tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Leontopolites

Leontopolites (), egyptiläisittäin Hesbu (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 11. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielinen nimi viittaa Heseb-härkään. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Hesebu" ja "Ka-heseb". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L11.
Maantiede.
Leontopoliteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 11. nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston keskiosissa Niilin Mendesiakos- ja Tanitikos-suuhaarojen välissä. Sen länsipuolella sijaitsi Busiriteen (L09) nomos, pohjoispuolella Hermopoliteen (L15) ja Mendesioksen (L16) nomokset, itäpuolella Bubastiteen (L18) ja Taniteen (L19) nomokset, ja eteläpuolella Athribiteen (L10) nomos.
Nomoksen pääkaupunkina ("mētropolis") esiintyy yleensä Leontopolis eli egyptiläisittäin Ta-remu (nyk. Tell al-Moqdam). Pääkaupungiksi mainitaan kuitenkin myös Kabasos (Hebes-ka/Ka-hebes).
Historia.
Leontopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L11, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomos tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta ("Papyrus Revenue Laws", "Rev. pap."). Antiikin ajan kirjailijoista nomoksen mainitsevat Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista. Nomos esiintyy kuitenkin tällöin Ala-Egyptin 10. nomoksena (L10). Sen paikalla 11. nomoksena (L11) esiintyy Farbaithiteen nomos, joka toisaalla mainitaan Taniteen nomoksen (L19) toisena nimenä.
Nomoksen pääjumala oli Isis. Nomos ei esiinny faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa, joten sen jumala tässä yhteydessä jää epäselväksi.
Sebennytes

Sebennytes (), egyptiläisittäin Tjeb-netjer (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 12. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Vasikka ja lehmä”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Theb-ka". Kreikankielisenä nimenä esiintyy joskus myös Onufites (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L12.
Maantiede.
Sebennyteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 12. nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston pohjoisosassa Välimeren rannikolla Niilin Sebennytikos-suuhaaran itäpuolella. Sen länsipuolella sijaitsivat Saiteen (L05) ja Ksoiteen (L06) nomokset ja itäpuolella Diospolites Katon (L17) nomos.
Nomoksen pääkaupunkina ("mētropolis") esiintyy yleensä Sebennytos eli egyptiläisittäin Tjeb-netjer (nyk. Samannud). Klaudios Ptolemaios kuitenkin sanoo sen pääkaupungin olleen Pakhnamunis. Nomoksen muihin kaupunkeihin lukeutuivat Lykopolis, Onufis ja Perhebit (nyk. Behbeit).
Historia.
Sebennyteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Nomoksissa tapahtui tuolloin kuitenkin paljon muutoksia, ja siksi nomoksella esiintyy useita nimiä, tai siitä erotettiin uusia nomoksia, joihin nimet viittaavat. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L12, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta. Nomoksen toiseksi nimeksi mainittu Onufites esiintyy myös numerolla L21.
Nomos tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta ("Papyrus Revenue Laws", "Rev. pap."). Antiikin ajan kirjailijoista nomoksen mainitsevat Ptolemaioksen lisäksi Strabon ja Plinius vanhempi. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.
Nomoksen pääjumala oli An-her sekä Inheret-Shu ja Mehit Sebennytoksessa sekä Hebitin Isis Perhebitissä. Nomos ei esiinny faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa, joten sen jumala kyseisessä yhteydessä jää epäselväksi.
Heliopolites

Heliopolites (), egyptiläisittäin Heka-andju (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 13. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Mahtava valtikka”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Heq-at" ja "Ḥeka-Redj". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L13.
Maantiede.
Heliopoliteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 13. nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston kaakkoisosassa Niilin pääuoman pohjoisosan ja Niilin itäisimmän Pelusiakos-suuhaaran itäpuolella. Sen eteläpuolella sijaitsi Ylä-Egyptin Afroditopoliteen nomos (U22), länsipuolella eli joen toisella puolella Memfiteen (L01), Letopoliteen (L02) ja Athribiteen (L10) nomokset, ja pohjoispuolella Bubastiteen (L18) ja Heroopoliteen (L08) nomokset.
Nomoksen pääkaupunki ("mētropolis") oli Heliopolis eli egyptiläisittäin Iunu (nyk. Matariya). Sen muihin paikkoihin lukeutui Babylon eli Kheriaha.
Historia.
Heliopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L13, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomos on yksi Ala-Egyptin kahdeksasta vanhimmasta tunnetusta nomoksesta. Bubastiteen (L18) nomos erotettiin omaksi alueekseen Heliopoliteesta. Antiikin aikana nomos tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta ("Papyrus Revenue Laws", "Rev. pap."). Antiikin ajan lähteistä nomoksen mainitsevat Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.
Nomoksen pääjumala oli Ra eli Aurinko, josta myös sen pääkaupunki Heliopolis sai kreikkalaisen nimensä. Nomoksen muita jumalia olivat Hathor Heliopoliissa sekä Atum Babylonissa. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyvät Isis ja Sun Bast.
Sethroites

Sethroites (), egyptiläisittäin Khenti-iabti tai Iabti (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 14. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Itäisin”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Khenti-aabti" ja "Khent-abt". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L14.
Maantiede.
Sethroiteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 14. nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston koillisosassa Välimeren rannikolla Niilin itäisimmän eli Pelusiakos-suuhaaran itäpuolella. Sen länsipuolella sijaitsi Taniteen (L19) nomos ja eteläpuolella Arabian (L20) nomos.
Nomoksen pääkaupungiksi ("mētropolis") mainitaan Sele eli egyptiläisittäin Tjaru (nyk. Tell Abu Seifa/Tell Habwa). Pääkaupungiksi on arveltu kuitenkin jossakin vaiheessa historiaa myös Pelusionia. Sen muihin kaupunkeihin lukeutuivat muun muassa Auaris (Avaris), Dafnai ja Sethroe.
Historia.
Sethroiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Nomoksen nimenä esiintyy joskus myös "Tanites", joka on yleensä kuitenkin Ala-Egyptin 19. nomos (L19). Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L14, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomoksen pääjumala oli Horus eli Heru. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy ”[He]benun (tai Benun) Horus(?)”.
Hermopolites (Ala-Egypti)

