäsalmi

Pyhäsalmi voi tarkoittaa seuraavia:
Hoenin aarre

Hoenin aarre (norj. "Hoenskatten", "Hoen-funnet", "Hon-funnet" tai "Hon-skatten") on Norjasta nykyisen Øvre Eikerin kunnan alueelta vuonna 1864 löytynyt viikinkiaikainen aarrekätkö. Se on suurin Norjasta löydetty aarrekätkö ja sen esineet painavat yhteensä yli kaksi ja puoli kiloa. Aarre kuuluu nykyisin Oslon kulttuurihistorian museon kokoelmiin.
Esineet.
Hoenin aarteeseen kuuluu kolikoita, koruja ja helmiä. Suurimmat esineet ovat kaksi kultarengasta ja kolmijakoinen solki.
Anna Mäkipää

Anna Mäkipää (s. 7. maaliskuuta 1987) on Vasemmistoliiton puoluesihteeri ja Turun kaupunginvaltuutettu. 
Ura ja koulutus.
Mäkipää on koulutukseltaan filosofian maisteri. Hän valmistui Turun yliopistosta vuonna 2014.
Aikaisemmin hän on valmistunut ravintolakokiksi Vammalan ammattikoulusta vuonna 2006, ja ylioppilaaksi Vammalan lukiosta vuonna 2007. Lisäksi Mäkipää on opiskellut johtamisen erikoisammattitutkinnon Turun ammattikorkeakoulusta vuonna 2019.
Mäkipää on toiminut SAKKI ry:n pääsihteerinä, opetusministerin erityisavustajana, sekä Suomen ammattijärjestöjen keskusjärjestö SAK:ssa alue- ja järjestöasiantuntijana. Opiskeluaikoinaan hän teki matematiikan opettajan sijaisuuksia Sastamalassa, sekä toimi ravintola- ja kahvila-apulaisena. 
Poliittinen ura.
Mäkipää valittiin ensimmäisen kerran Turun kaupunginvaltuustoon vuonna 2017, 201 äänellä. Hänet valittiin uudelleen kaupunginvaltuustoon vuoden 2021 vaaleissa 350 äänellä ja vuoden 2025 vaaleissa 298 äänellä.
Aikaisemmin Mäkipää on ollut ehdolla europarlamenttivaaleissa 2019. Hän saavutti 2094 ääntä, eikä tullut valituksi.
Mäkipää valittiin Vasemmistoliiton puoluesihteeriksi puoluekokouksessa 3.12.2022. Asiasta äänesti puoluevaltuusto, ensimmäistä kertaa puolueen historiassa. Mäkipää voitti vastaehdokkaana olleen, silloisen puoluesihteerin Mikko Koikkalaisen äänin 36–19.
Nøstetangenin lasitehdas

Nøstetangenin lasitehdas (norj. "Nøstetangen glassverk") oli Norjan ensimmäinen lasitehdas. Se perustettiin Hokksundissa vuonna 1741. Sinne palkattiin brittiläinen lasinpuhaltaja James Keith ja saksalainen kaivertaja Heinrich Gottlieb Köhler, jotka loivat yhdessä kotimaidensa perinteitä yhdistävän tyylin. Lasitehdas toimi vuoteen 1777 saakka. Hokksundissa on lasitehtaan historiaa esittelevä museo.
Griscellin oireyhtymä

