tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
SS United States

SS United States on William Francis Gibbsin suunnittelema yhdysvaltalainen entinen linjalaiva. United States Linen omistama "United States" lähti neitsytmatkalleen 3. heinäkuuta 1952 ja saapui Le Havreen Ranskassa 7. heinäkuuta. Matkaan kului kolme vuorokautta, 10 tuntia ja 40 minuuttia, eli yli 10 tuntia vähemmän kuin edellisellä nopeimmalla linjalaivalla "RMS Queen Maryllä". 1960-luvulla linjalaivojen kanssa alkoi kilpailla lentoliikenne, samalla kun laivojen polttoaineen hinta nousi. "United States" poistettiin käytöstä vuonna 1969.
Loppuvuodesta 1995 asti "United States" on ollut ankkuroituna satamaan Philadelphiassa. Vuonna 2024 päätettiin, että alus muutetaan keinotekoiseksi riutaksi merenpohjaan Okaloosan piirikuntaan Floridaan. Alkuperäisen aikataulun mukaan se piti siirtää Philadelphiasta Alabamaan marraskuussa 2024, mutta siirto viivästyi useaan otteeseen. Lopulta laivan siirto aloitettiin 19. helmikuuta 2025. Laivasta on myös liikkunut virheellinen huhu, jonka mukaan se siirrettäisiinkin New Yorkiin.
Rauli-Pertti Sabelli

Rauli-Pertti Sabelli (2. lokakuuta 1931 Turku – 7. tammikuuta 2012) oli suomalainen näyttelijä.
Ura.
Rauli-Pertti Sabellin vanhemmat olivat merikapteeni Nils Sabelli ja Alli Sabelli. Hän aloitti uransa näyttelijänä Turun kaupunginteatterissa 1955–1961 ja jatkoi Tampereen Teatterissa 1961–1963. Vuosina 1963–1965 Sabelli toimi Suomen Kansallisoopperan laulajana ja vuodesta 1965 aina vuoteen 1990 hän näytteli Turun kaupunginteatterissa.
Sabelli antoi omia lauluiltojaan ja ohjasi oopperoita. Hänen teatteriroolejaan olivat esimerkiksi Narri ("Kuningas Lear"), Marek ("Marek-parka"), Valère ("Saituri"), Orfeus ("Orfeus manalassa"), Benvolio ("Romeo ja Julia") ja Haimon ("Antigone").
Sabelli lauloi tenoripääosat näytelmissä "Lemmenjuoma", "Lentävä hollantilainen" ja "Sevillan parturi".
Christian Stocker

Christian Stocker (20. maaliskuuta 1960 Wiener Neustadt) on itävaltalainen konservatiivipoliitikko ja 3. maaliskuuta 2025 lähtien Itävallan liittokansleri.
Elämä ja ura.
Christian Stocker syntyi Wiener Neustadtissa, missä hänen isänsä Franz Stocker oli tunnettu vaikuttaja Itävallan kansanpuolueessa (ÖVP); hän oli toiminut 1980-luvulla ÖVP:n Wiener Neustadtin osaston puheenjohtajana sekä vuosina 1983–1993 kansanedustajana. Käytyään koulunsa kotikaupungissaan Christian Stocker opiskeli oikeustiedettä Wienin yliopistossa, valmistui 1988 ja työskenteli vuodesta 1994 lähtien asianajajana.
Poliittisen toimintansa Stocker aloitti ÖVP:n nuorisojärjestössä ("Junge ÖVP)." Vuosina 1992–1995 hän oli Wiener Neustadtin kaupunginvaltuustossa ÖVP:n ryhmänjohtaja, vuodesta 2000 lähtien hän on ollut Wiener Neustadtin varapormestari sekä ÖVP:n Wiener Neustadtin osaston puheenjohtaja.
Kansanedustajaksi Itävallan parlamenttiin Stocker nousi 2019, mandaatistaan luopuneen ÖVP-edustajan Johann Rädlerin tilalle. Syyskuussa 2022 hänet nimitettiin ÖVP:n pääsihteeriksi.
Nousu puoluejohtajaksi ja liittokansleriksi.
Syksyn 2024 parlamenttivaaleissa voittajaksi nousi oikeistopopulistinen Itävallan vapauspuolue (FPÖ), mutta muut puolueet kieltäytyivät aluksi yhteistyöstä. ÖVP:n johtaja, liittokansleri Karl Nehammer oli jo aiemmin ilmoittanut, että ei suostuisi hallitusyhteistyöhön FPÖ:n johtajan Herbert Kicklin kanssa. Nehammerin johdolla ÖVP aloitti hallitusneuvottelut Itävallan sosiaalidemokraattisen puolueen (SPÖ) ja NEOS-puolueen kanssa. Neuvottelut kuitenkin kariutuivat, minkä jälkeen Nehammer erosi tehtävistään 4. tammikuuta 2025, ja ÖVP valitsi Stockerin väliaikaiseksi puheenjohtajakseen. 
Puoluejohtajan vaihduttua muodollinen este FPÖ:n ja ÖVP:n hallitusneuvotteluille poistui (tosin Stockerin tiedettiin esittäneen erittäin kriittisiä kannanottoja Kicklistä). Herbert Kicklin johdolla käydyt hallitusneuvottelut eivät silti tuottaneet tulosta. Lopulta ensimmäisen neuvottelukierroksen kolme puoluetta palasivat neuvottelupöytään 22. helmikuuta 2025, ja Stockerin johtama ÖVP:n, SPÖ:n ja NEOS:n koalitiohallitus asetettiin virkaan 3. maaliskuuta 2025.
Yksityiselämä.
Stocker on naimisissa ja kahden lapsen isä.
Viron ralli 2020

Viron ralli 2020 oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 2020. 
Kauden edellisestä kilpailusta ehti kulua kuusi kuukautta ennen Viron rallia. Ott Tänak voitti kilpailun ennen Craig Breeniä ja Sébastien Ogieria. Elfyn Evans ja Kalle Rovanperä kärsivät rengasongelmista. Rovanperä sai minuutin aikasakon johtuen auton parissa työskentelystä parc fermé -alueella.
Radio Top One