Hermopolites (), egyptiläisittäin Hebi tai Djehuti (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 15. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Ibis-lintu”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Tehut". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L15.
Maantiede.
Hermopoliteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 15. nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston pohjoisosassa Välimeren rannikolla Niilin Mendesiakos-suuhaaran länsipuolella. Sen länsipuolella sijaitsi Diospolites Katon (L17) nomos ja itäpuolella Mendesioksen (L16) nomos.
Nomoksen pääkaupunkina ("mētropolis") esiintyy yleensä Hermopolis Mikra eli egyptiläisittäin Per-Djehuti-wep-rehui (nyk. Al-Baqliya).
Historia.
Hermopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana.
Nomos on yksi Ala-Egyptin kahdeksasta vanhimmasta tunnetusta nomoksesta. Antiikin lähteissä sille esiintyy useita erilaisia nimiä, jotka voivat johtua nimen- ja aluemuutoksista alueella. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L15, jolla siihen voidaan viitata muutoksista riippumatta.
Nomoksen pääjumala oli Thoth eli Tehuti, jonka kreikkalaiset yhdistivät Hermeeseen ja josta nomoksen pääkaupunki sai nimensä. Nomos ei esiinny faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa, joten sen jumala jää epäselväksi.
Mendesios

Mendesios (), egyptiläisittäin Hat-mehit (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 16. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Kala”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Kha". Kreikankielisinä niminä esiintyy joskus myös Thmuites ( tai "Thmouites nomos"). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L16.
Maantiede.
Mendesioksen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 16. nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston koillisosassa Välimeren rannikolla Niilin Mendesiakos- ja Tanitikos-suuhaarojen välissä. Sen länsipuolella sijaitsi Hermopoliteen (L15) nomos ja itäpuolella Taniteen (L19) nomos.
Nomoksen pääkaupunkina ("mētropolis") esiintyy yleensä Mendes eli egyptiläisittäin Djedet ja Per-Banebdjedet. Pääkaupungiksi mainitaan kuitenkin jossakin vaiheessa historiaa myös Thmuis (Ta-maut).
Historia.
Mendesioksen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Nomoksissa tapahtui tuolloin kuitenkin paljon muutoksia, ja siksi nomoksella esiintyy useita nimiä, tai siitä erotettiin uusia nomoksia, joihin nimet viittaavat. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L16, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomos tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta ("Papyrus Revenue Laws", "Rev. pap."). Muista antiikin ajan lähteistä nomoksen mainitsevat Strabon ja Plinius vanhempi nimellä "Mendesios" ja Klaudios Ptolemaios nimellä "Thmuites". Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.
Nomoksen jumala oli Banebdjedet (Ba-neb-Tattu/Tettetet) Mendeessä. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalan nimen kohdalla lukee vain ”Djedetin” (eli nimen Djedet genetiivi).
Diospolites Kato

Diospolites Kato (), egyptiläisittäin Behdet tai Zema-Behdet (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 17. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Valtaistuin”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Beḥedet", "Semabehdet", "Sema-behdet", "Sema-beḥut", "Sma-beḥut" ja "Sam-behutet". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L17.
Maantiede.
Diospolites Katon nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 17. nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston pohjoisosassa Välimeren rannikolla. Sen länsipuolella sijaitsi Sebennyteen (L12) nomos ja itäpuolella Hermopoliteen (L15) nomos.
Nomoksen pääkaupunkina ("mētropolis") esiintyy yleensä Diospolis Mikra eli egyptiläisittäin Zema-Behdet (Pa-iu-en-Amon/Waset-mehu, nyk. Tell el-Balamun).
Historia.
Diospolites Katon nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella, ja se on yksi Ala-Egyptin kahdeksasta vanhimmasta tunnetusta nomoksesta. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L17, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomoksen pääjumala oli Amon, jonka kreikkalaiset yhdistivät Zeukseen ja josta nomoksen pääkaupunki sai nimensä. Nomos ei esiinny faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa, joten sen jumala tässä yhteydessä jää epäselväksi.
Bubastites

Bubastites ( tai "Boubastitēs nomos"), egyptiläisittäin Imet-khenti (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 18. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Etelän prinssi”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Imti-khenti", "Im-khent", "Amti-khenti" ja "Am-khent". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L18.
Maantiede.
Bubastiteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 18. nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston kaakkoisosassa Niilin itäisimmän eli Pelusiakos-suuhaaran varrella. Sen länsipuolella sijaitsivat Athribiteen (L10) ja Leontopoliten (L11) nomokset, ja itäpuolella Heroopoliteen (L08) ja Arabian (L20) nomokset.
Nomoksen pääkaupunkina ("mētropolis") esiintyy yleensä Bubastis eli egyptiläisittäin Baset tai Per-Bast(et).
Historia.
Bubastiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella, ja se oli on yksi Ala-Egyptin kahdeksasta vanhimmasta tunnetusta nomoksesta. Se erotettiin omaksi alueekseen Heliopoliteen nomoksesta (U13). Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L18, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Antiikin aikana nomos tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta ("Papyrus Revenue Laws", "Rev. pap."). Muista antiikin ajan lähteistä nomoksen mainitsevat Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.
Nomoksen pääjumala oli Bastet eli Bast, jonka kreikkalaiset yhditivät Artemiihin. Tämä esiintyy nomoksen jumalana myös faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa.
Tanites

Tanites (), egyptiläisittäin Imet-pehet (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 19. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Pohjoisen prinssi”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Imty-peḥu", "Im-peḥ", "Amty-peḥu" ja "Am-peḥu". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L19.
Maantiede.
Taniteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 19. nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston koillisosassa Välimeren rannalla Niilin Tanitikos- ja Pelusiakos-suuhaarojen välissä. Sen länsipuolella sijaitsi Mendesioksen (L16) nomos ja itäpuolella Sethroiteen (L14) nomos.
Nomoksen pääkaupunkina ("mētropolis") esiintyy yleensä Tanis eli egyptiläisittäin Djanet (nyk. San el-Hagar). Sen muihin kaupunkeihin lukeutuivat muun muassa Imet (nyk. Tell Nebesha) ja Pi-Ramses (Pi-Ramesse/Piramesses, nyk. Qantir).
Historia.
Taniteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L19, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomoksen pääjumalia olivat Amon, Mut ja Khons Taniksessa ja Wadjet Imetissä. Nomos ei esiinny faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa, joten sen jumala jää epäselväksi.
Arabia (nomos)

