Verona (antiikin kaupunki)

Verona (lat.; , , , ) oli antiikin aikainen kaupunki Gallia transpadanassa Italiassa. Se on kehittynyt nykyiseksi Veronan kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.
Verona oli alun perin seudun jonkun alkuperäisen heimon asutus. Rooman vallan alle se tuli viimeistään toisen puunilaissodan aikoihin. Kaupungin kautta kulki Pohjois-Italian merkittävimpiin kuulunut tie, Via Postumia. Veronan roomalaisen ajan rakennuksia on säilynyt suhteellisen hyvin. Niistä huomattavin on Veronan amfiteatteri.
Maantiede.
Verona sijaitsi Gallia transpadanassa eli Padus (nyk. Po) -joen pohjoispuolisessa osassa Gallia cisalpinaa. Se oli rakennettu Athesis (nyk. Adige) -joen varrelle pääosin sen länsirannalle. Viimeistään Rooman keisarikaudella alue luettiin osaksi Venetiaa.
Veronan kautta kulki Via Postumia, joka tuli lännestä Cremonasta Bedriacumin kautta ja jatkoi Veronasta itää Vicetian kautta Julia Concordiaan. Etelästä Mutinasta päin Veronaan tuli Via Claudia Augusta, joka jatkoi kaupungista Alppien yli pohjoiseen Tridentiumin kautta.
Kaupungin ympäristö oli hyvin hedelmällistä, ja tuotti erinomaista viiniä, omenoita ja spelttiä. Myös Vergilius ylistää seudun viinejä.
Historia.
Varhaishistoria.
Veronan varhaishistoriasta ei tiedetä antiikin lähteiden kautta juuri mitään. Niiden perusteella on epäselvää, oliko Verona alun perin euganien ("Euganei") vai cenomanien ("Cenomani") kaupunki, koska lähteet ovat asiassa ristiriitaisia, eikä kyseisten heimojen alueiden rajoja tunneta kovin hyvin. Klaudios Ptolemaioksen perusteella se olisi kuulunut cenomaneille. Myös Catullus sanoo Brixian, joka epäilemättä kuului cenomaneille, olleen Veronan emäkaupunki; jotkut tutkijat ovat kuitenkin pitäneet kyseistä tekstikohtaa epäperäisenä.
Plinius vanhempi sen sijaan sanoo Veronan olleen osaksi reetialaisten ("Rhaeti") ja osaksi euganien kaupunki. Strabon piti sitä vain reetialaisten kaupunkina. Jotkut yrittivät sovittaa näitä ristiriitaisia näkemyksiä yhteen olettamalla, että kaupunki olisi kuulunut alun perin euganeille, mutta että cenomanit olisivat vallanneet sen myöhemmin, viitaten Liviukseen. Nykyisin varhainen Verona mainitaan kuitenkin veneettien kaupungiksi.
Rooman vallan aika.
Veronan ensikohtaamisia Rooman kanssa ei tunneta. Veronalaiset pysyivät uskollisina Roomalle toisessa puunilaissodassa, ja kaupunki sai tämän vuoksi roomalaisilta hyvän kohtelun. Via Postumia rakennettiin kulkemaan Veronan kautta vuonna 148 eaa. Se oli alun perin sotilastie, mutta sai myöhemmin suuren kaupallisen merkityksen.
Rooman vallan alla Verona kehittyi yhdeksi koko Pohjois-Italian kukoistavimmista kaupungeista. Antiikin lähteiden perusteella kaupungista tuli "colonia" eli sotilassiirtokunta nimellä "Colonia Verona Augusta" (tai "Colonia Augusta Verona"). Nykyisin on kuitenkin epäilty, että se olisi ollut asemaltaan todellinen colonia, johon asutettiin uutta väestöä; Italian viimeisinä roomalaisina colonioina on pidetty Aquileiaa ja Lucaa. Viimeistään vuoden 49 eaa. jälkeen Verona oli "municipium", sillä tuolloin tuo asema annettiin kaikille Paduksen pohjoispuolisille colonioille. Tacituksen mukaan Verona oli yksi Flaviusten ja Vitelliuksen kannattajien välisen kamppailun keskuksia.