Radio Top One oli Radio Cityn keväällä ja kesällä 1985 esittämä kuunnelma- ja musiikkiohjelma, jonka käsikirjoituksesta ja esittämisestä vastasi Lapinlahden Linnut. Se oli ensimmäinen suomalaisessa paikallisradiossa esitetty sketsiohjelma. 15-minuuttisia jaksoja esitettiin kerran viikossa.
Lapinlahden Lintujen rumpali Jan Noponen oli ollut Elävän musiikin yhdistyksen hallituksessa vuodesta 1980. Yhdistystoiminnan kautta Noponen tunsi Radio Cityn vaikuttajia, ja yhtyeensä suosion kasvaessa hän ehdotti kanavalle Lapinlahden Lintujen omaa viihdeohjelmaa. Kanavalla ei tuohon aikaan ollut ohjelmakaaviota, ja aloitteleva paikallisradio tarvitsi paljon uutta ohjelmaa. Noponen sai kasettinauhurin ja mikrofonin, ja häntä pyydettiin tulemaan takaisin, kun nauhalla olisi riittävästi valmista ohjelmaa.
"Radio Top One" -nimen saaneessa ohjelmassa esitettiin lyhyitä kuunnelmasketsejä ja Lapinlahden Lintujen musiikkia. Konserteissaan yhtye esitti absurdiin minimalismiin perustuneita sketsejä, mutta kuunnelman muodossa ne eivät toimineet ja radio-ohjelmaan käsikirjoitettiin tarinallisia sketsejä, joissa oli selkeät tapahtumapaikat ja hahmot. Sketsit äänitettiin Ylioppilasteatterin studiossa yhdellä otolla. Samalla kosketinsoittaja Pekka Hedkrok soitti syntetisaattorillaan taustamusiikkia ja äänitehosteita. Tehosteita äänitettiin myös erilaisilla arjen käyttötavaroilla ja paikoilla. Esimerkiksi valtamereen hukkumista käsittelevään sketsiin saatiin äänet vessan pesualtaasta. Heikki ”Hiski” Salomaa erikoistui liioitellun väkivaltaisiin sketseihin, joissa revittiin esimerkiksi Raimo Ilaskivi kahtia. Ihmisen silmän puhkaisua kuvaava äänitehoste saatiin aikaiseksi pahvimukilla, jonka pohja lävistettiin lyijykynällä. Monien sketsien ideoita käytettiin myöhemmin yhtyeen tekemissä televisiosarjoissa. Tällainen on esimerkiksi sketsi, jossa maailmanrauhaa edistävää adressia keräävä aktivisti suuttuu allekirjoittamisesta kieltäytyvälle miehelle ja pahoinpitelee tämän. Sketsin taustalla olivat Mikko Kivisen nuoruudenkokemukset taistolaisliikkeen toiminnassa.
"Radio Top One" sai vuonna 1986 jatko-osan "Kahdentoista lyönnit". Lapinlahden Lintujen konserttikiertueiden kasvavan suosion vuoksi ohjelmien tekemiseen ei sen jälkeen enää riittänyt aikaa, ja yhtyeen seuraavaa radio-ohjelmaa "Tieteellinen koe" alettiin esittää vasta vuosituhannen taitteessa. Vuonna 2013 julkaistu kokoelma-CD "Sketsejä radiossa" sisältää otteita yhtyeen alkuvuosien radio-ohjelmista.
Tumxuk

Tumxuk (, ) on kaupunki Kiinan luoteisosassa Xinjiangin alueella. Se on aluehallinnon alainen piirikuntatason kaupunki sekä Xinjiangin tuotanto- ja rakennuskomennuskunnan 3. divisioonan päämaja.
Vuoden 2020 väestönlaskennassa Tumxukin väkiluku oli 263 245, joista kaupunkialueella asui 128 056 eli 48,65 prosenttia. Vuoden 2010 väestönlaskennassa uiguurien osuus väestöstä oli 67,40 prosenttia ja han-kiinalaisten 31,49 prosenttia. Vuonna 2022 kaupungin bruttokansantuote oli 23,519 miljardia yuania sekä keskivuosipalkka kaupunkialueella 42 284 yuania ja maaseudulla 27 504 yuania.
Paavo Liesinen

Paavo ”Puosu” Liesinen (23. elokuuta 1952 – 6. marraskuuta 2019) oli suomalainen kiertueteknikko ja -manageri. Tunnetuimpia hänen roudaamiaan yhtyeitä olivat The Rolling Stones, Pelle Miljoonan eri kokoonpanot, Lapinlahden Linnut ja Hanoi Rocks. "Rumba"-lehden mukaan Liesinen oli Suomen kuuluisin roudari, ja hänen mainettaan kuvailtiin usein legendaariseksi.
Elämäkerta.
Taustaltaan työväenluokkainen Liesinen syntyi Helsingissä elokuussa 1952. Hän asui lapsuudessaan Herttoniemessä ja sai lempinimen Puosu uteliaan luonteensa sekä tekemiensä käytännön pilojen vuoksi. Nuoruudessaan hän teki erilaisia lyhytaikaisia töitä mm. lähettinä ja trukkikuskina mutta ei nauttinut niistä. Roudaamisen hän aloitti 18-vuotiaana, kun hän kantoi The Rolling Stonesin esiintymistarpeita Olympiastadionille syyskesällä 1970. Liesinen sai työkeikan ystävänsä Remu Aaltosen kautta.
Liesinen alkoi vähitellen toimia musiikkialalla kokopäiväisesti. 1970-luvulla hän työskenteli Pelle Miljoonalle ja 1980-luvun puolivälistä alkaen Lapinlahden Linnuille. Vuosikymmenen jälkipuoliskolla syntyivät Liesisen lapset. Liesinen lopetti roudarintyöt syksyllä 1994 ja ryhtyi nuoriso-ohjaajaksi. Perhe oli lasten synnyttyä muuttanut Fiskarsiin. Kun alueella ei ollut nuorison kokoontumistiloja, Liesinen etsi ystäviensä kanssa sopivan talon ja alkoi itse ohjata toimintaa.
Roudarin työssään Liesinen huolehti yhtyeiden tekniikasta, tavaroiden kuljetuksesta ja erilaisista sopimusasioista. Tarkkaavaisuutensa ja itsenäisyytensä ansiosta Liesinen sai suomalaisten rockyhtyeiden parissa arvostetun aseman. Hänen työtehtäviinsä kuului myös muusikoiden turvallisuuden varmistaminen ja riitatilanteissa näiden rauhoittaminen. Liesisen luottokeino oli häiriköiden suuteleminen suulle. Lapinlahden Lintujen kanssa kiertäessään hänellä oli mukanaan käsiraudat ja pesäpallomaila. Liesisen sanoin ”roudarin täytyi olla myös erotuomari ja psykiatrikin”. Raskas työ vaati ”jotain luonnevikaa – –. Että viihtyy muuallakin kuin kotona.”
Pari vuotta ennen kuolemaansa Liesinen muutti Elävän musiikin säätiön rakennuttamaan musiikkialan vuokrataloon Jallukkaan, sillä halusi muuttaa takaisin kotikaupunkiinsa Helsinkiin. Keväällä 2017 valmistuneesta talosta vitsailtiin usein, että se oli rakennettu Liesistä varten. Viimeisinä aikoinaan Liesisellä oli vakava sairaus, jonka hoidot jouduttiin lopettamaan hyödyttöminä. Vointinsa heiketessä Liesinen kieltäytyi lähtemästä sairaalaan ja kuoli kotonaan marraskuussa 2019.
Liesisen ja tämän kollegan Eero ”Epa” Tammisen sekä Lapinlahden Lintujen perustajajäsenen Timo Erängön muistoksi järjestettiin 6. kesäkuuta 2022 ”Timon, Puosun ja Epan peijaiset” -niminen konsertti, jossa esiintyivät Lapinlahden Linnut, Pelle Miljoona All Stars, Dave Lindholm, Radio Fiskars Orchestra ja Jallukka Band. Tapahtuman 12 000 euron tuotto lahjoitettiin ukrainalaisten lasten hyväksi.
Piirin kirkko