Arabia (), egyptiläisittäin Sepdu (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 20. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Sulallinen haukka”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Sepdju", "Sepedju", "Sept" ja "Sopdu". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L20.
Maantiede.
Arabian nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 20. nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston itälaidalla Niilin itäisimmän eli Pelusiakos-suuhaaran itäpuolella. Sen pohjoispuolella sijaitsi Sethroiteen (L14) nomos, eteläpuolella Heroopoliteen (L08) nomos, ja länsipuolella Bubastiteen (L18) ja Taniteen (L19) nomokset.
Nomoksen pääkaupunkina ("mētropolis") esiintyy yleensä Fakussai (Fakusa) eli egyptiläisittäin Pa-Kes. Sen muihin kaupunkeihin lukeutui Per-Sepdu (Per-Sopdu, nyk. Saft el-Henna).
Historia.
Arabian nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L20, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Antiikin ajan lähteistä nomoksen mainitsee Klaudios Ptolemaios. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.
Nomoksen pääjumala oli Sept. Nomos ei esiinny faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa, joten sen jumala kyseisessä yhteydessä jää epäselväksi.
Deepfake

Deepfake tai syväväärennös on aidolta vaikuttavaa elävää kuvaa ja ääntä sisältävä videoväärennös, joka on tuotettu keinotekoisesti yhdistelemällä kuvia ja videoita koneoppivan tekoälyn avulla. Videon suunnittelija pystyy määrittelemään kaiken, mitä videolla näkyvä henkilö tekee, ja panemaan sanat hänen suuhunsa.
Tekniikka.
Deepfake-videoiden teossa käytettävä syväoppiva tekoäly pohjautuu kahteen neuroverkkoon, jotka käyttävät eri algoritmeja ja muodostavat keskenään kilpailevan verkoston. Ensimmäiselle eli luovalle algoritmille syötetään ensin suuria määriä dataa henkilöstä, jonka on tarkoitus esiintyä videolla. Kuvan tarkkuus on sitä parempi, mitä enemmän taustamateriaalia on käytössä. Algoritmi analysoi saamastaan datasta henkilön kasvonpiirteet, hiukset, varjot ja muut yksityiskohdat eri kulmista. Sitten se sulauttaa yhteen alkuperäisen kuvan ja toisista kuvista videon suunnittelijan irrottamaa ääntä ja suun liikkeitä, ja tuottaa ehdotuksen deepfakeksi. Toinen eli valvova algoritmi analysoi luovan algoritmin ehdotuksen ja etsii siitä virheitä, jotka saavat videon näyttämään epäluonnolliselta. Luova algoritmi korjaa valvovan algoritmin raportoimat virheet ja tuottaa parannellun ehdotuksen videosta. Video on valmis, kun valvova algoritmi ei enää löydä siitä virheitä.
Käyttötarkoitukset.
Elokuvanteossa deepfake-tekniikalla voidaan esimerkiksi tuoda kohtaukseen näyttelijästä nuorempi versio, korjata näyttelijän tekemiä virheitä tai jälkiäänittää hänen repliikkinsä. Videopeleissä tekniikan avulla hahmoista voidaan tehdä luonnollisemman näköisiä. Kuluttaja voi sen avulla kokeilla erilaisia vaatteita tai hiustyylejä.
Deepfake-tekniikalla voidaan luoda väärennettyjä videoita, joissa kohde, kuten joku tunnettu henkilö, näyttää sanovan asioita, joita hän ei todellisuudessa ole koskaan sanonut. Deepfake-videoita on tehty ainakin rikollisiin huijaustarkoituksiin sekä julkkispornoksi.
Historia.
Maailmanlaajuisesti tunnetuksi deepfake-ilmiö tuli vuonna 2018, kun Reddit-sivuston käyttäjä alkoi ladata sivustoon pornografisia deepfake-videoita. Sen jälkeen deepfake-videoiden määrä on kasvanut nopeasti. Deepfake-tekniikka kehittyy nopeasti, ja videoita voi olla vaikea erottaa aidoista.
Tunnistaminen.
Suuret yhtiöt kuten Google, Facebook, Microsoft ja Amazon pyrkivät tunnistamaan ja poistamaan deepfake-videot omista palveluistaan.
Intel väittää kehittämänsä "Fakecatcher"-ohjelman tunnistavan deepfake-videot reaaliajassa 96 prosentin tarkkuudella. Ohjelma tutkii videossa esiintyvän ihmisen kasvojen värimuutoksia, jotka aiheutuvat veren virtauksen muutoksista verisuonissa. Näitä muutoksia deepfake-videot eivät vielä osaa jäljitellä.
Afroditopolis

Afroditopolis (; myös , ”Afroditen kaupunki”; ) tai Afrodito (, ) voi viitata seuraaviin kaupunkeihin muinaisessa Egyptissä:
Ala-Egyptissä eli Deltassa:
Keski-Egyptissä eli Heptanomiissa:
Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa:
Douglas Dexter

Arthur Bernard Douglas Dexter (5. tammikuuta 1887 Eastbourne, Englanti – 21. syyskuuta 1937 Lontoo, Englanti) oli brittiläinen miekkailija. Dexter kilpaili vuoden 1936 kesäolympialaisissa edustaen Isoa-Britanniaa.
Afroditopolis (Afroditopolites)

Afroditopolis (; myös ; ) eli Afrodito (, ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Keski-Egyptissä eli Heptanomiissa ja kuului Afroditopoliteen nomokseen, jonka pääkaupunki se oli.
Afroditopolis eli ”Afroditen kaupunki” oli rakennettu Niilin itärannalle etelään Memfiistä ja noin 73 kilometriä etelään nykyisestä Kairosta. Kaupungin länsipuolella sijaitsi Krokodeilopolis eli myöhempi Arsinoe ja lounaispuolella Herakleopolis.
Kaupungin pääkultti oli omistettu sen nimen mukaisesti kreikkalaisittain Afroditelle. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Afroditopolitēs" (). Afridotopolis löi omaa rahaa ainakin Trajanuksen ja Hadrianuksen aikana. Rahoissa esiintyy kirjoitus . Varhaisella kristillisellä kaudella kaupunki oli piispanistuin.
Kaupunkia ei tule sekoittaa Egyptin lukuisiin muihin Afroditopolis-nimisiin kaupunkeihin.
Afroditopolis (Antaiopolites)