Griscellin oireyhtymä on perinnöllinen geneettinen oireyhtymä, jolle luonteenomaisia piirteitä ovat epätavallisen vaalea eli hypopigmentoitunut iho ja vaaleat, hopeisen harmahtavat hiukset. Oireyhtymä jakautuu kolmeen tyyppiin, jotka eroavat toisistaan geneettisiltä syiltään ja oirekuviltaan.
Kaikki Griscellin oireyhtymän tyypit aiheuttavat oireyhtymälle tunnusomaiset ulkoiset piirteet ihossa ja hiuksissa. Tyypin 1 Griscellin oireyhtymä aiheuttaa lisäksi vaikeita aivo-oireita. Siinä yleisiä ovat kehitysviive, kehitysvamma, epileptiset kohtaukset, hypotonia sekä silmien ja näön poikkeavuudet. Elejalden oireyhtymään kuuluu monia tyypin 1 Griscellin oireyhtymän piirteitä, ja osa tutkijoista onkin kyseenalaistanut näiden oireyhtymien erillisyyden. Tyypin 2 Griscellin oireyhtymään liittyy immuunijärjestelmän toimintahäiriö. Se aiheuttaa taipumuksen toistuviin infektioihin ja hemofagosyyttisen lymfohistiosytoosin, johon liittyy elinten ja kudosten vaurioitumista eri puolilla kehoa. Tyypin 2 Griscellin oireyhtymässä ei esiinny tyypin 1 Griscellin oireyhtymässä ilmeneviä neurologisia häiriöitä. Tyypin 3 Griscellin oireyhtymä aiheuttaa vain tyypilliset ihon ja hiusten ulkonäköpiirteet. Siihen ei liity neurologisia poikkeavuuksia eikä immuunijärjestelmän häiriöitä. 
Griscellin oireyhtymä on harvinainen. Tyypin 2 Griscellin oireyhtymä näyttää olevan oireyhtymän tyypeistä yleisin. Griscellin oireyhtymän aiheuttavat mutaatiot ilmenevät geeneissä MYO5A (tyyppi 1), RAB27A (tyyppi 2) ja MLPH (tyyppi 3). Griscellin oireyhtymä periytyy peittyvästi autosomissa.
Wiskott–Aldrichin oireyhtymä

Wiskott–Aldrichin oireyhtymä on immuunijärjestelmän häiriön aiheuttava synnynnäinen ja X-kromosomissa peittyvästi periytyvä oireyhtymä. Se aiheuttaa oireita miespuolisilla henkilöillä.
Wiskott–Aldrichin oireyhtymän oireet puhkeavat jo vauvaiällä. Yleensä ensimmäisiä merkkejä oireyhtymästä ovat verenvuodot, joiden taustalla on trombosytopenia. Trombosyytit ovat paitsi vähäisempiä, myös tavallista pienempiä (mikrotrombopenia). Trombosyyttien lisäksi myös immunoglobuliinien, valkosolujen sekä T- ja B-lymfosyyttien toiminta on poikkeavaa. Immuunijärjestelmä ei siksi pysty tehokkaasti suojaamaan oireyhtymästä kärsivää. Tyypillisiä imeväisiässä ilmeneviä oireita ovat hankala, atooppinen ihottuma ja heikosti paranevat hengitystieinfektiot. Noin 25 %:lle potilaista kehittyy autoimmuunitautina nivel-, suoli-, verisuoni- tai munuaistulehdus. Noin 25 %:lle kehittyy syöpä lymfaattiseen tai vertamuodostavaan kudokseen. Lisäksi noin joka kymmenennellä ilmenee astmaa ja allergioita.
Wiskott–Aldrichin oireyhtymä johtuu X-kromosomin WAS-geenin mutaatioista, jotka estävät geenin toiminnan. Lievemmän taudinkuvan voivat aiheuttaa saman geenin lievempiasteiset mutaatiot. Wiskott–Aldrichin oireyhtymä on erittäin harvinainen. On arvioitu, että miljoonasta syntyvästä poikalapsesta 1–10 sairastaa sitä. Ennustetta oleellisesti parantava hoitomuoto on kantasolusiirto. Muita hoitomuotoja ovat antibioottikuurit toistuviin tulehdustauteihin, splenektomia ja immunoglobuliinien antaminen vastustuskyvyn parantamiseksi. Ennuste pysyy kuitenkin huonona ilman kantasolusiirtoa.
Arvo Aalto (täsmennyssivu)

