Melaina Korkyra

Melaina Korkyra () eli Korkyra melaina (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") samannimisellä saarella (nyk. Korčula) Illyriassa nykyisen Kroatian alueella. Se sijaitsi oletettavasti nykyisen Lumbardan kylän paikalla.
Maantiede.
Melaina Korkyra sijaitsi samannimisellä saarella Illyrian rannikon edustalla. Saari tunnetaan nykyisin kaupungin nimestä muuntuneella nimellä Korčula. Antiikin aikainen kaupunki sijaitsi ainakin myöhemmässä vaiheessaan oletettavasti nykyisen Lumbardan kylän paikalla saaren itäpäässä. Alun perin se sijaitsi joko samassa paikassa tai joidenkin ehdotusten mukaan nykyisen Vela Lukan paikalla saaren länsipäässä. "Barrington Atlas of the Greek and Roman World" -kartastossa se on kuitenkin merkitty nykyisen Korčulan kaupungin paikalle Lumbardasta noin kuusi kilometriä luoteeseen.
Melaina Korkyran kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 300 neliökilometriä. Näin siihen kuului ainakin koko saari, jonka pinta-ala on 251 neliökilometriä. Melaina Korkyran saaresta länteen sijaitsi Issan (nyk. Vis) saari, jolla sijaitsi Issan kreikkalaiskaupunki, ja luoteeseen Faroksen (nyk. Hvar) saari, jolla sijaitsi Faroksen kreikkalaiskaupunki. Roomalaisella kaudella Melaina Korkyraa vastapäisellä Illyrian mantereella sijaitsivat muun muassa kaupungit Narona ja Diluntum.
Historia.
Melaina Korkyra oli kreikkalainen siirtokunta, jonka perustivat Pseudo-Skymnoksen, Strabonin ja Plinius vanhemman mukaan alun perin Knidoksesta tulleet asuttajat. Tämä ajoitetaan arkaaiselle kaudelle 500-luvulle eaa. Kaupungin ja saaren nimen "Korkyra" oli Korfun saaren antiikin aikainen nimi, vaikka perustajat eivät nykytiedon mukaan tulleetkaan Korkyran kaupungista. Toisaalta Korkyra oli myös erään nymfin nimi kreikkalaisessa mytologiassa. Kaupunki ja saari saivat lisänimensä "Melaina", ”Musta", sen rinteiden mäntypuiden tummasta väristä. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Korkyraios" ().
Antiikin lähteistä Melaina Korkyran historiasta tiedetään vain vähän. Kaupungilla vaikuttaa olleen kaksi vaihetta: alun perin perustettu knidoslainen siirtokunta lakkasi jossakin vaiheessa olemasta, mutta saarelle perustettiin uusi siirtokunta 300- tai 200-luvulla eaa. Issasta käsin. Jotkut tutkijat ovat katsoneet, että siirtokunnat olisivat voineet olla olemassa samanaikaisesti ja sijainneet eri paikoissa, mutta todennäköisempänä on pidetty, että knidoslaisten siirtokunta oli lakannut olemasta ja issoslaisten siirtokunta perustettiin samaan paikkaan, nykyiseen Lumbardoon. Roomalaisella kaudella kaupunki tunnettiin kuitenkin edelleen Knidoksen siirtokuntana.
Issalaisena siirtokuntana kaupungin väestöllä on ollut syrakusalainen tausta, ja väestöön lienee kuulunut myös illyrialaisia. Kaupungissa oli doorilaiset "fylet" Hylleis, Dymanes ja Pamfyloi. Melaina Korkyra löi omaa pronssirahaa 300-luvulla eaa., mutta ei tiedetä, kumpaan kaupungin vaiheeseen rahat liittyvät.
Rakennukset ja löydökset.
Lumbardasta on löydetty joitakin antiikin aikaisen kaupungin jäänteitä sekä 200-luvulle eaa. ajoitettuja hautoja. Kaupunki on ilmeisesti ollut ympäröity muurein. Arkeologiset löydöt kaupunkia koskien ovat kuitenkin sen verran vähäisiä, etteivät ne ratkaise kaupungin perustamisvaiheisiin ja sijaintipaikkaan (tai -paikkoihin) liittyviä kysymyksiä.
Huomattavin Lumbardasta tehty löytö on useana osana löydetty katkelmallinen piirtokirjoitus, joka tunnetaan nimellä "Lumbardan psefisma". Se on Melainan Korkyran jälkimmäistä perustamista koskeva sopimus, joka on joko tehty issalaisten ja Pyllos- ja Dazos-nimisten illyrialaisten päälliköiden välillä, tai sitten Pyllos ja Dazos olivat kaupungin issalaisia tai illyrialaisia perustajia. Piirtokirjoitus ajoitetaan noin vuosiin 300–250 eaa. Se ei kuitenkaan varsinaisesti todista, että kaupungin perustaminen olisi koskaan onnistunut.