Luettelo suomalaisista yli 8000 metriä korkeille vuorille kiivenneistä

Luettelo suomalaisista yli 8 000 metriä korkeille vuorille kiivenneistä perustuu Suomen alppikerhon listaukseen, joka tosin sisältää tiedot vain vuoden 2019 syyskuun loppuun saakka. Lista on päivitetty 20.3.2019 The Himalayan Database -tietokannan 31.12.2018 tilanteen mukaan.
Everest (maailman korkein vuori).
Maailman korkein vuori tunnetaan myös nimellä Mount Everest. Sillä on korkeutta 8 848 metriä. Englanninkielisen nimensä se sai vuonna 1849 maantieteilijä Sir George Everestin mukaan. Nimen antoi Andrew Waugh, joka tuohon aikaan toimi maanmittauslaitoksen johtajana Intiassa. Everest oli ollut hänen edeltäjänsä tuossa tehtävässä.
Everest sijaitsee Himalajan vuoristossa, tarkemmin sen osassa nimeltä Mahalangur Himal ja siellä Khumbun alueella. Vuoren huipulla kulkee Nepalin ja Kiinan raja.
Everestin valloittivat ensimmäisinä uusiseelantilainen Edmund Hillary ja šerpa Tenzing Norgay vuonna 1953. Ilman happea Everestille kiipesivät ensimmäisinä Reinhold Messner ja Peter Habeler vuonna 1978.
Ensimmäisenä suomalaisena Everestille kiipesi Veikka Gustafsson vuonna 1993. Vuonna 1997 hän teki saman ilman lisähappea, ja lisähapen avulla hän kävi huipulla kolmannen kerran vuonna 2004. Ensimmäisenä suomalaisena naisena Everestin valloitti Carina Räihä toukokuussa 2012.
Vuoden 2019 syyskuun loppuun mennessä Everestin huipulla oli käynyt 18 suomalaista, joista Veikka Gustafsson kolmesti.
K2 (2. korkein).
K2, aiemmin myös Mount Godwin-Austen, on maailman toiseksi korkein vuori. Korkeutta sillä on 8 611 metriä. Se sijaitsee Pakistanin ja Kiinan rajalla Karakorumin vuoristossa. Nimen “K” tulee sanasta Karakorum.
Ensimmäisinä K2:n valloittivat vuonna 1954 italialaiset Lino Lacedelli ja Achille Compagnoni, jotka olivat osa Ardito Desion johtamaa retkikuntaa. Ensimmäisenä suomalaisena huipulle pääsi Veikka Gustafsson vuonna 1994. Vain yksi toinen suomalainen, Samuli Mansikka, on kiivennyt K2:lle.
Kangchenjunga (3. korkein).
Kangchenjunga on maailman kolmanneksi korkein vuori, korkeudeltaan 8 586 metriä. Se sijaitsee Nepalin ja Intian Sikkimin osavaltion välisellä rajalla. Vuoren viidestä huipusta Länsihuippu ja Kangbachen ovat Nepalin puolella ja Päähuippu, Keskushuippu ja Etelähuippu ovat suoraan rajalla.
Vuoren nimi on tiibetin kieltä ja tarkoittaa ‘korkeitten lumien viittä aarretta’. Paikalliset lhopo-kansat jäsenet uskovat, aarteet ovat piilossa, mutta paljastavat itsensä uskovaisille, kun maailma on vaarassa; aarteet sisältävät suolaa, kultaa, turkoosia ja jalokiviä, pyhiä kirjoituksia, voittamatonta panssaria tai ammuksia, viljaa ja lääkkeitä.
Vuoteen 1852 saakka Kangchenjungaa luultiin maailman korkeimmaksi vuoreksi, kunnes Suuren trigonometrisen mittausprojektin tulokset osoittivat, että Mount Everest, josta tuolloin käytettiin nimeä Peak XV, oli korkeampi.
Kanchenjungan valloittivat ensimmäisinä George Band ja Joe Brown 25. toukokuuta 1955.
Lhotse (4. korkein).
Lhotse on maailman neljänneksi korkein vuori, korkeudeltaan 8 516 metriä. Se on osa Everestin massiivia Khumbun seudulla, ja sijaitsee aivan Nepalin ja Kiinan rajalla Everstistä kaakkoon. Sen nimi on tiibetin kieltä ja tarkoittaa ‘eteläistä huippua’.
Lhotsea ei pidetty itsenäisenä kiipeilykohteena, kunnes sveitsiläiset Ernst Reiss ja Friz Luchsinger kiipesivät sille 18. toukokuuta 1956 osana Everstin retkikuntaa. Andrzej Czok ja Jerzy Kukuczka kiipesivät vuonna 1979 Lhotselle ilman lisähappea.
Makālu (5. korkein).
