Saksan yhdistynyt evankelisluterilainen kirkko

Saksan yhdistynyt evankelisluterilainen kirkko () on kahdeksan saksalaisen maakirkon yhteenliittymä Saksassa. VELKD perustettiin 8. toukokuuta 1948 Eisenachissa korvaamaan kirkkojen yhteistyöorganisaationa toiminutta Saksan evankelisluterilaisten kirkkojen neuvostoa (). Yhteenliittymän kirkkojen yhteenlaskettu jäsenmäärä on noin 7,5 miljoonaa. Yhteenliittymän tavoitteena on säilyttää ja edistää luterilaista uskonkäsitystä Saksassa.
Uskonkäsitys on kiteytetty luterilaisissa tunnustuskirjoissa, joista keskeisin on Augsburgin tunnustus ja Martti Lutherin Vähä-Katekismus.
VELKDin perustajajäseninä olivat kymmenen silloisista kolmestatoista maakirkosta eli Baijeri, Braunschweig, Hampuri, Hannover, Lyypekki, Mecklenburg, Saksi, Schaumburg-Lippe, Schleswig-Holstein ja Thüringen. Eutin, Oldenburg ja Württemberg eivät liittyneet.
VELKDin päämaja sijaitsee Hannoverissa, missä toimii kirkon hallintojohtaja (tällä hetkellä Stephan Schaede). Päämajasta johdetaan kirkon toimintaa. Lisäksi siellä toimii Luterilaisen maailmanliiton Saksan kansalliskomitea. 
VELKDin jäsenet ja protestanttiset kirkot Saksassa.
Alkuperäisistä kymmenestä kirkosta liittyivät vuonna 1977 yhteen kolme jäsenkirkkoa (Hampuri, Lyypekki, ja Schleswig-Holstein) sekä jäsenyyden ulkopuolelle jäänyt Eutinin maakirkko. Näistä muodostui Pohjois-Elben evankelisluterilainen kirkko joka sittemmin on yhdistynyt Mecklenburgin kirkon kanssa muodostaen uuden Pohjois-Saksan evankelisluterilaisen kirkon. VELKDin ulkopuolelle ovat edelleen jättäytyneet Oldenburgin evankelisluterilainen kirkko ja Württembergin evankelisluterilainen kirkko. VELKDin ulkopuolella toimivia kirkkoja ovat myös reformoituneesti painottunut Lippen maakirkko ja luterilainen Pommerin evankelinen kirkko. Kaikki luterilaiset kirkot toimivat kuitenkin yhdessä Luterilaisen maailmanliiton kansalliskomiteassa.
Saksan protestanttiset kirkot - mukaan lukien VELKD:n jäsenkirkot kuuluvat Saksan evankeliseen kirkkoon, joka kokoaa yhteen vanhat luterilaiset, reformoidut ja yhdistyneet kirkot (). 22 evankelista kirkkoa ovat Saksan maakirkkoja, joilla on keskenään täysi sakramentaalinen yhteys huolimatta tunnustuksellisista eroista. Opilliset painotukset vaihtelevat alueittain ja seurakunnittain.
VELKDin tehtävät ja organisaatio.
VELKDin työ painottuu teologiaan, Jumalanpalvelukseen, yhteiskunnalliseen työhön ja ekumeniaan.
VELKD hallinto koostuu kirkkohallituksesta (Kirchenleitung), piispainkokouksesta" ja kirkolliskokouksesta (Generalsynode), jotka vastaavat kirkon toimintojen toteuttamisesta.
Kirkkohallitus.
Kirkkohallitusta johtaa 'johtava piispa', joka on kirkon johtaja. Saksan lutelaisessa kirkossa ei ole apostolista sukkessiota, piispainkokouksen toisesta jäsenestä, kirkolliskokouksen puheenjohtajasta ja yhdeksästä valitusta kirkolliskokousedustajasta. Kirkkohallitus kokoontuu kuusi kertaa vuodessa.
Johtavan piispan valitsee kirkolliskokous kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Uudelleenvalinta on mahdollinen. Johtavalla piispalla on toimivaltuuden kaikissa jäsenkirkoissa ja hän kirjoittaa kirkoille paimenkirjeitä. VELKDin johtava piispa toimii myös Luterilaisen maailmanliiton Saksan kansalliskomitean puheenjohtajana. 
VELKDin johtavat piispat.
Saksan jaon aikana VELKD toimi koko Saksan alueella, jolloin siihen kuuluivat kirkot Saksan liittotasavallan ja Itä-Saksan puolella. 1960-luvulla yhteisten tehväien hoitaminen vaikeutui merkittävästi kylmän sodan ja kommunistisen järjestelmän asettamien rajoitusten vuoksi. Siksi Itä-Saksan kirkot muodostivat oman kirkkoalueen, jolle valittiin oma johtava piispa aina Saksan yhdistymiseen vuoteen 1991 saakka. Johtavia piispoja Itä-Saksassa olivat: 
Piispainkokous.
Piispainkokous koostuu kuusitoista jäsenestä. Siihen kuuluvat jäsenkirkkojen piispat sekä kuusi muuta jäsentä. Puheenjohtajana toimii VELKDin johtava piispa. Piispankokous kokoontuu kaksi kertaa vuodessa. Sen tehtävänä on valmistella esityksiä ja päättää muun muassa kirkkojärjestyksestä ja jumalanpalvelusjärjestyksestä.
Kirkolliskokous.
Kirkolliskokous () säätää kirkkolain. Kirkolliskokous valitaan joka kuudes vuosi ja se kokoontuu kerran vuodessa. Kirkolliskokouksessa on 50 jäsentä, joista 38 on valittu jäsenkirkkojen kirkolliskokousjäsenten keskuudesta ja muut ovat johtavan piispan tehtäväänsä kutsumia. Vähintään kahdeksan jäsentä on uuden vaalikauden alussa alle 27-vuotiaita. Kirkkolliskokouksen puheenjohtajisto valitaan kokouksen järjestäytymisistunnossa. Kirkkolliskokouksen puheenjohtajana toimii Matthias Kannengießer Hannoverista.