 
Piirin kirkko on Seinäjoen Törnävällä sijaitseva kirkkorakennus. Törnävän piirimielisairaalan käyttöön oli jo 1920-luvulla ollut tarkoitus rakentaa kirkko, mutta hanke viivästyi ja sairaalan liittovaltuusto sai päätettyä rakentamisesta vuonna 1949. Kirkko valmistui vuonna 1950 alun perin siunauskappeliksi, mutta vihittiin kirkoksi vuonna 1964. Kirkko omistettiin vuonna 1934 kuolleen Edvard Björkenheimin muistolle, jota varten oli kerätty oma rahasto. Rakennuksen suunnittelivat arkkitehdit Jonas Cedercreutz ja Helge Railo, joiden käsialaa ovat myös osa muista sairaala-alueen rakennuksista. Rakennustöissä oli myös mukana sairaalan potilaita. Rakennus on suojeltu niin sisä- kuin ulkopuolisin osin ja se on säilynyt hyvin alkuperäisessä asusssaan.
Kirkko on yksityisessä omistuksessa, mutta se on vuokralla Seinäjoen seurakunnalla. Kirkossa järjestetään jumalanpalveluksia ja muita kirkollisia tilaisuuksia. Kirkkoon mahtuu noin 70 ihmistä. Kirkkosalin lisäksi rakennukseen kuuluu sakasti sekä aiemmin käytössä olleet ruumishuone ja obduktiotila.
Turkin ralli 2020

Turkin ralli 2020 oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 2020. 
Kilpailu järjestettiin samalla varautumisella koronapandemiaan kuin edeltävässä Viron rallissa tehtiin. Kilpailussa nähtiin useita rengasrikkoja ja Michelinin edustaja Arnaud Rémy sanoi kilpailun jälkeen tämän aiheutuneen yhdistelmästä autojen säädöistä ja rajuista olosuhteista. Rémyn mukaan vastaavissa olosuhteissa on muutettava jousituksen asetuksia, jotta jousitus ottaa vastaan enemmän energiaa.
Hannu Roos

Hannu Roos (s. 16. heinäkuuta 1964 Rauma) on suomalainen entinen jääkiekkomaalivahti. Hän pelasi urallaan SM-liigaa Rauman Lukossa, Porin Ässissä ja Oulun Kärpissä yhteensä 112 runkosarjaottelun verran. Roos on myöhemmin luonut valmentajauraa. Hän toimi vuosina 2016–2018 Lukon naisten joukkueen vastuuvalmentajana SM-sarjassa/Naisten Liigassa.
Pelaajaura.
Roos on Rauman Lukon kasvatti. Hän voitti seurassa B-nuorten SM-hopeaa vuonna 1982 ja SM-pronssia vuonna 1981. Roos debytoi SM-liigassa kaudella 1982–1983, jolloin hän toimi pääasiassa Lukon kakkosmaalivahtina Kari Kaupinsalolle ja pelasi viisi runkosarjaottelua. Joukkue putosi kaudeksi 1983–1984 I-divisioonaan. Roos jatkoi pääasiallisena kakkosvahtina Kaupinsalolle ja pelasi kahdeksan ottelua. Lukon kausi päättyi sarjanousuun takaisin SM-liigaan, jossa Roos pelasi kaudella 1984–1985 yhdeksän runkosarjaottelua.
Kaudeksi 1985–1986 Roos siirtyi Porin Ässiin. Hän lähti kauteen Antero Kivelän aisaparina ja pelasi lopulta suurimman osan kauden otteluista, joita kertyi 25. Myös kahdella seuraavalla kaudella Roos toimi Ässien pääasiallisena vastuunkantajana. Kaudeksi 1988–1989 hän siirtyi Oulun Kärppiin, jossa Roos aloitti kauden Ari Timosaaren maalivahtiparina ja pelasi 13 runkosarjaottelua. Hän putosi vuodenvaihteessa kuitenkin joukkueen kolmosvahdiksi, kun Kärppien maalivahtiosasto täydentyi Daryl Reaugh'lla. Joukkueen kausi päättyi lopulta putoamiseen I-divisioonaan.
Roos pelasi kaudella 1992–1993 II-divisioonajoukkue Vaasan Sportissa, jossa hän eteni I-divisioonan karsintoihin, mutta joukkue jäi kuitenkin ilman sarjanousua. Roosin pelaajaura päättyi seuraavaan kauteen 1993–1994.
Valmennusura.
Pelaajauransa päätyttyä Roos jatkoi Sportissa valmentajana. Hän toimi kaudella 1995–1996 seuran B-nuorten valmentajana. Roos valmensi Sportissa myös naisia ja tyttöjä. Hän palasi myöhemmin kasvattajaseuraansa Rauman Lukkoon, jossa Roos voitti kaudella 2013–2014 apuvalmentajana B2-nuorten SM-hopeaa. Kaudeksi 2016–2017 hänet nimettiin seuran naisten SM-sarjajoukkueen vastuuvalmentajaksi. Roos toimi tehtävässä kaksi kautta.
Amami Ōshima

