Ada Nevalainen

Ada (Aada) Nevalainen (22. toukokuuta 1898 Juuka – 21. huhtikuuta 1990) oli suomalainen opettaja. Hän työskenteli Pohjois-Savon marttapiiriliiton maakunnallisena toiminnanjohtajana (sihteeri-konsulenttina) ja opetusalalla kotitalous- ja puutarha- sekä yleisaineiden opettajana ja koulun johtajana. Hän kirjoitti useita yhdistysten historiikkeja ja perusti sisarensa kanssa säätiön juukalaisten lasten ja nuorten tukemiseksi. Hänellä ja hänen sisarellaan on myös nimikkorahasto Suomen kulttuurirahaston Pohjois-Karjalan rahastossa. 
Tausta.
Ada Nevalainen syntyi maanviljelijäperheeseen Juuan Vuokossa. Hänellä oli kaksi sisarta Anna (myöh. Koskimaa 11.8.1895–1.2.1987, opettajana Maaningalla) ja Elina (5.10.1891-27.6.1920). Keskikoulun käytyään Aada Nevalainen opiskeli Reitkallin puutarha- ja maatalouskoulussa ja valmistui sieltä v. 1923.
Työura.
Työura alkoi Peltosalmen kotitalouskoulun puutarhaopettajana v. 1924. Sieltä hän siirtyi Helsingin kaupunkilähetyksen naisten laitoksen talous- ja puutarhaopettajaksi.". P"eltosalmelaiset martat pyysivät hänet Kuopioon Pohjois-Savon marttapiiriliiton sihteerikonsulentin toimeen, joka alkoi virallisesti 8.1.1928.
Pohjois-Savon marttapiiriliiton toiminnanjohtajana.
Sihteerikonsulenttina (nyk. toiminnanjohtaja) Ada Nevalainen kiersi Pohjois-Savon marttayhdistyksissä antamassa kotitalous- ja puutarhaneuvontaa ja ohjaamassa paikallisyhdistysten toimintaa. Työ koostui mittavasta määrästä monipuolisia tehtäviä. Siihen kuului niin kurssien ja erilaisten tapahtumien järjestämistä, kerhojen pitämistä. kuin hallinnollisia tehtäviä kuten paikallisyhdistysten vuosikokouksien, piiriliiton hallituksen kokouksien sihteerinä toimimista. Esitelmiä ja havaintoesityksiä Ada Nevalainen piti mm. vuonna 1934 yhteensä 134. 
Vuonna 1934 piiriliitto piti Kuopiossa 1200 näytteilleasettajan kanssa kotitalousnäyttelyn, jonka järjestelyistä Aada Nevalainen vastasi näyttelyn sihteerinä. Näyttelyssä vierailivat myös presidentti ja rouva Svinhufvud. Sihteerikonsulenttia työllisti myös Martta-yhdistysten historiikkien kokoaminen ja lehtiartikkelien kirjoittaminen.
Sihteeri-konsulentin työhön kuuluvat lukuisat pitkät neuvonta- , kurssi- ja kokousmatkat maaseudulle Nevalainen teki aluksi laivalla ja polkupyörällä, talvisin hevoskyydillä. Helpottaakseen raskasta ja hidasta kulkemista hän hankki vuonna 1931 auton ja suoritti ajokokeen. 
Kotitalouskonsulentin ja sihteerin toimesta Ada Nevalainen siirtyi aluekonsulentiksi Iisalmeen, kunnes toimi lakkautettiin v. 1938. Aluekonsulenttina hän mm. perusti 11 marttayhdistystä ja paikallisliiton. Muiden tehtäviensä lisäksi hän ohjasi ja valvoi taiteilija Ilmari Wirkkalan Iisalmen kaupunkiseurakunnan ympäristöön ja hautausmaalle v. 1936tekemän suunnitelman toteuttamista.
Ada Nevalaista pyydettiin myöhemminkin vuonna 1947, hänen jo ollessaan opettajana Rytkyn koululla, palaamaan P-S:n marttapiiriliiton toiminnanjohtajan tehtävään, mutta muihin tehtäviin sitoutuminen ei sallinut sitä.
