Petri Sarvamaa

Petri Ilari Sarvamaa (s. 15. syyskuuta 1960 Joensuu) on Euroopan tilintarkastustuomioistuimen Suomen jäsen. Aiemmin Sarvamaa on poliitikkona edustanut kokoomusta Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 2012–2024. Ennen politiikkaan siirtymistä hän työskenteli televisiotoimittajana. Kausillaan Euroopan parlamentissa Sarvamaa niitti menestystä useissa parlamentaarikoiden vertailuissa. Votewatch listasi Sarvamaan 2014–2019 parlamenttikauden vaikutusvaltaisimpien meppien joukkoon sijalle 14 ja vuoden 2024 EU Matrix -vertailussa Sarvamaa nousi jälleen suomalaismeppien kärkeen ollen koko parlamentin 25. vaikutusvaltaisin jäsen.
Ura.
Koulutukseltaan Sarvamaa on valtiotieteiden kandidaatti. Ennen lähtöään politiikkaan hän teki mittavan uran toimittajana. Sarvamaa työskenteli Yle TV1:llä uutis- ja ajankohtaistehtävissä vuoteen 2010 asti, jolloin hän irtisanoutui yhtiön palveluksesta ennen kampanjaansa vuoden 2011 eduskuntavaaleissa.
1990-luvulla Sarvamaa toimitti juttuja enimmäkseen Euroopasta ja Yhdysvalloista. 1990-luvun puolivälin jälkeen Sarvamaa esiintyi yhtä aikaa A-studiossa ja fiktiivisenä Uutisvideokasettimiehenä ajankohtaisohjelmassa A-bros. Vuosina 1997–2002 Sarvamaa työskenteli Ylen TV-uutisten ulkomaantoimituksen esimiehenä. Vuosituhannen vaihteessa hän esiintyi myös Aamu-TV:n juontajana. Vuosina 2002–2006 Sarvamaa oli Ylen pääkirjeenvaihtaja Washingtonissa. Hän oli työskentellyt Yhdysvalloissa jo ennen kirjeenvaihtajavuosiaan, muun muassa vuonna 1989 Atlantassa CNN-uutiskanavan Internationalissa. Viimeksi Sarvamaa nähtiin Suomen televisiossa A-studiossa.
Marraskuusta 2011 helmikuuhun 2012 Sarvamaa työskenteli Rekrytointipalvelu Sihti Oy:n kehitysjohtajana.
Politiikka (2012-2024).
Sarvamaa oli kokoomuksen ehdokas vuoden 2009 eurovaaleissa ja sijoittui toiselle varasijalle Risto E. J. Penttilän jälkeen. Hän oli kokoomuksen ehdokas myös vuoden 2011 eduskuntavaaleissa, joissa hän sijoittui Helsingin vaalipiirin kolmannelle varasijalle Laura Rädyn ja Fatbardhe Hetemaj’n jälkeen.
Sarvamaa nousi toiselta varasijalta Euroopan parlamenttiin maaliskuussa 2012 Ville Itälän siirryttyä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen jäseneksi ja Penttilän luovuttua vapautuneesta paikasta. Sarvamaa kuului parlamentissa Euroopan kansanpuolueen ryhmään (EPP) ja oli vuodesta 2012 talousarvion valvontavaliokunnan jäsen, jossa hän oli myös EPP-ryhmän puheenjohtaja eli koordinaattori. Lisäksi hän oli jäsen maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnassa, ja varajäsen budjettivaliokunnassa. Vuosina 2012–2013 Sarvamaa oli parlamentin pääneuvottelija EU:n ja Israelin sekä Sri Lankan välisissä lentoliikennesopimuksissa ja EU:n erillisvirastojen vuoden 2012 vastuuvapausasioissa. Hän toimi neuvottelijana myös useissa muissa EPP-ryhmän lausunnoissa ja mietinnöissä. 