Amami Ōshima () on saari Japanissa Riukiusaarten saaristoon kuuluvassa 
Amamin saariryhmässä. Saaren pinta-ala on noin 720 km2. 
Amami Ōshiman pohjoispää on melko tasaista, ja siellä harjoitetaan maanviljelystä. Suurin osa saaresta on vuoristoa, siellä kasvaa subtrooppista lehtimetsää ja Japanin toiseksi laajimmat mangrovealueet. Kilpikonnat munivat saaren rannoilla ja lämpimien merivirtojen ansiosta sitä ympäröivillä riutoilla on tavattu yli 200 korallilajia.
Amami Ōshima oli pitkään eristyksissä, jolloin saaren kasvisto ja eläimistö kehittyivät ilman ulkopuolisia häiriöitä. Nykyään saarella elää monia kotoperäisiä ja suojeltuja lajeja.
Amami Ōshima, Tokunoshima, Okinawan pohjoisosa ja Iriomote on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 2021.
Useimmat saaren kylät sijaitsevat rannikolla jokien suulla. Ennen vanhaan niiden välillä ei ollut tieyhteyttä saaren keskiosien läpi, vaan kaikki liikenne hoidettiin veneillä. Nyttemmin on rakennettu teitä ja tunneleita. 
Amami Ōshiman historiaan on vaikuttanut sijainti Manner-Japanin, Okinawan ja Kiinan välissä. Varhaisimmat tunnetut tiedot saaresta ovat 800-luvun kronikoissa. 1500-luvulta lähtien Amami Ōshima oli osa Ryūkyū-kuningaskuntaa, mutta sillä oli varsin laaja autonomia. Kuningaskunnan tiiviit yhteydet Kiinaan toivat vaikutteita myös saarille. Satsuman daimiokunta valloitti alueen vuonna 1609. Seuraavat vuosisadat olivat raskaita, saarta kohdeltiin siirtomaana. Emämaa Japani lopetti Satsuman vallan Meiji-restauraation aikaan 1879 Toisen maailmansodan aikana liittoutuneiden pommitukset tuhosivat saaren suurinta kaupunkia pahoin. Sodan jälkeen se oli Yhdysvaltain miehittämä ennen kuin se palasi Japanille vuonna 1953.
Kištūd

Kištūd () on Zarafšonin vasemmanpuoleinen sivujoki Tadžikistanin Pandžakentin piirissä. Sen pituus on 53 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 863 neliökilometriä.
Hisorvuorten pohjoisrinteiltä alkunsa saavan joen nimenä on yläjuoksulla Pušnevat ja keskijuoksulla Artšadorad. Se laskee Zarafšoniin Zarafšonvuorten läpi kapeassa kanjonissa, joka laajenee vähitellen Šūrtšan kylän jälkeen länteen päin.
Kištūd saa vetensä jäätiköiltä ja lumikentiltä. Sen keskimääräinen virtaus on 7,32 kuutiometriä sekunnissa. Suurin sivujoki on Uretš. Joen vettä käytetään maatalouden keinokasteluun. Sen laakson niittyjä käytetään kesälaitumina. Kištūdin varrella sijaitsee myös hiiliesiintymiä.
Sörvik

Sörvik on taajama Ludvikan kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 678 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Fredriksberg (Ludvika)

Fredriksberg on taajama Ludvikan kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Virallisesti se on jakautunut kahdeksi taajamaksi; Fredriksberg västrassa oli 230 ja Fredriksberg östrassa 274 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Nyhammar

Nyhammar on taajama Ludvikan kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 976 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Saxdalen

Saxdalen on taajama Ludvikan kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 618 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Sunnansjö

Sunnansjö on taajama Ludvikan kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 565 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Håksberg

Håksberg on taajama Ludvikan kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 427 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Blötberget

Blötberget on taajama Ludvikan kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 227 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Gonäs

Gonäs on taajama Ludvikan kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 326 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Grangärde

Grangärde on asuinalue Ludvikan kunnassa Taalainmaan läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Se muodosti oman taajamansa vuoteen 2015, jolloin se kasvoi yhteen Nyhammarin kanssa.
Luettelo Gareth Balen maajoukkuemaaleista

Tämä on luettelo Gareth Balen maajoukkuemaaleista. Bale on walesilainen jalkapalloilija, joka edusti Walesin A-maajoukkuetta vuodet 2006–2022. Hän teki ensimmäisen maajoukkuemaalinsa lokakuussa 2006 pelatuissa EM-karsinnoissa Slovakiaa vastaan ja viimeisen MM-kilpailuissa 2022 Yhdysvaltoja vastaan. Hän teki maajoukkueessa kaksi hattutemppua, joista toisen Kiinaa ja toisen Valko-Venäjää vastaan. Bale on 41 maalillaan Walesin maajoukkueen kaikkien aikojen paras maalintekijä.
Tilastot.
Lähde:
Suutarinen

Suutarinen on suomenkielinen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Nils Fredrik Sander

Nils Fredrik Sander (26. syyskuuta 1828 Vintrosa – 30. toukokuuta 1900 Tukholma) oli ruotsalainen runoilija ja taidehistorioitsija. Hän väitteli tohtoriksi Uppsalan yliopistossa vuonna 1857. Hän toimi Ruotsin kansallismuseon amanuenssina sekä kirjoitti museoita ja niiden kokoelmia koskevia historiikkeja. Vuodesta 1889 hän oli Ruotsin akatemian jäsen.
Ozzy Wiesblatt