Makālu on maailman viidenneksi korkein vuori, jonka huippu on 8 485 metrin korkeudessa. Se sijaitsee 23 kilometriä Mount Everestistä itään Khumbun alueella Kiinan ja Nepalin rajalla. Kyseessä on vaikeapääsyinen, nelisivuisen pyramidin muotoinen vuori, joka on yksi vaikeimmista kiivettävistä korkeiden vuorten joukossa.
"Makālu" on tiibetin kieltä ja sen merkitys on ‘suuri musta’, mikä viittaa lumettoman vuoren huipun graniitin väriin.
Ranskalaiset Lionel Terray ja Jean Couzy olivat ensimmäiset ihmiset Makālun huipulla 15. toukokuuta 1955.
Cho Oyu (6. korkein).
Cho Oyu on maailman kuudenneksi korkein vuori 8 188 metrin korkeudellaan. Se sijaitsee Nangpa La -solan, Tiibetin ja Khumbun laakson välisen kauppareitin pohjoispuolella Nepalin Solukhumbun piirikunnan ja Kiinan Tiibetin autonomisen alueen rajalla, noin 30 kilometriä Mount Everestistä länteen. 
Vuoren nimi on tiibetin kieltä ja tarkoittaa ‘turkoosijumalatarta’.
Cho Oyulle kiipesivät ensimmäisinä 19. lokakuuta 1954 itävaltalaiset Herbert Tichy, Sepp Jochler sekä Pasang Dava Lama, joista viimemainittu oli paikallinen sherpa.
Dhaulagiri I (7. korkein).
Dhaulagiri I on maailman seitsemänneksi korkein vuori 8 167 metrin korkeudellaan ja korkein sellainen vuori, joka sijaitsee yksinomaan yhden valtion, eli Nepalin, alueella. Se sijaitsee Annapurnan massiivissa.
Dhaulagiri (धौलागिरी) on nepalin kieltä, ja se periytyy sanskritista, missä धवल (dhawala) tarkoittaa ‘häikäisevää, valkoista, kaunista’ ja गिरि (giri) tarkoittaa ‘vuorta’.
Dhaulagiria pidettiin vuosina 1808–38 maailman korkeimpana vuorena, kunnes Kangchenjunga vei tämän tittelin ennen Everestiä vuonna 1858.
Dhaulagiri oli toiseksi viimeinen yli 8 000-metrinen valloitettu vuori ja viimeinen sellainen Nepalissa. Sille kiipesivät ensimmäisinä sveitsiläis-itävaltalaisen retkikunnan jäsenet Kurt Diemberger, Peter Diener, Ernst Forrer, Albin Schelbert, Nyima Dorji ja Nawang Dorji 13. toukokuuta 1960.
Manaslu (8. korkein).
Manaslu on maailman kahdeksanneksi korkein vuori, 8 163 metriä merenpinnan yläpuolella. Se sijaitsee Himalajan vuoristossa Gurkhan massiivissa Nepalin Läntisellä kehitysalueella, Gandakin vyöhykkeellä, 61 kilometriä Gorkhan kaupungin pohjoispuolella.
Manaslu on johdettu sanskritin sanasta "manasa", joka tarkoittaa ‘mieltä’ tai ‘sydäntä’.
Manaslulle kiipesivät ensimmäisinä japanilaisen retkikunnan jäsenet Toshio Imanishi ja Gyalzen Norbu 9. toukokuuta 1956, ja japanilaiset pitävät tätä vuorta omanaan.
Nanga Parbat (9. korkein).
Nanga Parbat on maailman yhdeksänneksi korkein vuori, korkeudeltaan 8 126 metriä. Se sijaitsee Himalajan läntisimmässä päässä välittömästi kaakkoon Indus-joen pohjoisimmasta mutkasta Pakistanin Kashmirin Gilgit-Baltistanin alueella. Se on ainoa Pakistanin yli 8 000 metriä korkeista vuorista, joka on kokonaan Pakistanin puolella.
Vuori nousee valtavana paljon alempana olevasta ympäristöstään, ja sen prominenssi onkin toiseksi korkein maailman sadan korkeimman vuoren joukossa; vain Everestin prominenssi on korkeampi. Sillä on musta maine, sillä se on erittäin vaikea kiivettävä, ja sen lempinimenä on “Tappajavuori”, sillä niin monet kiipeilijät ovat kuolleet sen rinteillä, ja hengissä selvinneetkin ovat joutuneet äärirajoilleen.
Vuoren nimi tulee sanskritin kielestä, missä sanat "nagna" ja "parvata" yhdessä tarkoittavat ‘alastonta vuorta’, mikä viittaa vuoren eteläseinämään, joka yleensä ei ole lumen peitossa.
Nanga Parbatin huipun saavutti ensimmäisenä 3. heinäkuuta 1953 Hermann Buhl saksalais-itävaltalaisesta retkikunnasta. Tätä ennen oli jo 31 ihmistä saanut surmansa yrittäessään vuoren valloitusta.
Annapurna I (10. korkein).
