Mesembria (Pontos)

Mesembria (, myös , , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Pontisessa Traakiassa nykyisen Bulgarian alueella. Se on kehittynyt nykyiseksi Nessebarin kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.
Maantiede.
Mesembrian kaupunki sijaitsi Pontisessa eli Mustanmeren puoleisessa Traakiassa Mustanmeren länsirannalla Haimos-vuoren (nyk. Balkanvuoret) juurella. Kaupunki oli rakennettu kallioiselle niemelle, jossa edelleen sijaitsee nykyisen Nessebarin kaupungin vanhin osa. Niemi on ollut antiikin aikana nykyistä suurempi niin, että siihen on kuulunut nykyisin veden alla olevia osia erityisesti niemen pohjois- ja eteläpuolella, ja kaupungin pinta-alaksi niemellä on arvioitu noin 40 hehtaaria.
Mesembrian kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen suurikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu yli 500 neliökilometriä. Samalla rannikolla kaupungista pohjoiseen sijaitsivat muun muassa Odessos, Dionysopolis, Kallatis ja Tomis, ja etelään Ankhiale ja Apollonia.
Historia.
Arkaainen ja klassinen kausi.
Mesembrian paikalla oli alun perin traakialainen asutus. Mesembrian kaupunki oli kreikkalainen siirtokunta, mutta sen perustamisesta ja emäkaupungista esiintyy erilaisia versioita. Strabonin mukaan kaupunki olisi perustettu Megarasta käsin. Hän sanoo, että paikan alkuperäinen nimi olisi ollut "Menebria" () sen perustajan Menaan mukaan. Stefanos Byzantionlainen taas sanoo, että kaupungin alkuperäinen nimi olisi ollut "Melsembria" () perustajansa Melsaan mukaan. Molemmat kirjoittajat toteavat, että pääte "-bria" tarkoitti traakian kielessä kaupunkia.
Anonyymin "Mustanmeren peripluksen" mukaan Mesembrian olisivatkin perustaneet khalkedonlaiset Dareios I:n Skyytian sotaretken aikana eli noin 513/512 eaa. Herodotoksen mukaan se olisi kuitenkin perustettu hieman myöhemmin, Joonian kapinan tukahduttamisen jälkeen eli noin 493 eaa., ja sen perustajia olivat Byzantionista ja Khalkedonista paenneet. Nykyisin perustajina pidetään todennäköisimmin megaralaisia ja khalkedonlaisia yhdessä 500-luvun eaa. lopulla. Toisaalta näitä ristiriitaisia tietoja on pyritty selittämään olettamalla, että kaupunki olisi alun perin ollut megaralaisten asuttama ja saanut myöhemmin lisäsiirtolaisia Byzantionista ja Khalkedonista. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä "Mesēmbrianos" (), "Mesembrianos" (), "Messambrianos" () ja "Metambrianos" ().
Mesembria mainitaan harvoin antiikin historiassa. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. Mesembria kuului oletettavasti Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, tai ainakin sen nimi esiintyy liiton verotusluetteloissa vuonna 425/424 eaa. Kaupungin väkiluvuksi tuolloin on arvioitu noin – henkeä, jolloin kaupunki olisi voinut varustaa noin 700–800 hopliitin armeijan. Mesembria löi omaa hopearahaa 400-luvulta eaa. lähtien. Mesembrialaiset perustivat Naulokhoksen omaksi siirtokunnakseen. Pseudo-Skymnoksen mukaan mesembrialaiset olisivat perustaneet myös Bizonen, mutta tätä on epäilty, koska Bizone ei vaikuta olleen Mesembrian tavoin doorilainen kaupunki.
Hellenistinen ja roomalainen kausi.
300-luvulla eaa. Mesembria vaikuttaa olleen jossakin määrin alisteisessa asemassa traakialaisille kuninkaille. Hellenistisen kauden alussa vuonna 313 eaa. kaupunki oli mukana Pontoksen pentapoliina tunnetussa liitossa Lysimakhosta vastaan; sen muut jäsenet olivat Apollonia, Istros, Kallatis ja Odessos.
Rooman valtakunnan osaksi Mesembria tuli vuonna 72 eaa. Se kukoisti roomalaisella kaudella kauppakaupunkina. 200- ja 300-luvuilla jaa. se joutui goottien hyökkäysten kohteeksi, ja sen puolustusta vahvistettiin.
Myöhäisantiikista keskiajalle.
Rooman valtakunnan jaossa kaupungista tuli osa Bysantin valtakunnaksi kehittynyttä Itä-Roomaa. Bulgarian valtakunnan perustamisen vuonna 681 jälkeen Mesembriasta tuli Bysantin rajakaupunkeja Bulgarian suuntaan. Siellä toimi varuskunta ja tulli-asema.
Kaupunki säilyi olemassa läpi keskiajan, ja on kehittynyt nykyiseksi Nessebarin kaupungiksi. Sen hallinta vaihtui usein. Bulgaria valtasi kaupungin vuonna 812. Myöhemmin se palasi Bysantille. Viimeistään vuodesta 1201 lähtien kaupunki oli jälleen bulgarialainen. Venetsialaiset valtasivat kaupungin joksikin aikaa vuonna 1257. Myöhemmin sen valtasivat bysanttilaiset. 1305 kaupunki palasi Bulgarialle. Vuonna 1366 Amadeus VI valtasi sen ja luovutti sen Bysantille. 1396 sen valtasivat lyhyeksi aikaa osmanit, jonka jälkeen se palasi Bysantille. Vuoden 1453 jälkeen se tuli pysyvästi osmanien valtaan.
Nessebarin antiikin aikaiset ja myöhemmät historialliset kohteet lisättiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1983 nimellä "Nessebarin muinainen kaupunki".
Rakennukset ja löydökset.
Mesembrian kaupunki oli suojattu muureilla, jotka ajoitetaan 400-luvulle tai 300-luvun alkuun eaa. Niistä on säilynyt vain vähän, koska ne ovat paljolti tuhoutuneet myöhäisroomalaisen ja bysanttilaisen ajan muurien rakentamisen yhteydessä. Myöhäisroomalaiset muurit rakennettiin goottien hyökkäysten aikoihin tai jälkeen, ja olivat olemassa viimeistään 400-luvulla jaa. Kaivauksissa on löytynyt korkeimmillaan kahdeksanmetrisen muurin jäänteitä ja kuusi tornia. Pääportti oli länsisivulla. Bysanttilaisen ajan kunnostustöitä tehtiin 500-luvun lopulla ja myöhemmin useassa vaiheessa.
Muutoin nykyisessä Nessebarissa olevat antiikin aikaiset jäänteet ajoittuvat pääasiassa hellenistiselle kaudelle. Niihin lukeutuvat muun muassa akropolis, Apollonille omistettu temppeli ja agora sekä hellenistisen huvilan jäänteet. Mesembriassa tiedetään piirtokirjoituslähteiden perusteella olleen myös Dionysos Eleuthereukselle omistettu pyhäkkö. Kaupungissa oli kultit ja näin oletettavasti pyhäköt myös Zeus Hyperdeksiokselle, Athene Soteiralle, Demeter (Damater) Maloforokselle ja dioskuureille. Kaupungissa oli myös teatteri, mutta sitä ei ole löydetty.
Suuri osa Nessebarissa olevista maailmanperintökohteeseen kuuluvista muinaisjäänteistä on bysanttilaiselta ja bulgarialaiselta keskiajalta, ja niihin lukeutuu muun muassa useita kirkkoja.