Ozzy Wiesblatt (s. 9. maaliskuuta 2002 Calgary, Alberta, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija. Wiesblatt edustaa NHL-joukkue Nashville Predatorsia.
Ennen NHL-uraansa hän pelasi WHL-juniorisarjassa Prince Albert Raidersin joukkueessa. San Jose Sharks varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 31. varausvuorolla . Kesäkuussa 2024 Sharks kauppasi Wiesblattin Predatorsiin vaihdossa Jegor Afanasjeviin. Wiesblatt on pelannut kaksi NHL:n runkosarjan ottelua ilman tehopisteitä. Uran tilastot päivitetty 5. tammikuuta 2025.
Amamisaaret

Amamisaaret () on Riukiusaarten saaristoon kuuluva saariryhmä Japanissa. Se sijaitsee Kyūshūn lounaispuolella pääsaarten ja Okinawan välissä. Hallinnollisesti saaret kuuluvat Kagoshiman prefektuuriin.
Islannin parlamenttivaalit 2024

Islannin parlamenttivaalit 2024 käytiin 30. marraskuuta 2024. Vaaleissa valittiin maan parlamentin Alþingin kaikki 63 kansanedustajaa. Vaalit voitti sosiaalidemokraattinen liitto, joka muodosti vaalien jälkeen reformipuolueen ja keskustapuolueen kanssa koalitiohallituksen pääministerinään Kristrún Frostadóttir. Vihreä vasemmisto ja piraattipuolue menettivät kaikki kansanedustajansa.
Vaalitapa.
Alþingin kansanedustajat valitaan vaalipiireistä, joiden paikat jakautuivat vuoden 2024 vaaleissa seuraavasti:
Erona vuoden 2021 vaaleihin Norðvesturkjördæmi menetti yhden paikan ja Suðvesturkjördæmi sai yhden paikan lisää.
Sardinian ralli 2020

Sardinian ralli 2020 oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 2020. 
Kilpailun jälkeen Hyundain autot tarkistettiin ja Dani Sordon auton apurunko todettiin alipainoiseksi. Sordo sai pitkää kilpailun voiton, mutta Hyundai sai sakot. Samassa tallissa ajaneiden Neuvillen, Tänakin ja Loubetin autot hyväksyttiin katsastuksessa.
Vapaudenpatsas (Kokkola)

Vapaudenpatsas on John Munsterhjelmin vuonna 1920 tekemä muistomerkki Kokkolan keskustassa Mannerheiminaukiolla (Raatihuoneen aukio, entinen kauppatori). Tämä ensimmäinen vapaudenpatsaana pidettävä teos pystytettiin kansalaissodassa kaatuneiden valkoisten kaupunkilaisten muistoksi. 
Antiikin sotilasta esittävä vaaleasta graniitista tehty veistos on luonnollista kokoa. Sotilaan vasemmalla olalla on kilpi ja oikeassa kädessä on alas osoittava miekka. Nelikulmainen pylväs on tehty tummanharmaasta graniitista. Pylväs on kolme metriä korkea, ja se on koristeltu lehväkuvioin. Pylväässä on kuvattuina Suomen leijonavaakuna, Pohjanmaan (historiallinen) vaakuna ja suojeluskunnan vaakuna. Jalustassa on kaatuneiden nimet ja kaupungin muistosanat:
1918
Vapaussodassa kaatu-
neiden poikiensa muis-
toksi pystytti patsaan
Kokkolan kaupunki
Munsterhjelm suunnitteli monia sisällissodan muistomerkkejä, ja Munsterhjelm-tutkija Teppo Jokinen pitää Kokkolan vapaudenpatsasta yhtenä merkittävimmistä niistä. Teos oli korjattava 2009–2010 jalustan halkeaman takia.
Ilmari Ruoslahti

Lauri Ilmari Ruoslahti, vuoteen 1940 Rosendal (24. lokakuuta 1895 Kauhajoki – 2. toukokuuta 1960 Tainionkoski) oli suomalainen insinööri, yritysjohtaja ja virkamies.
Ruoslahden vanhemmat olivat apteekkari Gustaf Alexis Rosendal ja Ida Sofia Stenius. Hänen puolisonsa vuodesta 1927 oli Aino Maria Vinblad. Erkki Ruoslahti on heidän poikansa.
Ruoslahti tuli ylioppilaaksi 1914 ja valmistui diplomi-insinööriksi 1920, Pariisissa hän opiskeli 1925–1926. Ruoslahti oli Constructorin insinööri 1920–1924 ja työpäällikkö 1927–1933, valtion koskivoimatoimiston insinööri 1924–1925 ja Enso-Gutzeitilla rakennusosaston päällikkö 1934–1949, Tainionkosken tehtaan paikallisjohtaja 1949–1960 ja johtokunnan jäsen 1947–1960. Hän oli myös Suomen betoniyhdistyksen teknillisen valiokunnan jäsen 1931–1947 ja Suomen vesivoimayhdistyksen johtokunnan jäsen vuodesta 1945.
Ruoslahti

Ruoslahti on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Mikheil Kavelašvili

Mikheil Kavelašvili (; s. 22. heinäkuuta 1971) on georgialainen poliitikko ja entinen jalkapalloilija. Hän edustaa Georgialainen unelma -koalitiopuoluetta.
Kavelašvili oli ainoa ehdokas Georgian presidentinvaaleissa 2024, joissa Georgian parlamenttivaaleissa 2024 valittu parlamentti äänesti maan presidentistä. Kavelašvili nimitettiin presidentiksi 29. joulukuuta 2024, mutta edellinen presidentti Salome Zurabišvili kieltäytyi jättämästä virkaansa, opposition edustajat boikotoivat parlamenttia ja Georgian mielenosoitukset 2024 jatkuivat pääkaupungissa.
Kavelašvili on äärioikeistolainen ja länsivastainen poliitikko, jota vastustajat pitävät miljardööri Bidzina Ivanišvilin sätkynukkena.
Kavelašvili pelasi jalkapalloa 1980-luvulta alkaen georgialaisissa ja venäläisissä seuroissa ja vuosina 1995–1997 Englannin valioliigan Manchester Cityssa sekä hyökkääjänä maansa maajoukkueessa.
Pedro Dellacha