Annapurna on osa Annapurnan massiivia, joka on 55 kilometriä pitkä vuorijono, osa Himalajaa. Massiivilla on useita kymmeniä huippuja, joista korkein on Annapurna I 8 091 metrin korkeudellaan. Se on maailman kymmenenneksi korkein huippu. Se on yksi vaarallisimmista yli 8 000 metrin vuorista yhdessä K2:n ja Nanga Parbatin kanssa.
Vuori on saanut nimensä Annapurna-jumalattaresta, joka on hinduille ruuan ja ravinnon jumalatar, jonka uskotaan asuvan tällä vuorella. Sana "annapurna" juontuu sanskritista, missä "purna" tarkoittaa ‘täynnä’ ja "anna" ‘ruokaa’, ja yhdessä niiden merkitys on ‘ikuinen ravinto’.
Ensimmäisenä Annapurna I:n huipulle pääsi ranskalaisen Maurice Herzogin johtama retkikunta 3. kesäkuuta 1950. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun kukaan pystyi valloittamaan yli 8 000 metrin korkuisen vuoren.
Gasherbrum I (11. korkein).
Gasherbrum I on osa Gasherbrumin massiivia Karakorumin vuoristossa Pakistanissa. Se on maailman 11. ja Pakistanin 3. korkein vuori. Korkeutta sillä on 8 068 metriä. Se sijaitsee erittäin lähellä Siachenin jäätikköä, jonka hallinnasta Intia ja Pakistan kiistelevät.
Vuorella ei alun perin ollut paikallista nimeä, sillä se ei näkynyt millekään asutulle seudulle. Se sai aluksi nimen "K5", eli Karakorumin viides vuori.
Nykyinen nimi “Gasherbrum” tulee baltinkielisistä sanoista "rgasha" (‘kaunis’) ja "brum" (‘vuori’).
Ensimmäisinä tälle vuorelle kiipesivät 5. heinäkuuta 1958 amerikkalaiseen retkikuntaan kuuluneet Pete Schoening ja Andy Kauffman. Alppityyliin, ilman ennakkoon järjestettyjä reittejä tai leirejä, sille kiipesivät ensimmäisenä Reinhold Messner ja Peter Habeler elokuussa 1975. He eivät käyttäneet myöskään lisähappea tai köysiä.
Broad Peak (12. korkein).
Broad Peak on maailman kahdenneksitoista korkein vuori 8 047 metrin korkeudellaan. Se sijaitsee Karakorumin vuoristossa Pakistanin ja Kiinan rajalla.
Kuten edellä Gasherbrumin kohdalla, myöskään tällä vuorella ei ollut paikallista nimeä, ja nykyinen nimi Broad Peak juontuu siitä, että sen huipun harjanne on poikkeuksellisen laaja, noin kaksi kilometriä leveä.
Broad Peakia pidetään yhtenä helpoimmista yli 8 000 metriä korkeista vuorista. Ensimmäisinä sen valloittivat itävaltalaiset Marcus Schmuck, Fritz Wintersteller, Kurt Diemberger ja Hermann Buhl 9. kesäkuuta 1957. Nousu tapahtui alppityyliin.
Gasherbrum II (13. korkein).
Gasherbrum II on maailman kolmanneksitoista korkein vuori 8 035 metrin korkeudellaan. Se sijaitsee Karakorumin vuoristossa osana Gasherbrumin massiivia Pakistanissa. Se on tuon massiivin kolmanneksi korkein vuori Gasherbrum I:n ja Broad Peakin jälkeen ja Pakistanin kuudenneksi korkein vuori.
Tämän vuoren kiipesivät ensimmäisinä itävaltalaiset Fritz Moravec, Josef Larch ja Hans Willenpart 7. heinäkuuta 1956.
Shishapangma (14. korkein).
Shishapangma on maailman neljänneksitoista korkein vuori, jolla on korkeutta 8 027 metriä. Se sijaitsee Himalajan vuoristossa keski-Tiibetissä viiden kilometrin päässä Nepalin rajasta.
Nimi Shishapangma on tiibetin kieltä. Se muodostuu sanoista "pangma" (‘ruohotasanko’ tai ‘keto’) ja "shisha" tai "chisa" (‘harja’ tai ‘vuorijono’), ja merkitys siten on ‘huippu ruohikkotasangon yllä’. Vuoren nepalilais-intialainen nimi on "Gosainthan", joka tarkoittaa ‘pyhää paikkaa’.
Ensimmäisenä Shishapangman kiipesivät 2. toukokuuta 1964 kiinalaiset Xǔ Jìng, retkikunnan johtaja, ja Zhāng Jùnyán, Wang Fuzhou, Wū Zōngyuè, Chén Sān, Soinam Dorjê, Chéng Tiānliàng, Migmar Zhaxi, Dorjê ja Yún Dēng. He kiipesivät vuorelle pohjoista reittiä.