Tapojärvi

Tapojärvi Oy on suomalainen kiertotalouteen ja kaivospalveluun keskittynyt perheyritys. Sen pääkonttori sijaitsee Torniossa.
Historia.
Esko Tapojärvi perusti nimeänsä kantavan yrityksen vuonna 1955. Hän ajoi Lapissa taksia ja kuljetti päivittäistavaraa, kuten maitoa, mutta myös kiviaineksia. Kaivostoiminnan pariin yhtiö päätyi Kolarissa Rautuvaaran kaivoksella 1970-luvun alkupuolella. Yhtiö kuljetti siellä maanalaista louhetta.
1990-luvun alussa yritys siirtyi Esko Tapojärven pojille, Marko ja Pertti Tapojärvelle. He laajensivat yhtiön liiketoimintaa tehdaspalveluissa ja materiaalien käsittelyssä. Kuonasta alettiin erotella aineita, josta valmistettiin uusia tuotteita.
Vuonna 2009 yhtiöllä oli noin 500 työntekijää kahdeksassa toimipisteessä.
Vuonna 2015 Hannukainen Mining osti Kolarin kaivoshankkeen Northland Resources-kaivosyhtiön konkurssipesästä. Vuonna 2018 yhtiö avasi toimipisteen Italian Ternissä. Vuonna 2019 perheyhtiön palveluksessa oli useita Esko Tapojärven lapsenlapsia. Esimerkiksi Mari Pilventö oli toimitusjohtajan sijaisena ja Joonas Tapojärvi toimi tuotantopäällikkönä.
Vuonna 2020 yhtiö toimi muun muassa Ruotsin Jällivaarassa LKAB:n kaivoksella. Tapojärvi ja Yara-lannoiteyhtiö alkoivat valmistella yhteistyötä Siilinjärven fosfaattikaivoksessa. Tarkoituksena oli, että Tapojärvi tuottaa Yaran omistamaan kaivokseen palveluita kymmenen vuoden ajan vuodesta 2022 lähtien. Tapojärvellä oli 643 työntekijää. Vuonna 2023 yhtiö sijoitti lähes viisi miljoonaa euroa kiertotalouden tutkimukseen, kehitykseen ja innovointiin. Yhtiön liikevaihto oli noin 170 miljoonaa euroa. Yhtiö suunnitteli sementtitehtaan perustamista Valkeakoskelle UPM:n Tervasaaren paperitehtaan läheisyyteen.
Vuonna 2024 yhtiö avasi Ouluun innovaatiokeskuksen, joka keskittyi teollisuuden sivuvirtoihin. Keskuksessa sijaitsi laboratorion lisäksi myös tuotantotilat. Kesällä yhtiö etsi työntekijöitä kreikkalaiselle kaivokselle. Italiassa alettiin tuottaa uusiosementtiä terästehtaan kuonasta. Lupa uuteen liiketoimintaan saatiin maan viranomaisilta puolessa vuodessa. Marraskuussa yhtiö kritisoi Suomen pitkiä lupaprosesseja. Yhtiön omistaman Hannukainen Miningin tapauksessa luvitusprosessi oli kestänyt kaikkiaan 14 vuotta. Prosessia viivästytti osaltaan lakimuutokset, joita oli tehty kaksi kertaa haun aikana. Uusimmassa hakemuksessaan se tavoitteli Rautaruukin vuosina 1978–1990 Kolarissa toimineen rauta- ja kuparikaivoksen uusiokäyttöä.
Organisaatio.
Yhtiön pääkonttori sijaitsee Torniossa. Yhtiön virkaatekevä toimitusjohtaja on Mari Pilventö. Vuonna 2024 yhtiössä oli noin 900 työntekijää ja se toimi Suomen lisäksi Ruotsissa, Italiassa ja Kreikassa. Yhtiöllä oli yhteensä kolmetoista toimipistettä. Sen kiertotalousliiketoiminta-alueeseen kuuluvalla Eco Innovatio Research Center -yksiköllä oli tuotantolaboratoriot Oulussa, Torniossa ja Ternissä Italiassa. Yhtiön on avaamassa Keminmaahan tuotantomittakaavan tutkimuslaitosta. Meri-Lapissa yhtiö kouluttaa itselleen työvoimaa yhteistyössä paikallisten oppilaitosten kanssa.
Toiminta.
Yhtiön toimintaan kuuluu kaivos- ja tehdaspalvelut ja kiertotalousratkaisut. Yhtiön asiakkaat toimivat terästeollisuudessa ja kaivosalalla. Suomessa yhtiö toimii yhdeksällä kaivoksella. Hannukainen Mining suunnittelee rautakaivosta Kolariin. 
Yhtiön kiertotalousliiketoimintaan kuuluu esimerkiksi uusiotuotteiden kehittäminen terästehtaiden kuonasta. Tätä tarkoitusta varten yhtiöllä on kaksi rikastamoa Torniossa, jossa yhtiö toimii Outokummun alihankkijana ja erottelee sen tuottamasta ferrokromi- ja teräskuonasta arvometalleja. Se murskaa uudelleenkäyttöön myös konverttereissa ja valokaariuuneissa käytettyjä tulenkestäviä tiiliä, joista on tullut käyttökelvottomia.
Ulkomailla yhtiöllä on rikastamo Italiassa.