Olenivkan vankilaisku

Olenivkan vankilaiskussa 29. heinäkuuta 2022 eli Venäjän hyökkäyksen Ukrainaan aikana Venäjän hallitsemassa vankilassa Donetskin alueella tapahtui räjähdys, jossa kuoli 53 ukrainalaista sotavankia. Venäjä ja Ukraina syyttävät räjähdyksestä toisiaan.
YK:n pääsihteeri nimitti tutkimusryhmän selvittämään räjähdystä, mutta Venäjä esti sotarikostutkijoiden pääsyn paikalle. Vankilan johtaja surmattiin kaksi vuotta joukkomurhan jälkeen pommi-iskussa.
Räjähdys.
Olenivkan vangit olivat pääasiassa Mariupolin ja Azovstalin terästehtaan puolustajia. Joitakin päiviä ennen räjähdystä venäläisvartijat tekivät epätavallisia muutoksia leiriin. Vartijoiden koppi siirrettiin kauemmas parakista. Azov-rykmentin vangit siirrettiin uusiin tiloihin, minkä jälkeen heidät komennettiin kaivamaan juoksuhautoja vartijoille, ja vartijat alkoivat käyttää kypärää ja luotiliivejä. Vankien sängyt sijoitettiin niin, että liikkuminen asuintiloissa oli vaikeaa.
Erään leiriltä selviytyneen kertomuksen mukaan naisvangit lukittiin selleihinsä ja vartijat juoksivat kellariin, mitä seurasi kaksi voimakasta räjähdystä. Vammojen perusteella pääteltiin räjähteen olleen Šmel-tyyppinen termobaarinen pommi, jonka aiheuttaman räjähdyksen lämpötila saattoi nousta yli tuhanteen asteeseen. BM-21-raketinheitin aloitti tulittamisen kello 23.00-23.30 välillä, mitä pidettiin yrityksenä peittää räjähdysten äänet. Räjähdyksissä kuoli vähintään 53 ukrainalaista. Seuraavana aamuna selleihin tuodut haavoittuneet vangit kertoivat, että ainakin yhdeksän oli kuollut, koska heiltä evättiin ensiapu. Myös ambulansseja estettiin pääsemästä tapahtumapaikalle ja vankeina olleita lääkäreitä kiellettiin hoitamasta pahoin loukkaantuneita. Leiriltä selvinneen vangin mukaan vartijat nauroivat parakkirakennuksen palaessa.
Venäjän Lontoon-suurlähetystö julkaisi kyseisenä päivän twiitin, jonka mukaan ”Azov-taistelijat ovat ansainneet teloituksen ei ampumalla, vaan hirttämällä, koska he eivät ole oikeita sotilaita. He ansaitsevat nöyryyttävän kuoleman.” Joukkomurhan jälkeen Venäjän korkein oikeus julisti Azov-rykmentin terroristijärjestöksi, mitä rykmentin lausunnossa pidettiin tekosyiden etsimisenä sotarikoksille.
Reaktiot ja tutkinta.
Ukrainan puolustusministeriön tiedusteluosaston mukaan iskun määräsi Wagner-ryhmän omistaja Jevgeni Prigožin. Ukrainan pääesikunta oli aiemmin arvioinut iskun motiivin olleen ukrainalaisten sotavankien kiduttamista ja surmaamista koskevien todisteiden hävittäminen. Ukrainan turvallisuuspalvelun salakuuntelemien miehitysjoukkojen puhelinkeskusteluista on ilmennyt, että vangit on voitu murhata asettamalla räjähteitä rakennusten sisälle. Silminnäkijät eivät havainnet rakettien lentävän kohti rakennusta eikä tähän viittaavaa viheltävää ääntä kuulunut. Lisäksi julkisten videoiden perusteella osa ikkunoista on ehjiä, mikä viittaa räjähdyksen keskipisteen olleen tuhoutuneen rakennuksen sisällä, jolloin sen seinät vaimensivat paineaaltoa ja muut rakennukset säästyivät. Turvallisuuspalvelu toteaa tiedotteessaan, että väitteet joiden mukaan Ukraina olisi ampunut vankilaa ohjuksilla tai tykistöllä ovat ”suoranaisia valeita ja provokaatioita”.
Venäjän puolustusministeriön mukaan ukrainalaiset olisivat suorittaneet iskun länsimaiden toimittamilla M142 HIMARS -raketinheittimillä. Luhanskin kapinallisjoukkojen Venäjän suurlähettiläs Leonid Miroshnik epäili Ukrainan surmanneen sotavangit estääkseen heitä arvostelemasta hallintoaan. Institute for the Study of War -ajatushautomon mukaan ei ole todisteita, että vankilan palovahinko olisi HIMARSin aiheuttamaa tai, että venäläismediassa esitetyt raketin jäänteet olisi kerätty Olenivkasta. YK:n raportissa vuodelta 2023 Ukrainan ihmisoikeustilanteesta HIMARS-väite yksiselitteisesti tyrmättiin, koska tapahtumapaikkaa oli sotkettu ja fyysisiä todisteita siirrelty.
Euroopan unionin korkea edustaja Josep Borrell tuomitsi verilöylyn ja Ukrainan ulkoministeri Dmytro Kuleba vaati Venäjän julistamista terroristivaltioksi.
YK:n pääsihteeri Antonio Guterres nimitti tutkimusryhmän selvittämään tapausta Venäjän ja Ukrainan pyynnöstä. Hän lopetti tutkinnan, koska ryhmän ei pystynyt saapumaan tapahtumapaikalle suunnitellusti. n mukaan vankilaan iskenyt ammus lensi idästä länteen eli Venäjältä Ukrainaan. Raportin mukaan Venäjä esti sotarikostutkijoiden pääsyn paikalle ja kuolleitten määrä olisi jäänyt pienemmäksi jos haavoittuneita olisi hoidettu asianmukaisesti.
Tutkinnan keskeytymisen vuoksi ei ollut mahdollista nimetä joukkomurhaan suoraan syyllisiä. Ihmisoikeusaktivistit nimesivät vastuunalaisiksi esimiehiksi nukkevaltio Donetskin kansantasavallan oikeusministeriön vankeinhoidon johtajan Juri Dorošenkon ja etelärintaman venäläisjoukkojen komentajan kenraali Sergei Surovikinin, joka jätti tutkimatta alaistensa toimintaa.
Seuraukset.
Ukraina onnistui lokakuussa 2022 saamaan takaisin 62 sotilaan ruumiit, joiden joukossa oli Olenivkassa kuolleita.
Ukrainan turvallisuuspalvelu ilmoitti syytteiden nostamisesta vankilan johtajaa Sergei Jevšukovia ja hänen avustajaansa vastaan ukrainalaisia sotavankeja vastaan tehdyistä rikoksista. Venäläiset Telegram-kanavat ovat vahvistaneet Jevšukovin kuolleen saamiinsa vammoihin häneen autoonsa asennetun pommin räjähdettyä 9. joulukuuta 2024 Donetskissa.