Joensuun lapsisurma

Joensuun lapsisurma tapahtui Joensuussa Pohjois-Karjalassa 8. kesäkuuta 2023. Nelivuotias poika kuoli pahoinpitelyn seurauksena yön aikana sänkyynsä, mistä hänen äitinsä ja isäpuolensa löysivät hänet aamulla. Äiti ja isäpuoli vangittiin epäiltynä murhasta. Heidät tuomittiin helmikuussa 2024 usean vuoden vankeusrangaistuksiin murhaa lievemmistä rikoksista.
Tapahtumien kulku.
Toukokuussa 2019 syntyneestä lapsesta tehtiin ennen tämän kuolemaa useita kymmeniä lastensuojeluilmoituksia. Ilmoituksia tekivät niin viranomaiset kuin yksityishenkilötkin.
Poika sijoitettiin kiireellisesti perheen ulkopuolelle helmikuussa 2023, kun tämän kotiin hälytetty poliisi totesi paikalle tarvittavan sosiaali- ja kriisipäivystyksen henkilökuntaa. Lapsi vietti noin kuukauden muualla, kunnes hänet palautettiin äidilleen.
Lapsen äidille palauttamisen jälkeen perhetyöntekijä tapasi äitiä useita kertoja ja ideoi tämän kanssa keinoja lapsen ja perheen olojen parantamiseksi. Perhetyön lopettamisesta päätettiin huhtikuussa. Sosiaalityöntekijä ei tavannut lasta kertaakaan, eikä tarkastellut oloja lapsen kodissa muuten kuin etäyhteyden välityksellä.
Lasta hoidettiin päiväkodissa, jonka työntekijät huomasivat 5. kesäkuuta lapsen päässä suuren mustelman. Lapsen äiti kertoi mustelman syntyneen, kun lapsi oli kaatunut kolmipyöräisellä potkulaudalla. Päiväkodin työntekijän mukaan lapsi kuitenkin oli viitannut puheissaan siihen, että isäpuoli "kiusaa" häntä jatkuvasti.
Isäpuoli soitti 8. kesäkuuta hätäkeskukseen pojasta, joka makasi sängyssään elottomana. Lapsella oli löydettäessä runsaasti ulkoisia vammoja, ja sekä äiti että isäpuoli vangittiin murhasta epäiltynä. Syyttäjän mukaan lapsi kuoli palovammoihin, jotka isäpuoli todennäköisesti aiheutti höyrymopilla, mutta joka tapauksessa kuumalla vedellä.
Oikeuskäsittely.
Käräjäoikeus.
Tapauksen käsittely käräjäoikeudessa alkoi helmikuussa 2024. Aluesyyttäjä vaati lapsen äidille ensisijaisesti rangaistusta ensisijaisesti taposta ja isäpuolelle murhasta. Lapsen biologinen isä käytti toissijaista syyteoikeuttaan ja vaati myös äidille rangaistusta murhasta. Syyttäjä nosti toissijaisesti myös syytteet törkeästä kuolemantuottamuksesta ja törkeästä pahoinpitelystä.
Käräjäoikeus antoi päätöksensä asiassa 29. helmikuuta 2024. Pojan isäpuoli tuomittiin seitsemän vuoden ja yhdeksän kuukauden vankeuteen törkeästä pahoinpitelystä ja törkeästä kuolemantuottamuksesta. Pojan äiti tuomittiin pelkästään törkeästä kuolemantuottamuksesta, ja hän sai kolmen vuoden ja seitsemän kuukauden vankeustuomion. Oikeuden mukaan lapsen kuolema ei ollut tämän saamien vammojen todennäköinen seuraus, ja hän olisi jäänyt eloon, jos hänet olisi toimitettu hoitoon. Sekä äiti että isäpuoli tuomittiin lisäksi huumausainerikoksesta tapauksessa, joka liittyi lääkkeiden varastamiseen ja myyntiin. Käräjäoikeus hylkäsi lapsen isoäidin isäpuoleen kohdistuneen vahingonkorvausvaatimuksen, koska käräjäoikeuden mukaan isoäiti ei ollut lapselle erityisen läheinen.