Pedro Dellacha (9. heinäkuuta 1926 Lanús, Argentiina – 31. heinäkuuta 2010) oli argentiinalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän toimi myös valmentajana.
Dellacha edusti seuratasolla kotimaansa Quilmesia ja Racing Club sekä meksikolaista Necaxaa. Hän liittyi Argentiinan A-maajoukkueeseen toukokuussa 1953 ja pelasi joukkueessa 25 ottelua. Hän voitti Copa Américan kahdesti kausina 1954–1955 ja 1956–1957. Hän kuului lisäksi joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1958.
Federico Vairo

Federico Vairo (27. tammikuuta 1930 Rosario, Argentiina – 7. joulukuuta 2010) oli argentiinalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja.
Vairo edusti seuratasolla kotimaansa Rosario Centralia ja River Platea. Hän voitti joukkueiden kanssa kolmesti maan pääsarjamestaruuden. Lisäksi hän edusti urallaan chileläistä O’Higginsiä ja kolumbialaista Deportivo Calia, jonka kanssa hän voitti kerran maan pääsarjamestaruuden.
Vairo kuului Argentiinan A-maajoukkueeseen ja pelasi joukkueessa 41 peliä, joissa hän teki yhden maalin. Hän voitti Copa Américan kahdesti kausina 1954–1955 ja 1956–1957. Lisäksi hän kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1958.
256 (luku)

256 (kaksisataaviisikymmentäkuusi) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 255 ja seuraa luku 257.
Lapinlahden Linnut (vuoden 2023 kirja)

Lapinlahden Linnut. Miksei asioista puhuta on Timo Rossin kirjoittama Lapinlahden Linnut -yhtyeen elämäkertakirja, jonka Docendo julkaisi syksyllä 2023. Rossi tutustui yhtyeen jäseniin 2000-luvun alussa ensin yhtyeen verkkosivuston keskustelupalstalla ja myöhemmin konserteissa. Vuonna 2012 hän sai valmiiksi pro gradu -tutkielmansa "Mies ja maskuliinisuus Lapinlahden Lintujen rock-lyriikassa". Yhtyeen jäsenet pitivät tutkielmaa onnistuneena, ja vuonna 2021 Tapio Liinoja pyysi Rossia kirjoittamaan yhtyehistoriikin Lapinlahden Lintujen 40-vuotisjuhlaan vuonna 2023. Kirja on Rossin (s. 1986) esikoisteos.
Arvostelut.
"Riffin" Topi Suuronen kuvailee Rossin kirjaa vuonna 2003 julkaistua Jukka Lyytisen "Lapinlahden Linnut" -historiikkia rehellisemmäksi ja surumielisemmäksi elämäkerraksi, jossa käsitellään myös ”Lapinlahden Lintujen tarinan varjopuolia”, kuten holtittoman alkoholin- ja kannabiksenkäytön haittoja. Loppua kohti lukukokemus muuttuu suorastaan ahdistavaksi, kun yhtyeen suosio kääntyy laskuun ja osa jäsenistä kuolee ennenaikaisesti. Suuronen kiittää Rossin asiantuntemusta ja analyyttistä suhtautumista Lapinlahden Lintujen sanoituksiin. Yhtyeen jäsenet kertovat avoimesti ja pohdiskelevasti myös virheistään. ”Erittäin mielenkiintoinen valinta on ollut päästää yhtyeen roudarit ääneen kommentoimaan taiteilijoita persoonina.”
"Emotion"-verkkolehden arviossa Rossin teosta kuvaillaan onnistuneeksi historiikiksi, joka innostaa tutustumaan myös Lapinlahden Lintujen levytyksiin ja TV-sarjoihin. ”Moisia ryyppytarinoita en ole lukenut edes Bukowskilta tai minkään punkbändin elokerroista.” "Salon Seudun Sanomien" arvostelun mukaan kyseessä on kattava ja suorapuheinen selvitys suosikkiyhtyeen monivaiheisesta urasta.
Lapinlahden Linnut (vuoden 2003 kirja)

Lapinlahden Linnut on Jukka Lyytisen kirjoittama Lapinlahden Linnut -yhtyeen elämäkertakirja, jonka Like Kustannus julkaisi vuonna 2003. Yhtye vietti tuolloin 20-vuotisjuhlaansa.
"Turun Sanomien" aikalaisarviossa Kimmo Rantanen kiittää Lyytisen tekstin etenevän mutkattomasti. Tarinaa kerrotaan lähinnä haastattelujen kautta, mutta ”Lyytinen on onneksi editoinut puheet lyhyiksi, joten jaarittelun makua ei ole”. Kirjassa käsitellään ”varsin avoimesti” myös vaikeita aiheita, kuten jäsenten välisiä riitoja, suosion herättämää kateutta ja erottamisia. Kirjasta ilmenee myös se, kuinka katusoitto-orkesteriksi perustetun ja kaveriporukan hauskanpitoon keskittyneen yhtyeen toiminta on vuosikymmenten saatossa muuttunut säännölliseksi leipätyöksi.
Vuonna 2023 julkaistun Timo Rossin kirjoittaman uuden elämäkertakirjan arvostelussa "Riffi"-lehden Topi Suuronen kuvaili Lyytisen teosta ”kiertuetoilailujen, jekkujen ja menestyksen kautta kokonaiskuvan kokoavaksi riemukkaaksi lukukokemukseksi”, jossa jäsenten ajoittain holtittomaan käytökseen suhtaudutaan ”pojat on poikia” -asenteella. Rossin kirjaa Suuronen pitää kattavampana ja rehellisempänä kuvauksena yhtyeen urasta.
Néstor Rossi

Néstor Raúl Rossi (10. toukokuuta 1925 – 13. kesäkuuta 2007) oli argentiinalais-italialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.
Rossi aloitti seurauransa kotimaansa River Platen akatemiajoukkueessa, josta liittyi myöhemmin ammmattilaisjoukkueeseen. Sen kanssa hän voitti viidesti Argentiinan Primera Divisiónin. Hän edusti myös muun muassa kolumbialaista Millonariosia ja voitti neljästi maan pääsarjamestaruuden.
Rossi liittyi Argentiinan A-maajoukkueeseen joulukuussa 1947 ja pelasi joukkueesa 20 ottelua. Hän oli mukana voittmassa Copa Américaa kausina 1946–1947 ja 1956–1957. Lisäksi hän kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1958.
Trans-Alai