Verona tunnetaan ennen kaikkea runoilija Catulluksen synnyinpaikkana. On kuitenkin hyvin kyseenalaista, ovatko Catulluksen huvilaksi kutsutut jäännökset Gardajärvellä todella hänen huvilastaan. Verona on esitetty virheellisesti myös arkkitehti Vitruvius Pollion synnyinpaikaksi, mutta Veronassa ollut piirtokirjoitus, johon ajatus perustuu, viittaa hänen vähemmän tunnettuun kaimaansa Vitruvius Cerdoon. Joskus Veronaa on pidetty myös Plinius vanhemman synnyinpaikkana, mutta todennäköisemmin hän oli kotoisin Comumista. Suetoniuksen kirjoittamassa Pliniuksen elämäkerrassa hänestä käytetään nimitystä "Novocomensis", ja sen, että Plinius itse viittaa itseensä Catulluksen maanmiehenä, ei tarvitse tarkoittaa sitä, että he olisivat olleet kotoisin samasta kaupungista; riittää, että he olivat kotoisin samasta maakunnasta. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Veronensis".
Myöhäisantiikista keskiajalle.
Yhdessä Veronan porteista, nykynimeltään Porta de' Borsari, olevan piirtokirjoituksen mukaan sen muurit uusittiin keisari Gallienuksen aikana vuonna 265 jaa. Tuolloin siitä tehtiin osa puolustusketjua, joka ulottui Mediolanumista Julia Concordiaan. Kirjoitus mainitsee kaupungin nyt coloniana nimellä "Colonia Augusta Nova Gallieniana", mistä päätellen kyseisen arvoaseman oli antanut Gallienus itse.
Myöhemmän antiikin aikana Veronasta tuli keisareiden suosima ajanviettopaikka. Kaupungista on peräisin noin vuodelle 314 ajoittuva "Veronan luettelo" eli "Laterculus Veronensis", joka luettelee Diocletianuksen aikaiset Rooman provinssit. Verona esiintyy myös myöhäisantiikin ajan sotahistoriassa. Maxentiuksen joukot pakenivat sinne Brixiassa kärsimänsä tappion jälkeen. Konstantinus Suuri piiritti Veronaa marssiessaan Galliasta Roomaan. Ruricius Pompeianus puolusti kaupunkia jääräpäisesti, mutta se joutui lopulta antautumaan.
Myös Teoderik Suuri sai voiton Odovakarista Veronassa. Teoderik teki kaupungista yhden asuinpaikoistaan ja piti siellä usein hoviaan. Langobardien kuningas Authari vietti Veronassa suuria häitä, joissa nai Theodelindan.
Rakennukset ja löydökset.
Veronasta ei ole löydetty roomalaisaikaa vanhempia jäännöksiä. Roomalaisaikaisia rakennuksia on säilynyt suhteellisen hyvin.
Asemakaava ja kaupunginmuurit.
Veronassa oli roomalaisille kaupungeille tyypillinen ruutuasemakaava. Kaupungissa oli kaupunginmuurit jo ennen Gallienuksen ajalla rakennettuja muureja, ja osa vanhemmista porteista on tuolta ajalta. Niihin lukeutuu Porta de' Borsari, joka on kaksoisportti, joka on tehty koristeellisella tyylillä. Gallienuksen muurit rakennettiin vain kahdeksassa kuukaudessa, mutta olivat siihen nähden suhteellisen vankkaa tekoa. Kaupungin muihin portteihin lukeutuu muun muassa Porta de' Leoni.
Amfiteatteri.