Afroditopolis (; myös ; ) eli Per-Wadjet (; ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa ja kuului Antaiopoliteen nomokseen.
Afroditopolis eli ”Afroditen kaupunki” oli rakennettu Niilin länsirannalle ja sijaitsi jonkin matkaa Ptolemaisin ja Panopoliin alapuolella lähellä Antaiopolista. Afroditopolis kuului jonkin aikaa Antaiopoliteen sijasta omaan nomokseensa Afroditopoliteen nomokseen, joka on eri kuin samanniminen nomos Heptanomiissa.
Kaupungin egyptinkielinen nimi tarkoittaa ”Wadjetin taloa”, ja sen pääkultti oli omistettu kyseiselle jumalatattarelle, jonka kreikkalaiset yhdistivät Afroditeen. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Afroditopolitēs" ().
Kaupunkia ei tule sekoittaa Egyptin lukuisiin muihin Afroditopolis-nimisiin kaupunkeihin.
Afroditopolis (Leontopolites)

Afroditopolis (; myös ; ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ala-Egyptissä eli Niilin suistossa ja kuului Leontopoliteen nomokseen, mutta sen tarkkaa sijaintia ei tunneta.
Kaupungin pääkultti oli omistettu sen nimen mukaisesti kreikkalaisittain Afroditelle. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Afroditopolitēs" ().
Kaupunkia ei tule sekoittaa Egyptin lukuisiin muihin Afroditopolis-nimisiin kaupunkeihin.
Afroditopolis (Pathyrites)

Afroditopolis (; myös ; ) eli Per-Hathor (; ; ), oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa ja kuului Pathyriteen (myöhemmin Hermonthiteen) nomokseen.
Afroditopolis eli ”Afroditen kaupunki” oli rakennettu Niilin länsirannalle. Joen varrella kaupungin pohjoispuolella sijaitsivat Hermonthis ja Theba eli Diospolis Megale, ja eteläpuolella Latopolis, Eileithyiopolis ja Apollonopolis Megale. Nykyisin kaupungin paikka tunnetaan nimellä Gebelein.
Kaupungin pääkultti oli omistettu sen nimen mukaisesti kreikkalaisittain Afroditelle, egyptiläisittäin Hathorille. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Afroditopolitēs" ().
Kaupunkia ei tule sekoittaa Egyptin lukuisiin muihin Afroditopolis-nimisiin kaupunkeihin.
Alabastronpolis

Alabastronpolis (, myös , ; ) eli Hebenu (, ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Keski-Egyptissä eli Heptanomiissa ja kuului Hermopoliteen nomokseen.
Maantiede.
Alabastronpolis sijaitsi Niilin itärannalla pohjoiseen Antinoopoliista ja Hermopoliista. Se sijoitetaan nykyiseen El-Kom el-Ahmariin noin 10 kilometriä etelään nykyisestä Minyasta. Klaudios Ptolemaios sijoitti kaupungin Heptanomiihin, mutta Plinius vanhempi varsinaiseen Ylä-Egyptiin eli Thebaikseen.
Historia.
Hebenu toimi jossakin välissä Antinoiteen (U16) nomoksen pääkaupunkina. Kaupungille mainitaan myös egyptiläisestä nimestä johdettu kreikankielinen nimi "Hipponon" (). Tässä sitä ei kuitenkaan tule sekoittaa toiseen Hippononiin pohjoisempana Ankyropoliteen (U18) nomoksessa.
Muina aikoina kaupunki luettiin osaksi Hermopoliteen (U15) nomosta. Sen lähellä oli alasbasterilouhoksia, joista se sai myöhemmän kreikankielisen nimensä "Alabastronpolis". Nimi tunnetaan hellenistiseltä kaudelta eli Ptolemaiosten ajalta 200-luvulta eaa. Rooman keisarikaudelle 100-luvun jaa. alkupuolelle saakka. Tämän jälkeen kaupunkiin viitataan useammin nimellä "Alabastrine" aina myöhäisantiikkiin 500-luvulle saakka.
Vanhoissa kartoissa Alabastronpolis on sijoitettu idemmäksi sisämaahan ja Hipponon joen rannalle, ikään kuin ne olisivat olleet erilliset kaupungit.
Rakennukset ja löydökset.
Kaupungissa oli Horukselle ja Pakhetille omistetut temppelit. Kaupunkiin liittyviä arkeologisia kohteita ovat Kom el-Ahmarin lisäksi myös muun muassa Zawyet el-Amwet, Zawyet el-Maiyitin (Zawiet El-Maietin/Zawyet el-Meitin) ja Zawyet el-Sultan (Zawiyat al-Sultan), joista on löydetty muun muassa hautoja.
Andropolis

Andropolis ( eli ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ala-Egyptissä eli Niilin suistossa ja kuului Libyan/Gynaikopoliteen nomokseen.
Andropolis, suomeksi ”Miesten kaupunki”, sijaitsi Niilin Kanobikos-suuhaaran eli Kanopoksen suuhaaraan länsirannalla. Kaupunkiin liittyy paljon epäselvyyttä, ja se on joskus yhdistetty Herodotoksen mainitsemaan Arkhandropoliin kaupunkiin tai Strabonin mainitsemaan Gynaikopoliin (”Naisten kaupunki”) kaupunkiin, ja joskus myös Herodotoksen mainitsemaan Anthyllan kaupunkiin.
Myös Andropoliin nimen alkuperä ja viittauksen kohde on epäselvä, ja sitä on selitetty muun muassa sillä, että kaupungissa olisi ollut maanien ("manes") kultti. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Andropolitēs" (). Andropolis mainitaan joskus oman Andropoliteen nomoksensa pääkaupunkina, mutta se ei ollut Egyptin vakiintuneita nomoksia.
Roomalaisella kaudella Andropolis oli legioonan tukikohta ja varhaisella kristillisellä kaudella piispanistuin. Nykyisin Andropolis on katolisen kirkon titulaaripiispan istuin nimellä "Andropolitanus".
Vik (Kemiö)