Opetusalalla.
Ada Nevalainen aloitti opettajaksi kouluttautumisen jo ennen talvisotaa, joka sitten keskeytti opinnot. Sodan aikana hän oli työpalvelutehtävissä. Vuonna 1943 Ada suoritti kasvatusopin laudaturtutkinnon Helsingin yliopistossa aiheenaan ”Maamme emäntäkoulut kasvatus- ja opetuslaitoksina” sivuaineinaan kansantaloustiede ja yhteiskuntatieteet. 
Valmistuttuaan hän toimi kansanopiston johtajana ja kansakoulunopettajana eri kunnissa. Vuodesta 1959 lähtien hän työskenteli Virtasalmen kansalaiskoulun yleisaineiden opettajana ja johtajana, mistä tehtävistä hän jäi eläkkeelle 1964.
Myöhempi toiminta.
Jäätyään eläkkeelle v. 1964 Aada Nevalainen jatkoi työtään Marttojen hyväksi. Hänen tarmokkaan toimintansa ansiosta Pohjois-Savon marttapiiriliiton pitkäaikainen toive omasta toimitalosta toteutui syksyllä v. 1971. Kesällä 1971 hän luetteloi ja kokosi piiriliiton arkiston vuoteen 1950 saakka ja se lähetettiin Savo-Karjalan maakunta-arkistoon. Hän teki myös käsikirjoituksen vuosia 1899 – 1917 koskevaan osuuteen Riitta Kasurisen ja Mirja Paulon kokoamaan historiikkiin Marttatoimintaa Pohjois-Savossa 1899 – 1976, joka ilmestyi piiriliiton juhliessa 60-vuotista toimintaansa v. 1977. Marttojen kahvilatoiminta Kuopion torilla lähti sekin liikkeelle hänen aloitteestaan. Hän jatkoi kirjallisia töitään mm. kirjoittamalla vuonna 1971 julkaistun tutkielman Puutarha-kotitalousopetustyön vaiheilta 1910-luvulla, jossa hän muistelee nuorena tuberkuloosiin kuollutta sisartaan Elinaa. Elina Nevalainen oli lupaava puutarhaopettaja ja apulaisjohtaja Heimarin puutarha- ja talouskoulussa Ristiinassa ja aikoi perustaa emäntäkoulun Pohjois-Karjalaan.
Ada Nevalaisessa yhdistyivät määrätietoisuus ja tinkimättömyys vakaumukselliseen kristillisyyteen , jota hän toteutti mm. tekemällä lahjoituksia eri yhdistyksille. Vaikka hän teki elämäntyönsä Savossa, Juuka säilyi hänelle läheisenä paikkana. Aada ja hänen sisarensa Anna Koskimaa lahjoittivat v. 1966 varat, joita täydensivät myöhemmillä lahjoituksilla ja testamenteilla, kristillismielisiä juukalaisia ja pohjoiskarjalaisia opiskelijoita tukevaan Suomen kulttuurirahaston alaisuudessa toimivaan nimikkorahastoon. He perustivat myös vuonna 1979 Juuka-säätiön, jonka tarkoitus on kehittää ja tukea Juuan kristillistä kulttuuritoimintaa kuten lasten päiväkerho- ja pyhäkoulutyötä, nuorten, myös rippikoulun käyneiden, harrastus- ja leiritoimintaa, kannustaa opiskelevia nuoria stipendein ja apurahoin, sekä tukea kirkkokuorojen toimintaa. 
Ada Nevalaiselle myönnelliin Marttaliiton suuri kultainen ansiomerkki v.1938 ja Suomen Leijonan Ritarikunnan I lk:n ritarimerkki v.1972. Hänet kutsuttiin Pohjos-Savon marttapiiriliiton kunniajäseneksi.
Aada Nevalaisen ja hänen sisarensa Anna Koskimaan arkistokokoelma on Juuka-seuran kotiseutuarkistossa.