Veronan amfiteatteri tunnetaan ylensä nimellä "Arena". Sen rakennusaikaa ei tunneta tarkasti, mutta se rakennettiin joskus ensimmäisen vuosisadan ensimmäisellä puoliskolla kuitenkin keisari Augustuksen ajan jälkeen. Amfiteatteri on Italian suurin Colosseumin ja Capuan amfiteatterin jälkeen. Se on näitä kahta paljon paremmin säilynyt, koska sitä on aina pidetty kunnossa; sitä on kunnostettu sekä keskiajalla että uudella ajalla esimerkiksi 1500-luvulla. Se on myös tehty kalliimmasta materiaalista, marmorista, siinä missä Colosseum oli travertiinia. Marmori oli peräisin louhoksista jostakin kaupungin läheltä. Alemmat rakenteet ovat tiiliä.
Amfiteatteri on muodoltaan tyypillisen ellipsin muotoinen, ja siinä pidempi halkaisija on ulkopuolelta noin 156 metriä ja sisäpuolelta noin 76 metriä, ja pienempi halkaisija ulkopuolelta noin 125 metriä ja sisäpuolelta noin 45 metriä. Katsomossa on nykyisin 45 penkkiriviä, mutta lukuisten korjausten vuoksi ei ole tietoa siitä, oliko tämä alkuperäinen määrä. Katsomossa oli tilaa noin – hengelle. Rakennuksessa on monumentaalisisäänkäynnit ja alaosassa holvattuja tiloja.
Roomalainen teatteri.
Kaupungissa oli myös roomalainen teatteri, josta on säilynyt jäänteitä lähellä Adige-jokea, San Pietron linnan kukkulan eli Colle di San Pietron juurella. Se ajoitetaan suunnilleen Augustuksen ajalle, ja yhdistelee ajalle tyypillisesti hellenististiä piirteitä roomalaisen maun mukaisiin elementteihin. Teatteri mainitaan kahdessa Berengar I:n aikaisessa päätöksessä vuosilta 895 ja 913, joista käy ilmi, että teatteri oli tuolloin raunioina ja siksi sen purkaminen sallittiin. Teatteria on kunnostettu ja sitä käytetään nykyisinkin teatterierityksiin.
Kirkot.
Veronan ensimmäinen tunnettu kirkko sijaitsi lähellä nykyistä Veronan katedraalia. Se hylättiin 300-luvun lopussa tai 400-luvun alussa, kun kaupunkiin rakennettiin uusi suuri basilikakirkko, nykyisen San Zeno Maggioren edeltäjä.
Muut rakennukset.
Gaviusten riemukaari (nyk. "Arco dei Gavi") on hyvin säilynyt triumfikaari, jonka rakennuttivat Gaviukset. Sama suku rakennutti akveduktin ja mahdollisesti ensimmäisen teatterin. Kaupungin muihin rakennuksiin lukeutuivat Capitolium, josta on säilynyt sen korkea podium ja maanalainen vesisäiliö, sekä basilika, joka rakennettiin Flaviusten aikana.
Rakennuslöytöihin lukeutuu myös Flaviusten aikainen talo, jonka jäänteistä on löydetty lattiamosaiikkien ja seinämaalausten jäänteitä. Piirtokirjoitusten perusteella kaupungissa oli kylpylä, Thermae Juventianae, joka rakennettiin 200-luvulla.
Sillat.
Kaupungin ensimmäinen silta rakennettiin varhaisemman lauttayhteyden paikalle Via Postumian rakentamisen yhteydessä. Se sijaitsi paikalla, jossa nykyisin sijaitsee Ponte della Pietra. Sen osana on säilynyt kaksi kaarta roomalaisaikaisesta sillasta.
Esinelöydöt.
Veronasta tehtyjä löytöjä on esillä Veronan arkeologisessa museossa ("Museo Archeologico Nazionale di Verona") sekä Roomalaisen teatterin arkeologisessa museossa ("Museo Archeologico al Teatro Romano").