Vik on entinen kylä Kemiössä, Varsinais-Suomessa. Kylä sijaitsi Kemiön pohjoisosassa meren rannalla Lappdalin ja Måsan kylien välissä. Vik jaettiin 1600-luvulla kahdeksi uudeksi kyläksi: "Viksgård" ja "Lillvik".
Vikin alue rajoittuu kolmeen järveen. Mustajärveen lännessä, Pitkäjärveen etelässä ja Kuupylyjärveen idässä. Kuupylyjärvestä mereen laskeva oja on muodostanut merenlahden vielä 1700-luvun kartoissa. Nykyään ojan reunat ovat vesijättömaata. Vikin maat ovat pitkälti Viikin kartanon omistuksessa muutamia pientiloja lukuun ottamatta. Kuupylyjärven rannalla on Salon kaupungin omistama Leirisalon leirikeskus.
Vik eli Wiik mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1378. Kylässä on ollut vuoden 1566 veroluettelon mukaan viisi tilaa, jotka olivat vanhaa rälssimaata. Tilat ovat menettäneet rälssioikeutensa 1600-luvulla, mutta Storgård tai Storvik on ylenetty samalla säteriksi. Storvikistä kehittyi säterioikeuden myötä Viikin kartano ja siihen yhdistettiin kaksi tilaa. Tämä kokonaisuus erotettiin omaksi kyläkseen kahden muun talon muodostaessa Lillvikin kylän.
Lillvikin molemmat talot ovat päätyneet Viikin kartanon omistukseen 1800-luvulla ja ovat sittemmin purettu. Kuin myös läheinen Skobölen yksinäistalo vuonna 1900. Viikin kartano työllisti satoja ihmisiä, joista osa asui kartanon mailla. Kylässä toimi 1900-luvun alussa tiilitehdas ja graniittilouhimo. Perimätiedon mukaan kyläläisillä oli oma rukoushuone. 1930-luvulla kolme torppaa itsenäistyi. Sotien jälkeen kartanosta lohkottiin kaksi pientilaa siirtoväelle. Uudempaa asutusta kylään ei ole syntynyt.
Ankyropolis

Ankyropolis (, ) eli Teudjoi () oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa ja kuului välillä Herakleopoliteen (U20) nomokseen, ja välillä puolestaan Ankyropoliteen (U18) nomokseen, jonka pääkaupunki se oli.
Maantiede.
Ankyropolis sijaitsi Niilin itärannalla suunnilleen Oksyrhynkhoksen ja Herakleopoliin puolessa välissä. Kaupungin länsipuoli sen ja joen välissä on joen tulvatasankoa ja itäpuoli aavikkoa. Kaupungin arkeologisen alueen koko on noin kaksi neliökilometriä.
Historia.
Ankyropoliin egyptinkielinen nimi tarkoittaa ”Heidän muurinsa”. Se perustettiin Egyptin kolmannella välikaudella noin vuonna 1069–664 eaa. Kauden loppupuolella kaupunki on ollut Herakleopoliin ja Hermopoliin vaikutusalueiden rajaseutua. Kaupungista tuli hallintokeskus saisilaisen eli 26. dynastian aikana noin vuosina 664–525 eaa.
Kreikankielisen nimensä kaupunki sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana. Nimen, suomeksi ”Ankkurikaupunki”, kerrotaan tulleen siitä, että siellä valmistettiin kivisiä ankkureita lähiseudun louhosten kivistä. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Ankyropolitēs" (). Kaupunki säilyi olemassa ainakin roomalaiselle kaudelle saakka.
Arkeologiset tutkimukset paikalla alkoivat 1800- ja 1900-lukujen taitteessa. Vuosina 1902–1903 sitä tutkivat Bernard P. Grenfell ja Arthur S. Hunt. Laajemmat kaivaukset suoritettiin vuosina 1913–1914 Hermann Ranken johdolla.
Rakennukset ja löydökset.
Kaupungin arkeologinen alue koostuu kaupungin rauniokummusta ja hautausmaista. Kaupunki on ollut ympäröity huomattavilla muureilla. Alueella on myös muun muassa pieni kalkkikivestä tehty temppeli, joka oli omistettu Amonin paikalliselle ilmentymälle. Alueelta on löydetty paljon hallintoon liittyneitä papyruksia.
Antaiopolis

Antaiopolis (, myös tai , ) eli Tjebu () tai Djew-ka (, ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja kuului Antaiopoliteen nomokseen, jonka pääkaupunki se oli.
Maantiede.
Antaiopoliin kaupunki sijaitsi Niilin itärannalla suunnilleen pohjoisenpuoleisen Lykopoliin ja etelänpuoleisen Panopoliin puolivälissä. Joen toisella puolella kaupungin kohdalla sijaitsivat muun muassa Apollonopolis Heptakomias Mikra ja Afroditopolis. Nykyisin kaupungin paikka tunnetaan nimellä "Qau el-Kebir" ("Qaw el Kebir").
Historia.
Egyptiläisessä mytologiassa Antaiopoliin läheinen tasanko oli Isiksen ja Sethin (Tyfonin) taistelukenttä, kun Isis kosti miehensä ja veljensä Osiriksen surman. Kaupungissa palvottiin myös Nemty-jumalaa, joka tunnettiin kreikaksi nimellä Antaios, vaikkakin kyseessä ei välttämättä ollut kreikkalaisen mytologian muutoin tuntema Antaios. Antaioksen kultti oli libyalaista alkuperää.
Kaupunki oli olemassa edelleen kreikkalais-roomalaisella kaudella. Sen asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Antaiopolitēs" (). Varhaisella kristillisellä kaudella Antaiopolis toimi piispanistuimena. 600-luvulla se oli arkkipiispanistuin, ja sen arkkipiispa johti kahdeksaa muuta piispaa.
Rakennukset ja löydökset.
Antaiopoliissa oli Antaiokselle omistettu temppeli, josta on löydetty joitakin osia. Sitä ilmeisesti laajennettiin hellenistisellä kaudella, sillä yhdestä temppelin kivestä on löydetty kuningas Ptolemaios IV:n ja kuningatar Arsinoe III:n nimet. Muslimiaikana temppelin kiviä käytettiin uudelleen Ibrahim Paššan palatsin rakentamiseen. Temppelistä oli enemmän pystyssä vielä 1800-luvulla.
Apollonopolis

Apollonopolis ( tai ) tai Apollinopolis () (”Apollonin kaupunki”) voi viitata seuraaviin kaupunkeihin muinaisessa Egyptissä:
Apollonopolis Heptakomias