Arvo Aalto -nimisiä suomalaisia henkilöitä ovat olleet:
Kamerunin maantiede

Kamerunin maantiede kertoo Kamerunin maantieteestä. Kamerunin pohjoispuolella sijaitsee Nigeria, itäpuolella sijaitsee Tšad ja Keski-Afrikan tasavalta ja eteläpuolella sijaitsevat Kongo, Gabon ja Päiväntasaajan Guinea. Kamerunin länsipuolella sijaitsee Atlantin valtamereen kuuluva Guineanlahti. Merenrannikkoa reunustaa tulivuorijono. Tämä tulivuorijono alkaa Sao Tome ja Principen saarilta ja ulottuu Päiväntasaajan Guineaan saakka. Maan niminen tulivuori Kamerun on edelleen toimiva ja on 4070 metriä korkea. Se on Länsi-Afrikan korkeimpia vuoria. Tulivuorijonon keskellä on monta kraatterijärveä, joiden vesi sisältää myrkkyjä, jotka voivat purkautua myrkkykaasuina. Yksi näistä kraatterijärvistä on Nyosjärvi.
Maan pohjoisosassa on Adamaouan ylänkö ja vielä pohjoisempana Mandaran vuoristo. Aivan maan pohjoiskärjen tuntumassa on Tšadjärvi. Maan pohjoisosassa on kuivaa ja kuumaa savannialuetta, jolla kasvillisuus on enimmäkseen piikkipensaita. Maan eteläosassa on tasankoja ja siellä on monin paikoin sademetsää. Ilmasto on kostein merenrannikkoalueilla, missä ilmankosteus on yli 80 % ja vuotuinen sademäärä on noin 4000 mm.
Peltoinen

Peltoinen on Loimaan kylä ja 3. kaupunginosa, joka sijaitsee kaupunkia halkovan Turku–Toijala-radan itäpuolella.
Kaupunginosassa ei ole juurikaan palveluita keskustan läheisyyden vuoksi. Peltoisissa sijaitsee vuoropäiväkoti. Ennen Peltoisissa oli myös seurakuntatalo ja koulu.
Peltoisissa sijaitsi Loimaan kauppalan tori vuosina 1892–1925. Vanhaa toria vastapäätä sijaitsee Loimaan taidemuseo. Alueella toimiva Peltoisten alueen kyläyhdistys järjestää kylässä vuosittain perinteiset Loimaan Rompepäivät, jonne saapuu tuhansia kävijöitä ympäri Suomea.
Alueen asutus on pientalovaltaista. Radan ja Hämeentien varressa on teollisuusrakennuksia.
Fujara

Fujara on pitkä yläsävelhuilu, jossa on kolme sormiaukkoa. Fujaraa ovat perinteisesti soittaneet slovakialaiset paimenet. Soittimen runkona oleva putki on 160–200 cm pitkä. Rungossa on kiinni toinen 50–80 cm pitkä putki. 
Fujaran soitto perustuu harmoniseen yläsävelsarjaan. Käyttämällä soittimen kolmea sormiaukkoa voidaan fujaralla soittaa diatoninen duuriasteikko kahden ja puolen oktaavin laajuudelta.
Akseli Valmunen

Akseli Valmunen (s. 1987) on palkittu suomalainen dokumentaarinen valokuvaaja, joka työskentelee etupäässä lehtikuvaajana.
Turusta kotoisin oleva Valmunen keskeytti lukion lukihäiriön takia ja kiinnostui valokuvauksesta, jota opiskeli Lahden muotoiluinstituutissa. Hän lähti opiskelijavaihtoon Israeliin ja löysi siellä oman tyylinsä, rauhallisen ja huomaamattoman ympäristön tarkkailun sekä työskentelyn filmikameran, jalustan ja lisävalon avulla. Mentorikseen hän on maininnut "Helsingin Sanomien" Markus Jokelan ja muiksi vaikuttajikseen muun muassa ruotsalaisen Lars Tunbjörkin, hollantilaisen Rob Hornstran, virolaisen Aleksander Gronskyn, yhdysvaltalaisen Rosalind Fox Solomonin ja brittiläisen Chris Killipin.
2020-luvun taitteessa Valmunen perusti oman työhuoneen Helsingin Bulevardilla sijaitsevan talon entiseen hiili- ja halkovarastoon.. Hän on kuvannut sanomalehdille kuten "Helsingin Sanomille", "Morgenbladetille" ja "Aftenpostenille" sekä "Wired-" ja "Geo"-aikakauslehdille. Hän tekee myös alan opetustöitä.
Valmunen valittiin vuonna 2016 vuoden nuoreksi pohjoismaiseksi valokuvaajaksi, ja palkintoon kuului yksityisnäyttely Tukholman Fotografiskassa. Seuraavana vuonna Suomessa Valmunen palkittiin vuoden kuvajournalistina kilpailussa, jossa hän voitti myös vuoden parhaan lehtikuvan ja vuoden parhaan kuvareportaasin palkinnot. 
Aikakauslehtialan Edit-gaalassa toukokuussa 2023 Valmunen palkittiin vuoden parhaana kuvaajana töistään kolmessa vuonna 2022 julkaistussa "Suomen Kuvalehden" jutussa. Tuomaristo perusteli valintaansa näin:Akseli Valmunen on kiistattoman lahjakas ja omintakeinen valokuvaaja, jonka teokselliset kuvat antavat juttuihin yhteiskunnan rakenteita paljastavan, mutta aina ihmiseen tarkentavan lisänsä. Hänen huomionsa maailmasta kiinnittyvät merkillisiin ja outoihin yksityiskohtiin, ja lakonisen toteavalla tavalla hän avaa lukijalle uusia näkökulmia tuttuihin aiheisiin. Valmusen vahvasti kuvajournalismin perinteessä kiinni olevat kuvat haastavat ajatuksella, voiko etäinen olla samaan aikaan intiimi.
Leena Elina Valkeapää