Vuoden 2014 eurovaaleissa Sarvamaa nousi parlamenttiin jälleen varasijalta kun Alexander Stubb valittiin kokoomuksen puheenjohtajaksi ja pääministeriksi, eikä näin ollen ottanut paikkaa vastaan.Vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa Sarvamaa valittiin kolmannelle kaudelleen Europarlamenttiin 64 560 äänellä. Sarvamaa toimi kolmannella edustajakaudellaan pääneuvottelijana esimerkiksi lainsäädännössä unionin oikeusvaltiomekanismista, oligarkkirakenteiden torjumisessa, parlamentin metsästrategiaraportissa sekä useammassa mietinnössä vastuuvapauden myöntämisestä EU:n eri erillisvirastoille. Lisäksi hän toimi EPP:n pääneuvottelijana muun muassa käisteltäessä uutta metsästrategiaa ja EU:n taloudellisten etujen suojaamista väärinkäytöltä ja on laatinut lausunnot EU:n monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamiseen ja komission vuoden 2021 oikeusvaltiokertomukseen. Sarvamaa palkittiin vuonna 2022 Vuoden MEP-palkinnolla maa- ja metsätalouskategoriassa.
Syyskuussa 2023 valtioneuvosto esitti Petri Sarvamaata Suomen ehdokkaaksi Euroopan tilintarkastustuomioistuimeen. Tehtävä alkoi kesäkuussa 2024.
Sarvamaa tunnettiin poliitikkona erityisesti toimistaan eurooppalaisen oikeusvaltion turvaamiseksi. Hän oli toinen parlamentin kahdesta pääneuvottelijasta neuvoteltaessa oikeusvaltiomekanismia, jolla Unkarin varoja jäädytettiin.
Tammikuussa 2024 Sarvamaa keräsi nimet vetoomukseen, jolla Unkarilta vietäisiin äänioikeus EU:n neuvoston kokouksissa.
Sarvamaa on erityisesti arvostellut Unkarin pääministeri Viktor Orbánia, joka ei suostunut rahoittamaan Ukrainaa 50 miljardilla eurolla EU:n varoista, Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyyden viivyttämisestä ja Venäjän vastaisten pakotteiden viivyttämisestä. Taistelua oikeusvaltion puolesta voi pitää Sarvamaan poliitikkouran yhtenä suurimmista ja keskeisimmistä saavutuksista. 
Euroopan tilintarkastustuomioistuin (2024-).
Syyskuussa 2023 valtioneuvosto esitti Petri Sarvamaata Suomen ehdokkaaksi Euroopan tilintarkastustuomioistuimeen, Luxemburgiin. Tehtävä alkoi kesäkuussa 2024 ja kuuden vuoden mandaatti jatkuu vuoteen 2030 asti. Sarvamaa on 5. suomalaisjäsen tilintarkastustuomioistuimessa ja seuraa tehtävässään Hannu Takkulaa (jäsen vuosina 2018-2024). Aiempia suomalaisjäseniä ovat olleet Aunus Salmi (1995-2006), Olavi Ala-Nissilä (2006-2012), sekä Ville Itälä (2012-2018). 
Sarvamaa kuuluu tilintarkastustuomioistuimessa 4. jaostoon, jonka vastuulla on EU budjetin valvominen liittyen markkinoiden sääntelyyn ja kilpailukykyiseen talouteen. Jaostoon kuuluvat Sarvamaan lisäksi jäsenet Latviasta, Kroatiasta, Romaniasta sekä Ruotsista. Sarvamaa valittiin syyskuussa 2025 4. jaoston puheenjohtajaksi . 
Yksityiselämä.
Sarvamaa syntyi vuonna 1960 Joensuussa ja varttui Helsingin Roihuvuoressa. Hän oli vuosituhannen vaihteesta 2020-luvun alkuun naimisissa Sari Helinin kanssa. Hänellä on kaksi 2000-luvulla syntynyttä ja kolme aikuista lasta. Nykyään Sarvamaa on kihloissa tsekkiläisen Sabina Van Der Landen kanssa. 
Sarvamaalla on venäläistä sukutaustaa. Sarvamaan isä Boris Saharov syntyi vuonna 1908 Pietarissa ja muutti Venäjän vallankumouksen aikaan Terijoen kautta Joensuuhun. Perhe otti vuonna 1931 sukunimekseen Sarvamaan. Petri Sarvamaan veli oli Valamon luostarin munkki isä Trifon, siviilinimeltään Pekka Lepistö. Ortodoksisuus tulee Sarvamaalle sukujuurista, ja hänet kastettiin lapsena ortodoksiseen kirkkoon. Hän kuului kouluiässä käytännön syistä (uskonnon tunnit) useita vuosia luterilaiseen kirkkoon.