Apollonopolis Heptakomias () tai Apollonopolis Mikra ( tai ; ) eli Sbeht (, ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa ja kuului mahdollisesti Antaiopoliteen nomokseen.
Apollonopolis Mikra, suomeksi ”Pieni Apollonin kaupunki”, sijaitsi Niilin länsirannalla suunnilleen Lykopoliin ja Panopoliin puolivälissä. Kaupungin kohdalla suunnilleen joen toisella puolella sijaitsi Antaiopolis.
Kaupungin nomoksesta esiintyy hyvin erilaisia tietoja. Joskus nomokseksi mainitaan Antaiopoliteen nomos (U10), joskus taas siitä erotettu tai sen korvannut Apollonopolites Heptakomiaan nomos (U10b), Joskus kaupunki mainitaan kuitenkin Ylä-Egyptin 12. nomoksen (U12) pääkaupunkina, jolloin kyseinen nomos olisi ollut sama kuin Apollonopolites Heptakomiaan nomos, vaikka kyseisen nomoksen nimenä esiintyy myös Hierakonpolites. Lisäksi Apollonopoliin nomokseksi on mainitty myös läheinen Hypseliteen nomos (U11). Tämä kaikki johtunee nomosten nimissä ja rajoissa kyseisellä seudulla ajan kuluessa tapahtuneista muutoksista. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Apollōnopolitēs" ().
Kaupunkia ei tule sekoittaa toiseen Apollonopolis Mikran kaupunkiin Koptiteen nomoksessa tai Egyptin lukuisiin muihin Apollonopolis-nimisiin kaupunkeihin.
Apollonopolis Megale

Apollonopolis Megale ( tai , myös ja ; ) eli Djeba () tai Behdet (; ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa ja kuului Apollonopoliteen nomokseen, jonka pääkaupunki se oli. Kaupunki sijaitsi nykyisen Edfun kaupungin paikalla.
Maantiede.
Apollonopolis Megale, suomeksi ”Suuri Apollonin kaupunki”, sijaitsi Niilin länsirannalla noin 105 kilometriä etelään Thebasta eli Diospolis Megalesta. Kaupunki mainitaan yleensä oman Apollonopoliteen nomoksensa pääkaupunkina, tosin Klaudios Ptolemaios sanoo sen kuuluneen Hermonthiteen nomokseen.
Kaupunkia ei tule sekoittaa Egyptin lukuisiin muihin Apollonopolis-nimisiin kaupunkeihin.
Historia.
Apollonopolis oli vanha egyptiläinen kulttikeskus, ja säilyi sellaisena pitkälle kreikkalaiselle kaudelle eli Ptolemaiosten ajalle. Kaupungin kultti oli omistettu Horukselle, jonka kreikkalaiset yhdistivät Apolloniin. Sitä pidettiin Horuksen valtaistuimen paikkana. Apollonopoliin triadiin kuuluivat Horuksen lisäksi Hathor‎ (Athor) ja Harsomtus‎ (Hor-Senet). Apollonopolislaiset olivat krotokotiilien ja niitä palvoneiden kaupunkien vihollisia.
Kaupunki kukoisti kaupankäynnin ansiosta, koska se sijaitsi Nubiaan johtaneen karavaanireitin varrella. Roomalaisella kaudella Apollonopolis oli Legio II Traiana Fortiksen tukikohta. Varhaisella kristillisellä kaudella Apollonopolis oli piispanistuin. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Apollōnopolitēs" ().
Rakennukset ja löydökset.
Horuksen temppeli
Apollonopolis ja nykyinen Edfu tunnetaan ennen kaikkea poikkeuksellisen hyvin säilyneestä Horuksen temppelistä eli Edfun temppelistä. Temppelin rakentamisen aloitti Ptolemaios III vuonna 237 eaa. ja se valmistui vuonna 75 eaa.
Temppelirakennuksen koko on noin 137 × 45 metriä. Sen pylonin eli egyptiläisille temppeleille tyypillisen porttirakennuksen korkeus on 36 metriä. Se koostuu varsinaisesta portista ja sen sivuilla olevista korkeammista, ylöspäin kapenevista siipirakennuksista. Porttirakennus johtaa neliönmuotoiselle pylväiköin ympäröidylle pihalle, jonka koko on noin 45 × 45 metriä. Sen porttirakennusta vastakkaisella puolella on pronaos tai portiikki, jonka pylväikössä on kolme kuuden pylvään riviä. Tämän takana on varsinainen temppeli, jonka koko on noin 34 × 70 metriä. Temppelin seinät on kauttaaltaan koristeltu hieroglyfein. Monien muiden egyptiläisten temppelien tavoin myös tätä temppeliä voitiin käyttää tarvittaessa linnoituksena.
Toinen temppeli
Apollonopoliissa oli myös toinen, pienempi temppeli, jota on kutsuttu usein virheellisesti nimellä Tyfonion (lat. "Typhonium"). Se vaikuttaa olleen suuremman temppelin lisäosa. Temppelin veistokset esittävät Horuksen syntyä ja kasvatusta.
Apollonopolis Mikra (Koptites)

Apollonopolis Mikra ( tai ; ) eli Ges (, ), myöhemmin Diokletianopolis (, myös , ) ja mahdollisesti myös Konstantine Polis (), oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa ja kuului Koptiteen nomokseen.
Apollonopolis Mikra, suomeksi ”Pieni Apollonin kaupunki”, sijaitsi Niilin itärannalla Theban eli Diospolis Megalen ja Koptoksen puolivälissä. Se sijoitetaan nykyisin Qusin kaupungin paikalle. Kaupunki kävi paljon kauppaa Punaisellemerelle Berenikeen ja Myos Hormokseen. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Apollōnopolitēs" ().
Kaupunkia ei tule sekoittaa toiseen Apollonopolis Mikran kaupunkiin Hypseliteen(?) nomoksessa tai Egyptin lukuisiin muihin Apollonopolis-nimisiin kaupunkeihin.
Arkhandropolis

Arkhandropolis ( eli ; ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ala-Egyptissä eli Niilin suistossa ja kuului Meteliteen/Menelaiteen nomokseen. Nykyisin sen rauniokumpu eli tell tunnetaan nimellä "Tell Louquin".
Arkhandropolis, suomeksi ”Arkhandroksen kaupunki”, sijaitsi Niilin suiston länsiosassa Kanobikos-suuhaaran eli Kanopoksen suuhaaran lähettyvillä lähellä Hermopolis Mikraa ja Hierakonpolista. Herodotoksen mukaan kaupunki sai nimensä Arkhandros Thinisläisestä, joka oli Danaoksen appi. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Arkhandropolitēs" ().
Joskus Arkhandropolista on pidetty samana paikkana kuin Andropolis.
Diospolis