Leena Elina Valkeapää (s. 13. huhtikuuta 1965 Sääksmäki) on suomalainen taidehistorian tutkija ja tietokirjailija.
Ura.
Valkeapää pääsi ylioppilaaksi Valkeakosken lukiosta 1984 ja opiskeli Limingan
taidekoulussa vuosina 1984–1985. Valkeapää jatkoi opintoja Jyväskylän yliopistossa ja valmistui
taidehistorian maisteriksi vuonna 1993 ja lisensiaatiksi vuonna 1995. Hän väitteli Jyväskylän yliopistossa vuonna 2000 aiheesta Pitäjänkirkosta kansallismonumentiksi, Suomen keskiaikaisten kivikirkkojen restaurointi ja sen tausta vuosina 1870–1920.
Valkeapää työskenteli Jyväskylän yliopiston taidehistorian laitoksella assistenttina ja yliassistenttina vuosina 1994–2001. Vuodesta 2002 lähtien hän on ollut vapaa tutkija työskennellen apurahatutkijana ja
erilaisissa projekteissa. Hänen tutkimusaiheensa käsittelevät kirkkoja ja niiden aineellisen kulttuurin kerrostuneisuutta, keskiajalle myöhempinä aikakausina annettuja merkityksiä, Suomen muinaismuistoyhdistyksen taidehistoriallisia tutkimusretkiä, taideteollisuutta 1800-luvun
loppupuolella ja kansallispukujen kulttuurihistoriaa.
Valkeapää luennoi tutkimistaan teemoista eri oppilaitoksissa. Valkeapää on myös järjestänyt kulttuurihistoriallisia näyttelyitä Valkeakoskella Myllysaaren museossa aiheista Ritvalan helkajuhla (2010), kansallispukujen kulttuurihistoria (2014) ja Sääksmäki-Valkeakoski vuonna 1917 (2017) sekä Suomen kansallispukukeskuksen Kujalla-näyttelytilaan Pauligin Paula-tytöstä kertovan näyttelyn vuonna 2017. Valkeapään järjestämä Suomen muinaismuistoyhdistyksen taidehistoriallisista tutkimusretkistä kertova kiertonäyttely Aikamatka 2020 vieraili vuosien 2020–2021 aikana Lohjalla, Valkeakoskella, Oulussa, Raumalla ja Helsingissä. Toukokuussa 2024 avattiin Arkkitehtuurimuseon ja Designmuseon D’Ark Labrassa Valkeapään tutkimukseen perustuva ja kuratoima näyttely Parasta mahdollista mallia – Designmuseon ensimmäiset esineet, joka kertoo taideteollisuuskokoelman alkuvaiheesta 1870-luvulla.
Valkeapäälle myönnettiin vuoden 2024 Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto ”kansallispuvun taustaa ja käyttöä monipuolisesti ja ansiokkaasti käsittelevästä tietokirjasta Kansallispuvun kulttuurihistoria”.
Loimaan Rompepäivät

Loimaan Rompepäivät on Loimaalla vuosittain järjestettävä kirpputoritapahtuma, jota järjestää Peltoisten alueen kyläyhdistys. Rompepäiviä on järjestetty vuodesta 1994 joka elokuun ensimmäisenä lauantaina.
Parhaimmillaan tapahtumassa on ollut lähes 10 000 kävijää ja yli 600 myyjää. Vuonna 2023 Rompepäivät järjestetään 4–5. elokuuta.