Trans-Alai (; tadžikiksi vuodesta 2023 lähtien Каюмарс, "Kajumars", ) on Pamirin pohjoisin vuoristo Alain laakson eteläpuolella Kirgisian ja Tadžikistanin rajalla. Leveyspiirien suuntaisen vuorijonon pituus on 250 ja leveys 35–40 kilometriä ja korkein kohta Lenininin huippu (kahden huipun muodostama Želaidar) 7 134 metriä.
Liuske-, kalkki- ja hiekkakivestä sekä konglomeraatista muodostuneen vuoriston länsiosan keskikorkeus on 5 100 ja keski- ja itäosan 6 000 metriä. Vuorten pohjoisrinteet ovat jyrkkiä ja jään ja jokien uurtamat etelärinteet loivempia. Pohjoisrinteillä on aroa ja niittyjä, etelärinteillä lunta, jäätiköitä ja kylmää kiviaavikkoa. Jäätiköiden pinta-ala on 1 400 neliökilometriä. Kyzylartin solan (4 280 metriä) kautta kulkee Ošin ja Xoruğin välinen maantie.
Sekunnit

Sekunnit on suomalainen kuusiosainen draamasarja. Sarja seuraa Onnettomuustutkintakeskuksen työtä vakavan raideliikenneonnettomuuden tutkimisessa. Sarjan on käsikirjoittanut Laura Suhonen ja sen päärooleissa esiintyy Leena Pöysti ja Mikko Kauppila. Sivurooleissa nähdään muun muassa Meri Nenonen, Jasir Osman, Ronja Kuoppamäki, Juho Milonoff, Hanna Vahtikari, Vilho Rönkkönen ja Teijo Eloranta.
Sarjan alussa kuvitteellisessa Pyhäniemen pikkukaupungissa tapahtuu vakava suuronnettomuus, jossa räjähdys tuhoaa kaupungin rautatieaseman asemarakennuksen ja ohimenevän matkustajajunan. Kuolleita on yli kuusikymmentä, monet heistä aseman ravintolassa juhlineita nuoria. Pyhäniemelle hälytetään onnettomuustutkintaa johtamaan Marita Kaila (Leena Pöysti), joka ei yhteensattumien takia saakaan työparikseen Jenni Louhipeltoa (Meri Nenonen), vaan vasta pari kuukautta aiemmin aloittaneen Daniel Lindin (Mikko Kauppila). Tutkimusryhmän yllä on suuri paine, kun omaiset vaativat saada tietää rakkaidensa kohtalosta.
Sastamalan vapaaseurakunta

Sastamalan vapaaseurakunta (aik. Vammalan vapaaseurakunta) on Sastamalan Vammalasssa toimiva vapaaseurakunta. Seurakunta on perustettu vuonna 1963. Seurakunta kokoontuu Vammalan keskustan tuntumassa Pikkusuonkadulla sijaitsevissa tiloissa. Seurakunta kuuluu Suomen Vapaakirkko -kirkkokuntaan.
Seurakunnan toimintaan kuuluvat jumalanpalvelusten ohella rukousillat ja pyhäkoulutyö. Lisäksi seurakunta ylläpitää kirpputori Valonpilkkua, jonka tuotoilla tuetaan seurakunnan tekemää sosiaali- ja diakoniatyötä. 
Seurakunta perustettiin tammikuussa 1963 Tampereen vapaakirkkoseurakunann alaisena seurakuntapiirinä. Seurakunta toimi aluksi Liekolankadun varrella sijainneessa omakotitalokiinteistössä, joka muutettiin rukoushuonekäyttöön. Täällä seurakunta toimi noin kymmenen vuoden ajan, jonka jälkeen tontille rakennettiin asuinkerrostalo ja sen kylkeen uudet toimitilat seurakunnalle. Seurakunta toimi näissä tiloissa vuoteen 2006 asti, jolloin seurakunta muutti nykyisiin vanhan laukkutehtaan tiloihin. Kuntaliitosten myötä seurakunta muutti nimensä Sastamalan vapaaseurakunnaksi vuonna 2009.
Karjulosserokala

 
Karjulosserokala ("Anoplocapros lenticularis") on syvännelosserokaloihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Australiasta. 
Koko ja ulkonäkö.
Karjulosserokala voi kasvaa suurimmillaan noin 33 cm pitkäksi, ja koiraat ovat naaraita kookkaampia. Ruumiinmuodoltaan laji on korkearuumiinen ja muita heimonsa lajeja litteämpi. Ruumista peittävät kuusikulmaiset luusuomut, ja sekä selkä että vatsa ovat litistyneet ja muistuttavat laivan köliä. Otsaprofiili on kovera. Karjulosserokala on kellanoranssi tai oranssi, ja varsinkin naaraat voivat olla ruskehtavia. Ruumiissa on valkoisia juovia ja naarailla sekä nuorilla kaloilla lisäksi epäsäännöllisiä mustia juovia ja pilkkuja.
Levinneisyys ja elintavat.
Karjulosserokalan levinneisyysalue ulottuu Länsi-Australiasta etelärannikkoa pitkin Uuteen-Etelä-Walesiin. Kalan elinympäristöä ovat kivikkoiset koralliriutat ja niiden lähellä olevat meriruohoja kasvavat alueet. Lajin ravintoa ovat pienet selkärangattomat eläimet, erityisesti äyriäiset.
Karjulosserokaloja voidaan pitää merivesiakvaarioissa ja varsinkin yleisöakvaarioissa. Lajin pitämistä akvaariokalana vaikeuttaa se, että karjulosserokala elää viileämmissä vesissä kuin useat muut meriakvaariokalat.
Multalampi (Rautalampi)

Multalampi on Pohjois-Savossa Rautalammilla Vaajasalmen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 260 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,2 metriä mpy.
Haukilampi (Rautalampi, Vaajasalmi)