Diospolis (, ”Zeuksen kaupunki”; ) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin:
Diospolis Mikra (Ala-Egypti)

Diospolis Mikra ( eli , myös ; ) eli Zema-Behdet (usein "Sema-Behdet"; ) tai Pa-iu-en-Amon (; ) tai Waset-mehu () oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ala-Egyptissä eli Niilin suistossa ja kuului Diospoliteen (Diospolites Kato) nomokseen.
Diospolis Mikra, suomeksi ”Pieni Zeuksen/Amonin kaupunki”, sijaitsi Niilin Fatmetikos-suuhaaran eli nykyisen Damiettan suuhaaran varrella. Kaupungin egyptinkielisiin nimiin kuulunut "Pa-iu-en-Amon" tarkoitti ”Amonin saarta”. Kaupungin rauniokumpu eli tell tunnetaan nimellä "Tell el-Balamun".
Ala-Egyptin Diospolis Mikraa ei tule sekoittaa Ylä-Egyptin Diospolis Mikraan, josta kaupunki erotettiin kutsumalla sitä ”Alemmaksi Diospoliiksi” ("Diospolis Katō", "Diospolis Inferior"). Tämän vuoksi myös sen nomoksen nimi oli Diospolites Kato, ”Alempi Diospolites”, erotuksena toisesta Diospolites Mikroksen nomoksesta.
Varhaisella kristillisellä kaudella kaupunki oli piispanistuin. Nykyisin se on katolisen kirkon titulaaripiispan istuin nimellä "Diospolis Inferior".
Diospolis Mikra (Ylä-Egypti)

Diospolis Mikra ( eli ; ) eli Hut-sekhem (; ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa ja kuului Diospoliteen (Diospolites Mikros) nomokseen, jonka pääkaupunki se oli.
Diospolis Mikra, suomeksi ”Pieni Zeuksen/Amonin kaupunki”, sijaitsi Niilin länsirannalla vastapäätä Khenoboskionia, suunnilleen Abydoksen ja Tentyriin puolivälissä. Se sijoitetaan lähelle nykyistä Hiwin (myös How, Hu, Hiou) kylää. Niilin länsipuolella kulkenut ”Joosefin kanava” eli Bahr Yussef sai alkunsa pian kaupungin alapuolelta.
Ylä-Egyptin Diospolis Mikraa ei tule sekoittaa Ala-Egyptin Diospolis Mikraan, josta kaupunki erotettiin kutsumalla sitä ”Ylemmäksi Diospoliiksi” ("Diospolis Superior"). Kaupungin egyptinkielinen nimi "Hut-sekhem" tarkoittaa ”Sistrumin taloa”.
Eileithyiopolis

Eileithyiopolis ( eli , ) eli Nekheb () oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa ja kuului Latopoliteen nomokseen.
Eileithyiopolis sijaitsi Niilin itärannalla noin 85 kilometriä etelään Thebasta eli Diospolis Megalesta. Joen vastakkaisella rannalla sijaitsi Hierakonpolis. Kaupungista joen alajuoksulle eli luoteeseen päin sijaitsi Latopolis ja yläjuoksulle eli etelään päin Apollonopolis Megale. Kaupungin nomos Latopolites mainitaan myös nimellä Eileithyiopolites, ja Eileithyiopolis sen pääkaupungiksi.
Kaupungin pääkultti oli omistettu Nekhbet-jumalattarelle, jonka kreikkalaiset yhdistivät Eileithyiaan ja roomalaiset Lucinaan. Kaupungissa oli jumalattarelle omistettu temppeli, jonka oli rakentanut faarao Amenhotep III. Ptolemaios VII kunnosti sen ja lisäsi siihen pylonin eli monumentaaliportin. Kaupungin lähellä oli kultakaivoksia.
Gynaikopolis

Gynaikopolis ( eli ; ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ala-Egyptissä eli Niilin suistossa ja kuului Libyan/Gynaikopoliteen nomokseen.
Gynaikopolis, suomeksi ”Naisten kaupunki”, sijaitsi Niilin suiston länsiosassa Niilin Kanobikos-suuhaaran eli Kanopoksen suuhaaran varrella, kaakkoon Aleksandriasta. Se mainitaan oman Gynaikopoliteen nomoksensa pääkaupunkina. Tämä yhdistetään yleensä Ala-Egyptin 3. nomokseen eli Libyan nomokseen. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Gynaikopolitēs" ().
Kaupunkiin liityy kuitenkin paljon epäselvyyttä, ja myös sen olemassaolo on kyseenalaistettu, sillä nimi on nähty enemmän viittauksena joihinkin tuntemattomiin olosuhteisiin kuin varsinaisena paikannimenä. Stefanos Byzantionlainen kertoo kolme eri legendaa nimen selitykseksi: 1) naiset torjuivat hyökkäyksen kaupunkiin miestensä poissaollessa; 2) naiset, joiden poikia kuningas oli kohdellut huonosti, tarttuivat aseisiin ja karkottivat kuninkaan; 3) Naukratiin miehet kärsivät kulkutaudista, ja siinä missä muiden kaupunkien asukkaat pitivät nämä loitolla, gynaikopolislaiset ottivat nämä vastaan, ja heitä alettiin kutsua naisiksi.
Epäselvyyksien vuoksi Gynaikopolis on joskus nähty toisena nimenä Anthyllan kaupungille, jonka tuotot oli korvamerkitty hovin naisten käyttöön; ja joskus se on puolestaan yhdistetty Andropoliksen (”Miesten kaupunki”) kaupunkiin.
Herakleopolis

Herakleopolis ( eli , ”Herakleen kaupunki”; ) voi viitata seuraaviin kaupunkeihin antiikin ajan Egyptissä:
Christoffer Egidius von Hartmansdorff

Christoffer Egidius von Hartmansdorff (1. syyskuuta 1742 Nobynäs, Ruotsi – 20. kesäkuuta 1818 Turku) oli ruotsalaissyntyinen sotilas ja valtiopäivämies.
Von Hartmansdorffin vanhemmat olivat majuri Joakim Christoffer von Hartmansdorff ja Johanna Margareta Bogeman. Hän oli kadetti tykistössä 1756, aliluutnantiksi hän yleni 1758 ja luutnantiksi 1772. Armeijan kapteeni von Hartmansdorffista tuli 1775 ja majuri tykistössä 1788. Von Hartmansdorffin epäiltiin tienneen Kustaa III:n murhasta 1792 ja hänet tuomittiin menettämään sotilasvirkansa. Hän asui sittemmin Suomessa. Ritarihuoneen johtajana hän toimi 1816. Von Hartmansdorff oli edustaja aatelissäädyssä Porvoon valtiopäivillä 1809.
Herakleopolis Megale

