UMPK

UMPK (, suom. ’yhtenäinen liito- ja korjausmoduuli’; lyhennys ) on venäläinen pommien muunnossarja, jolla perinteinen lentopommi muunnetaan liitopommiksi. Muunnossarjaa ideoi alkujaan Rosteh-aseteollisuuskonserniin kuuluvan NPO Bazalt -yhtiö (НПО «Базальт»). Pommeja on jatkokehitellyt niitä valmistava valtion­yhtiö Korporatsija Taktitšeskoje raketnoje vooruženijessä (KTRV, Taktisten ohjusten korporaatio), jolla on toimintaa ainakin Moskovan alueen Koroljovissa ja Kostromassa Kostroman alueella.
Yksittäisen muunnossarjan hinta on alle 25 000 dollaria. Venäjä on ottanut tällaisilla muunnossarjoilla liitopommeiksi muunnetut lentopommit laajaan käyttöön Ukrainaan suunnatussa hyökkäyssodassaan, ensin rajoitetusti vuonna 2023 ja kasvavassa määrin alkuvuoden 2024 aikana. Jo maaliskuussa 2024 uutisoitiin Venäjän tehneen jo 3 500 liitopommitusta alkuvuoden aikana. Tämä oli 16 kertaa edellisvuotta enemmän.
Liitopommiksi on muunnettu sarjatuotantona ainakin laser- tai Glonass-satelliittiohjattuja FAB-250-, FAB-500- ja FAB-1500-tyypin täsmäpommeja, sekä RBK-500 -rypälepommeja. Lisäksi on raportoitu UMPK-muunnossarjan kokeilusta termobaarisen ODAB-pommin kanssa. Edellä 250 tarkoittaa 250 kilogramman painoista pommia, muut vastaavasti. Liitopommi pudotetaan tyypillisesti 0,5–12 kilometrin korkeudelta, FAB-1500 tarvittaessa noin 16 kilometristä. Mikäli pommitus tehdään yliäänikoneella korkealta ilmakehässä, alkuvauhdin saaneet FAB-500 -liitopommit voivat liitää 60-70 kilometrin matkan kohteeseensa. 500 kilogramman FAB-500M-62 -pommissa voi olla esimerkiksi 210-300 kg räjähteitä. 1 550 kilogramman FAB-1500 on erittäin suuri pommi, jonka mallissa M-54 on 675 kilogrammaa räjähteitä. Sen liitopommiversion kantaman on esitetty olevan noin 40 kilometriä (25 mailia). Jotkut lähteet kertovat saman pommityypin erään vientimallin KAB-1500:n voivan kuljettaa jopa 1 200 kg räjähteitä. Uuden 3 000 kilogramman jättipommin valmistuksesta on jo uutisoitu. Muunnossarjoilla myös rypäleammuksilla täytettyjä RBK-500 -lentopommeja on muutettu RBK-500U Drel -liitopommeiksi. 
FAB-liitopommeja on voivat kuljettaa ainakin Suhoi Su-25SM3, Suhoi Su-34, Suhoi Su-35 ja Suhoi Su-39 -hävittäjät niiden pomminkannattimiin liitettynä. Lentopommien avulla Venäjä on voinut pommittaa tavanomaisen 20-25 kilometrin tykistökantamaa tai tavanomaisen ilmatorjunnan kantamaa kauempana sijaitsevia Ukrainan kaupunkeja. Venäjä käytti esimerkiksi 250 FAB-pommia 48 tunnin aikana Avdijivkan kaupunkia tuhotessaan ennen ukrainalaisjoukkojen vetäytymistä rauniokaupungista. Niitä on käytetty myös Harkovaa vastaan ilman, että pommit pudottaneiden lentokoneiden on tarvinnut poistua Venäjän ilmatilasta.
Ukraina on kaivannut runsaasti lisää maasta laukaistavia pitkän kantaman ilmatorjuntaohjuksia liitopommitusten vähentämiseksi. Myös moderneja, pitkän kantaman ilmatorjuntaohjuksilla varustettuja hävittäjälentokoneita (kuten F-16) on pyydetty, koska aiemmat neuvostovalmisteiset hävittäjillä ei liitopommittajia tavoitettaisi. Lisäksi Ukraina on hakemut toistuvasti lupaa käyttää lahjoituksena saatuja aseitaan viholliskohteiden tuhomiseksi myös Venäjän puolelta. Toisaalta on havaittu, että Venäjä on kehittänyt muunnossarjasta parannettuja versioita, jotka mahdollistavat FAB-liitopommeja pudottavan hävittäjäpommittajan kuten Suhoi Su-34:n pysytellä aiempaa kauempana kohteestaan. Kun pudotusetäisyys on nostettu 40 kilometristä 60-70 kilometriin, mahdollisuus pysytellä Patriot-torjuntaohjusten ulottumattomissa on kasvanut. Lisäksi on esitetty, että komposiittirakenteisilla, paremman aerodynamiikan liitomuunnossarjoilla voitaisiin pommitusetäisyyttä kasvattaa jopa 95-115 kilometriin.
Koska Ukrainallakin on suuret varastot Neuvostoliiton ajan FAB-500M62 -lentopommeja, Ukraina on julkaissut kesäkuussa 2025 oman, UMPK:ta jäljittelevän liitosarjan. Tämän avulla voidaan saavuttaa 60 kilometrin pommitusetäisyys. Suunnitelmissa on parannella rakennetta ranskalaisella GPS-satelliittinavigoinnin häirinnänestolaitteistolla ja pyrkiä parantamaan liitomatkaa 80 kilometriin.