Hovioikeus.
Sekä lapsen biologinen isä että isoäiti olivat tyytymättömiä oikeuden päätökseen. Lapsen isäpuoli ei aluksi aikonut valittaa tuomiostaan hovioikeuteen, mutta muutti sittemmin mielensä. Lapsen äiti valitti tuomiostaan jo ennen häntä.
Itä-Suomen hovioikeus ilmoitti kesäkuussa 2024, että se ei tutki isäpuolen tuomiostaan tekemää valitusta, vaan käräjäoikeuden päätös jää voimaan. Äidin tuomiota käsiteltiin hovioikeudessa marraskuussa 2024. Hovioikeus katsoi äidin syyllistyneen muiden rikosten ohella myös pahoinpitelyyn ja tuomitsi tämän kolmen vuoden ja kymmenen kuukauden ehdottomaan vankeuteen.
Hovioikeus tuomitsi isäpuolen maksamaan lapsen isoäidille lähes 30 000 euron vahingonkorvaukset. Kyse on ennakkotapauksesta, koska isoäitiä ei yleensä ole pidetty erityisen läheisenä henkilönä, joka olisi oikeutettu vahingonkorvauksiin. Korkein oikeus myönsi alkuvuonna 2025 isäpuolelle osittaisen valitusluvan asiassa. Valituslupahakemuksessaan isäpuoli kiisti lapsen ja isoäidin läheisyyden sillä, että lasta ei sijoitettu keväällä 2023 isoäidilleen vaan vastaanottokotiin.
Lastensuojelun toiminnan arvostelu.
Yle uutisoi vuonna 2019, että Siun sote rikkoo sen omien työntekijöiden mukaan jatkuvasti lastensuojelulle asetettuja aikatauluja.
Itä-Suomen aluehallintovirasto antoi maaliskuussa 2023 huomautuksen Pohjois-Karjalan hyvinvointialueelle sen toimista kuusivuotiaaseen lapseen liittyvässä tapauksessa. Aluehallintoviraston mukaan lapsen asiassa oli toimittu lastensuojelulain vastaisesti.
THL:n selvityksen mukaan lastensuojelun sosiaalityöntekijäkohtainen 35 asiakkaan raja ylittyi lokakuun 2023 tietojen mukaan 15 hyvinvointialueella. Ammattijärjestö Talentian mukaan lastensuojelun mitoituslukuja myös madalletaan keinotekoisesti siirtämällä lapsi lastensuojelun asiakkaaksi vasta tilanteen kriisiytyessä.
Keskusrikospoliisi alkoi maaliskuussa 2024 tutkia, onko Pohjois-Karjalan hyvinvointialueen lapsisurmaan liittyvässä toiminnassa syytä epäillä rikosta. Nimikkeenä oli tutkimuksen alkuvaiheessa virkavelvollisuuden rikkominen. Tapauksen esitutkinta valmistui marraskuussa 2024 ja se siirrettiin syyteharkintaan. Asiassa oli yhdeksän epäiltyä, jotka ovat työskennelleet lastensuojelussa joko asiakastyössä tai esihenkilöinä. Itä-Suomen syyttäjälaitos ilmoitti elokuussa 2025, että asiasta ei nosteta syytteitä ainakaan hyvinvointialueen palveluksessa edelleen olevia henkilöitä vastaan.
Lapsiasiavaltuutettu Elina Pekkarinen on tapauksen johdosta arvostellut lastensuojelun toteutumatta jääneitä uudistuksia. Vuonna 2012 tapahtuneen Vilja Eerikan murhan jälkeen oikeusministeriö julkaisi raportin, joka sisälsi useita suosituksia vastaavien tapausten estämiseksi, mutta niistä suurinta osaa ei ole pantu täytäntöön. Suomessa kuolee edelleen väkivallan seurauksena leikki-ikäisiä lapsia 2–3 kappaletta vuodessa, vaikka vauvojen ja nuorten kuolemia on saatu vähennetyksi.