Haukilampi on Pohjois-Savossa Rautalammilla Vaajasalmen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 650 metriä pitkä, 350 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,2 metriä mpy.
Kivilampi (Rautalampi, Kerkonkoski)

Kivilampi on Pohjois-Savossa Rautalammilla Kerkonkosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 710 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108 metriä mpy.
Vihtalampi (Rautalampi)

Vihtalampi on Pohjois-Savossa Rautalammilla Vihtalahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 910 metriä pitkä, 400 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,5 metriä mpy.
Toivionlampi (Rautalampi)

Toivionlampi on Pohjois-Savossa Rautalammilla Vihtalahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 590 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,6 metriä mpy.
Särkilampi (Rautalampi, Vihtalahti)

Särkilampi on Pohjois-Savossa Rautalammilla Vihtalahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 360 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,2 metriä mpy.
Hanhilampi (Vesanto)

Hanhilampi tai Myllylänlampi on Pohjois-Savossa Vesannolla ja Rautalammilla Tiitilänkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 540 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,6 metriä mpy.
Hiidenlampi (Tervo)

Hiidenlampi on Pohjois-Savossa Tervossa Rantakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 580 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98 metriä mpy.
Löytylampi

Löytylampi tai Laurilanlampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Tiitilänkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 200 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100 metriä mpy.
Suostunjärvi

Suostunjärvi on Pohjois-Savossa Tervossa Suostunkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 3,8 kilometriä pitkä, 880 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 197 hehtaaria eli 2,0 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,96 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00296 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 3,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 9,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,5 metriä mpy.
Vehkajärvi (Vesanto)

Vehkajärvi on Pohjois-Savossa Vesannolla Tiitilänkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 37 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,7 metriä mpy.
Hirvijärvi (Vesanto)

Hirvijärvi on Pohjois-Savossa Vesannolla Tiitilänkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 800 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,7 metriä mpy.
Pieni Sääksjärvi (Vesanto)

Pieni Sääksjärvi on Pohjois-Savossa Vesannolla Vesamäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 450 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,8 metriä mpy.
Iso Sääksjärvi (Vesanto)

Iso Sääksjärvi on Pohjois-Savossa Vesannolla Vesamäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 560 metriä pitkä, 370 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 35 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,7 metriä mpy.
Havukkalampi (Vesanto)

Havukkalampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Niinivedenrannan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 220 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 140,7 metriä mpy.
Kansalampi (Vesanto)

Kansalampi on Pohjois-Savossa Vesannolla Kulmakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 310 metriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Niiniveden alueeseen (14.721) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 176,2 metriä mpy.
Haapajärvi (Tervo)

Haapajärvi on Pohjois-Savossa Tervossa Suostunkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 360 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 37 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Iisveden–Virmasveden alueeseen (14.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,8 metriä mpy.
Lehtolampi (Tervo)

Lehtolampi on Pohjois-Savossa Tervossa Hautomäkin lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 460 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Iisveden–Virmasveden alueeseen (14.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,6 metriä mpy.
Hälvänlampi (Tervo)

Hälvänlampi on Pohjois-Savossa Tervossa kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 220 metriä pitkä, 50 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Iisveden–Virmasveden alueeseen (14.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100 metriä mpy.
Haringanlampi

Haringanlampi on Pohjois-Savossa Tervossa Haringan kulmakunnalla sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 580 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,2 hehtaaria. Metsäisellä lammella on kartan mukaan yksi saari ja se on hyvin matala. Järven syvyys on alle metrin. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä, josta noin puolet on soistuvaa rantanetsää. Sen rannat ovat autiot.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Iisveden–Virmasveden alueeseen (14.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,5 metriä mpy, joten Alajoen 300 metriä pitkälle loppuosuudelle kertyy pudotusta 0,6 metriä.
Iloharjunlampi

Iloharjunlampi on Pohjois-Savossa Tervossa Ruokolahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 220 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Iisveden–Virmasveden alueeseen (14.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,4 metriä mpy.
Lapinjärvi (Tervo)

Lapinjärvi on Pohjois-Savossa Tervossa ja Kuopiossa Ruokolahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 35 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Iisveden–Virmasveden alueeseen (14.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,4 metriä mpy.
Sammakkolampi (Karttula)

Sammakkolampi on Pohjois-Savossa Kuopiossa ja Tervossa Karttulan kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 690 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Iisveden–Virmasveden alueeseen (14.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,1 metriä mpy.
Pörönlampi (Karttula)

Pörönlampi on Pohjois-Savossa Kuopiossa Karttula Pappilanmäellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Pörönlampi on 350 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on kartasta mitattuna noin 4,2 hehtaaria. Se sijaitsee Karttulassa Pappilanmäen ja Viinamäen välissä loivassa maaston painanteessa. Sitä ympäröi soisunut kosteikko ja puureunainen suoalue. Lounais- ja kaakkoispuolella ovat Pappilanmäen peltomaat. Lammella ei ole kartan mukaan saaria, vaikka se on hyvin matala. Karttaan on merkitty kaksi syvyyslukemaa, pohjoisessa 0,8 metriä ja kaakossa on ilmoitettu oleva 1,1 metriä syvää. Sen rantaviivan pituus on kartasta mitattuna noin 970 metriä. Sen rannat ovat autiot eikä lammelle johda tietä. Lammen kaakkoispuolella toimii Kuopion Vesi Oy:n Karttulan jätevedenpuhdistamo.
Vesistösuhteet.
Pörönlampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Iisveden–Virmasveden alueeseen (14.722) se kuuluu. Lampeen on johdettu suon läpi yksi johto-oja ja lammesta jatkaa eteenpäin laskuoja Pieni-Virmaksen Myllyselälle. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,9 metriä mpy., joten laskuojan pudotus on 0,4 metriä. laskuojaan yhtyy pienen Rusinlammen vähävetinen laskuoja.
Punnonen

Punnonen on Pohjois-Savossa Kuopiossa Punnonmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 460 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 28 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Iisveden–Virmasveden alueeseen (14.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,7 metriä mpy.
Autuaanlampi

Autuaanlampi on Pohjois-Savossa Kuopiossa Virmaanpään lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 320 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Iisveden–Virmasveden alueeseen (14.722) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,9 metriä mpy.