Pfizergate-skandaali

Pfizergate-skandaali viittaa skandaaliin, jossa Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen ja yhdysvaltalainen lääkeyhtiö Pfizer olivat mukana COVID-19-rokotteiden hankinnassa. Kiista keskittyy avoimuuden puutteeseen viestintä- ja neuvotteluprosesseissa, joilla hankittiin merkittävä määrä rokoteannoksia COVID-19-pandemian aikana.
Tausta.
Helmikuussa 2021 Euroopan suurimmalla rokotetoimittajalla AstraZenecalla oli tuotanto-ongelmia, jotka aiheuttivat annospulaa. Pian sen jälkeen ilmoitettiin, että EU aikoo allekirjoittaa Pfizerin kanssa 35 miljardin euron sopimuksen, jossa 900 miljoona annosta Pfizer-BioNTech COVID-19 -rokotetta toimitetaan vuoteen 2023 mennessä, ja 900 miljoonaa lisäannosta on ostettavissa.
28. huhtikuuta 2021 kun sopimus oltiin saamassa päätökseen, "New York Times" kertoi, että Ursula von der Leyen oli neuvotellut kaupasta henkilökohtaisesti tekstiviesteillä ja puheluilla Pfizerin toimitusjohtajan Albert Bourlan kanssa.
Von der Leyen käytti puhelintaan aiemmin useiden satojen miljoonien eurojen arvoisten sopimusten tekemiseen toimiessaan Saksan puolustusministerinä, ohittaen julkisen hankintaprosessin. Myöhemmin, tutkimuksen alettua, hän poisti kaikki viestit puhelimestaan. Tehdessään miljardien eurojen arvoisia COVID-19-rokotesopimuksia EU-komission johtajana hän samalla tavoin ohitti hankintaprosessit ja salasi siihen liittyviä tekstiviestejä.
Tutkimuksia ja vastauksia.
Koko kesän 2021 saksalainen uutissivusto Netzpolitik.org pyysi pääsyä näihin viesteihin, mutta pyyntö hylättiin. Myöhemmin he kääntyivät Euroopan oikeusasiamiehen Emily O'Reillyn puoleen, joka aloitti tutkimuksen 16. syyskuuta. Häneltäkin evättiin pääsy viesteihin, koska komissio väitti, ettei heillä ollut velvollisuutta säilyttää viestejä. Nämä lausunnot saivat oikeusasiamiehen tekemään tammikuussa 2022 kantelun, jossa hän syytti heitä hallinnollisesta epäkohdasta ja kehotti EU:n toimeenpanoelintä "tarkastamaan asiaa koskevia viestejä". EU:n avoimuuskomissaari Věra Jourová sanoi vastauksena, että tekstiviestien etsiminen von der Leyenin ja Bourlan välillä "ei tuottanut mitään tuloksia". Lopulta 12. heinäkuuta 2022 oikeusasiamies arvosteli ankarasti komissiota ja vahvisti tätä taustaa vasten havainneensa hallinnollisia epäkohtia.
Myöhemmin lokakuussa Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO), EU:n riippumaton elin, joka vastaa talousrikosten tutkimisesta ja syytteeseenpanosta, vahvisti poikkeuksellisesti, että sillä on meneillään tutkimus COVID-19-rokotteiden hankinnasta Euroopan unionissa. Samassa kuussa komission varapuheenjohtaja Margaritis Schinas totesi komission puolustukseksi, että "tämän asiakirjoihin tutustumista koskevan pyynnön käsittely jättää valitettavan vaikutelman EU:n toimielimestä, joka ei ole avulias asioissa, jotka koskevat merkittävää yleistä etua", ja lisäsi, että "kukaan ei voi neuvotella näiden sopimusten monimutkaisuuden vuoksi niistä tekstiviesteillä tai yksin. Tämä oli erittäin hyvin jäsennelty menettely jäsenvaltioiden ja komission välillä."
Tammikuussa 2023 parlamentin COVID-19-erityisvaliokunnan lainsäätäjät ehdottivat von der Leyenin kutsumista vastaamaan sopimusta koskeviin kysymyksiin. Helmikuussa Euroopan parlamentin puheenjohtajakokous kuitenkin hylkäsi pyynnön julkisen grillauksen järjestämisestä. Sen sijaan he päättivät pyytää von der Leyeniä vastaamaan kysymyksiin yksityisesti jossain vaiheessa tulevaisuudessa.
Oikeudelliset ja institutionaaliset toimet.
Huhtikuussa 2023 EU:n ja Kiinan kauppasuhteisiin erikoistunut belgialainen lobbaaja Frédéric Baldan nosti kanteen von der Leyenia vastaan ​​Liègen tuomioistuimessa ja syytti häntä viranomaisten vallan kaappaamisesta, julkisten asiakirjojen tuhoamisesta, laittomien etujen ajamisesta ja korruptiosta sekä maansa julkisen talouden vahingoittamisesta. Pian tämän jälkeen Euroopan parlamentti peruutti Baldanin lobbaajien akkreditoinnin.
Toukokuun alussa 2024, muutama päivä ennen Liègen kuulemistilaisuutta, Baldanin asianajaja Diane Protat vieraili EPPO:n toimistoissa Brysselissä ja Luxemburgissa pyytääkseen kopiota sen asiakirja-aineistosta, mutta hänelle kerrottiin, ettei sellaista tiedostoa ollut. Muutamaa päivää myöhemmin ilmoitettiin, että Unkari ja Puola olivat liittyneet oikeudenkäyntiin. Kuun loppuun mennessä kantaja pyysi "Euroopan kansanpuoluetta peruuttamaan von der Leyenin ehdokkuuden Euroopan komission puheenjohtajaksi" sekä "kieltämään ketään esittämästä rouva von der Leyeniä ehdokkaaksi Euroopan komission puheenjohtajan virkaan tai mihin tahansa muuhun virkaan Euroopan toimielimissä, niin kauan kuin hän on rikosoikeudellisen menettelyn kohteena".
Vaikutukset.
Tämän tapauksen keskeinen kysymys on, pitäisikö kansalaisilla olla pääsy asiakirjoihin, mukaan lukien lyhytaikaiset digitaaliset viestit, jotka ovat olennainen osa päätöksentekoprosesseja. Tämä päätös voisi luoda ennakkotapauksen avoimuudelle EU:ssa, sillä Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen olisi selvennettävä, mikä on asiakirja, johon kansalaiset voivat pyytää pääsyä. On myös ehdotettu, että myönteinen päätös saattaisi saada lainsäätäjät toteuttamaan toimenpiteitä EU:n korkean tason poliitikkojen suojelemiseksi siltä, ​​ettei heidän tarvitse paljastaa tekstiviestejään.