Herakleopolis Megale ( eli ; ) eli Nen(i)-nesut/Hut-nen-nesu (; ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Keski-Egyptissä eli Heptanomiissa ja kuului Herakleopoliteen nomokseen, jonka pääkaupunki se oli.
Maantiede.
Herakleopolis Megale, suomeksi ”Suuri Herakleen kaupunki”, sijaitsi Niilin länsipuolella joen, ”Joosefin kanavan” eli Bahr Yussefin ja toisen kanavan muodostamalla saarella. Kaupunki sijaitsi lähellä Moiris-järveä (nyk. Qarun) ja Faijumin keidasta, mikä oli erityisen hedelmällistä seutua.
Kaupunkia ei tule sekoittaa Niilin suiston Herakleopolis Mikraan ("Heracleopolis Parva").
Historia.
Herakleopolis oli keskisemmän Egyptin tärkeimpiä kaupunkeja Memfiin ja Heliopoliin ohella. Se toimi jonkun aikaa koko Egyptin pääkaupunkina sen jälkeen, kun Memfis menetti asemansa ja ennen kuin asema siirtyi Theballe eli Diospolis Megalelle. Manethon luetteossa esiintyy kaksi dynastiaa, 9. dynastia ja 10. dynastia, Herakleopoliista hallinneita faaraoita. Kummassakin on 19 nimeä.
Herakleopolislaisista faaraoista tunnetaan nimeltä vain ensimmäinen, tyrannimainen Akhthoes eli Khety I, joka tuli lopulta hulluksi ja kuoli krokotiilin syömänä. Satoja vuosia myöhemminkin kaupungissa palvottiin krokotiilien vihollista, "ikhneumon"-eläintä (mahdollisesti mangustia), mikä vaikuttaa siltä, että viha krokotiileja kohtaan periytyi kaupungissa.
Kaupunki kukoisti seudun hedelmällisyyden ansiosta. Se otti todennäköisesti merkittävässä määrin osaa seudun rakennushankkeisiin, kuten kanavien ja pengerrysten rakentamiseen. Myöhemmällä roomalaisella kaudella kaupunki kuului Arcadian prefektuuriin.
Herakleopolis Mikra

Herakleopolis Mikra ( eli , myös ; ) eli Per-Herishef-neb-Nen-nesu () oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ala-Egyptissä eli Niilin suistossa ja kuului Sethroiteen nomokseen, jonka pääkaupunki se ainakin jossakin vaiheessa oli.
Herakleopolis Mikra, suomeksi ”Pieni Herakleen kaupunki”, sijaitsi Niilin itäisimmän suuhaaran eli Pelusiakos-suuhaaran länsipuolella lähellä Pelusionin kaupunkia, joka oli suuhaaran toisella puolella. Kaupungin egyptinkielinen nimi tarkoittaa ”Herishefin (Harsafeen), Nen-nesun herran, talo”. Kaupunki esiintyy vain myöhemmässä vaiheessa Egyptin historiaa.
Kaupunkia ei tule sekoittaa eteläisempään Herakleopolis Megaleen ("Heracleopolis Magna").
Krokodeilopolis

Krokodeilopolis (usein "Krokodilopolis"; eli , ) voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin:
Krokodeilopolis (Keski-Egypti)

Krokodeilopolis (usein "Krokodilopolis"; eli , ) eli Shedet (; ), myöhemmin Ptolemais Euergetis () ja sitten Arsinoe (), oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Keski-Egyptissä eli Heptanomiissa ja kuului Krokodeilopoliteen eli myöhemmin Arsinoiteen nomokseen, jonka pääkaupunki se oli.
Maantiede.
Krokodeilopoliin kaupunki sijaitsi Niilin länsirannalla joen ja Moiris-järven (lat. "Moeris", nyk. Qarun) välisellä alueella, lounaaseen Memfiistä. Kaupungin seutu eli nykyinen Faijumin keitaan alue oli Egyptin hedelmällisintä, ja tuotti viljan ja kasvisten lisäksi taateleita, viikunoita, ruusuja ja viiniä. Se oli myös Egyptin ainoa paikka, jossa kasvoi merkittävä määrä oliivipuita. Arsinoiteen nomos rajautui lännessä Moiris-järveen, joka sai vetensä niin kutsutusta Bahr Yussefista eli ”Joosefin kanavasta”.
Keski-Egyptin Krokodeilopolista ei tule sekoittaa toiseen Krokodeilopolis-nimiseen kaupunkiin Ylä-Egyptissä.
Historia.
Kaupungin alkuperäinen kreikkalainen nimi oli "Krokodeilopolis" eli ”Krokotiilikaupunki”. Hellenistisellä kaudella, jolloin alueen asutusta laajennettiin, kaupungin nimi oli lyhyen aikaa "Ptolemais Euergetis". Se sai nimen "Arsinoe", kun kuningas Ptolemaios II nimesi sen vaimonsa Arsinoen mukaan.
Kaupungin alkuperäisen nimen mukaisesti sen pääkultti oli omistettu krokotiilijumalalle Sobekille (kreik. "Sukhos"), ja sen toteemieläimenä oli krokotiili. Kaupungissa oli pyhä vesiallas, jossa pidettiin kesytettyä krokotiilia, jonka nimi oli Sukhos tai Petsukhos (”Sukhokselle kuuluva”).
Kaupunki toimi Moiriksen alueen hallinnollisena ja kulttuurisena keskuksena. Myöhäisellä roomalaisella kaudella kaupunki tuli osaksi Rooman Arcadian provinssia. Varhaiskristillisellä kaudella kaupunki oli piispanistuin. Nykyisin se on katolisen kirkon titulaaripiispan istuin nimeltä "Arsinoe in Arcadia".
Rakennukset ja löydökset.
Kaupungista on säilynyt laajoja raunioita. Kaupungin lähellä sijaitsi useita pyramideja sekä Labyrintti. Seudun löytöihin lukeutuu myös kaupungin hautausmaita, mukaan lukien muumioituja krokotiileja.