Viipurin Osuusliike

Viipurin Osuusliike perustettiin yhdistämällä Viipurin kaupungin alueella toimineet kolme osuuskauppaa. Näiden kolmen perustajakaupan lisäksi Viipurin osuusliikkeeseen yhdistettiin myöhemmin vielä kahdeksan osuuskuntaa .
Perustaminen.
Ajatus yhdistämisestä juontaa vuodelta 1904, jolloin osuuskauppojen hallintoelimet yhteiskokous suunnitteli yhteisostoja. Silloin asia ei vielä edennyt, mutta 1.5.1905 pidetyssä hallintojen yhteiskokouksessa jo keskusteltiin liikkeiden yhdistämisestä. Osuusliike Ponnistuksen liityttyä Suomen Osuuskauppojen Keskuskuntaan vuonna 1906 yhdistyminen sai suurempaa huomiota. SOK kutsui koolle Karjalan Työväen Osuuskaupan, Viipurin Työväen Osuuskaupan ja Osuusliike Ponnistuksen keskustelemaan yhdistymisestä. Tavoitteena oli perustaa yksi vahva ja tarkoituksenmukainen osuuskauppa. Kokouksessa 10.2.1907 valittiin toimikunta, joka hyväksyi nimiehdotuksen Viipurin Osuusliike r.l. Perustava kokous pidettiin Viipurin maalaiskunnan talossa 20.5.1907. Säännöt vahvistettiin 26.9.1907. Liiketoiminta alkoi kesäkuun ensimmäinen päivä 1908.
Myymälät.
Osuusliike avasi aluksi kolme toimipaikkaa, pääkaupan Repolankatu 8:aan sekä sivumyymälän ja leipomon Karjalan (Loikkanen) kaupunginosaan. Saunalahteen avattiin sivumyymälä 6.6.1908 ja elokuun alussa myymälät Tiiliruukille ja Sorvaliin. Vuoden lopussa avattiin vielä myymälä Kolikkoinmäelle. Kaikki myymälät olivat sekatavaramyymälöitä.
Alkuvuosina liikkeen kehitys oli hidasta. Ensimmäisen viiden vuoden aikana perustettiin lisää vain kolme myymälää. Hiekan ja Kelkkalan myymälät avattiin v. 1912. Seuraavan viiden vuoden aikana myymälöiden luku nousi jo 22:een. Uusia toimialoja olivat kenkäkauppa ja ruokatavaramyymälä. Vuonna 1922 myymälöitä oli jo 27 ja muita toimipaikkoja 7. Vuonna 1927 myymälöitä oli 55 ja muita toimipaikkoja 16. Osuusliikkeellä oli kirjanpidollisesti sekatavaramyymälän alaisina osastoina eli eri myymälöinä leipä-, maito, liha- ja muita osastoja .
Viipurin Osuusliikkeen kehitys numeroina
Tuotantolaitokset.
Osuusliike harjoitti monipuolista tuotantoa, johon sisältyi leipomoliike, virvoitusjuomatehdas, jalkinekorjaamo, halkoliike, maatiloja, saunalaitos, tuoreen kalan kauppa ja sikala. Lisäksi se omisti kiinteistöjä.
Leipomo.
Viipurin osuusliike osti Karjalan Työväen Osuuskaupalta leipomorakennuksen, jossa toiminta alkoi heti vuonna 1908. Toiminta kuitenkin lopetettiin kannattamattoman vuonna 1910 
Vuonna 1917 ostettiin Viipurin Työväen Ruokalaosuuskunnan omaisuus ja sen mukana tuli myös Pellervonkatu 16:ssa sijainnut leipomo. Vuonna 1924 leipomo siirrettiin Ristimäen kaupunginosaan, jossa se toimi aina toiminnan päättymiseen saakka .
Virvoitusjuomatehdas ja jalkinekorjaamo.
Virvoitusjuomatehdas perustettiin vuonna 1912 Katariinankatu 36:een (myöhemmin Linnakatu 36), jossa se sijaitsi koko toimintansa ajan saakka Vuonna 1928 alkoi myös marjamehun valmistaminen luonnonmarjoista
Jalkinekorjaamo perustettiin vuonna 1920 ja sijaitsi Katariinankatu 36:ssa (Linnakatu). Jalkinekorjaamo pysyi varsin vaatimattomana koko toimintansa ajan .
Halkoliike.
Halkoliike toimi varsin pitkään. Toiminta alkoi v. 1915. Aluksi toiminta tapahtui myymälöiden välityksellä. Vuonna 1923 liike hankki sahaus- ja pilkkomislaitteet ja halkoja voitiin myydä suoraan varastosta. Vuoteen 1928 liike toimi Kolikkoinmäen tehdastontilla, mutta v. 1928 tehtiin Viipurin kaupungin kanssa vaihtokauppa ja siirryttiin satamaradan varrelle Käremäelle. Siellä liikkeestä kehittyi Viipurin suurin halkoliike.
Maatilat.
Liikkeellä oli kaksi maatilaa. Yksi oli pieni kasvitarhatila Perijoella ja toinen suurempi 12,5 ha kokoinen Suurmerijoella. Viimeisinä vuosina tilalla oli 13 kasvihuonetta, joissa oli monipuolista kasvtarha- ja kukkaviljelystä. Tuotteet myytiin pääasiassa omissa myymälöissä. .
Saunalaitos.
Saunalaitos aloitti toimintansa v. 1937. Laitos sijaitsi Torkkelin- ja Vaasankadun kulmassa .
Makkaratehdas ja sikala.
Makkaratehdas perustettiin v. 1924. Se toimi Kannaksenkatu 1:ssä vain 4 vuotta. Tehdas sijaitsi asutuskeskuksessa ja terveysviranomaisten määräyksestä se oli lopetettava.
Sikala perustettiin v. 1920 vuokratiloihin. Tilat sopivat toimintaan huonosti ja sikala lopetti toimintansa v. 1927. Uutta sikalaa ryhdyttiin rakentamaan Suurmerijoelle v. 1942. Se valmistui v. 1943 ja ehti lähes täyteen toimintaan ennen Viipurista lähtöä kesällä 1944.
Kiinteistöt.
Kiinteistöt olivat olennainen osa Viipurin Osuusliikkeen toimintaa. Toimipaikkoja varten tarvittiin yleensä oma kiinteistö. Osuuskauppojen yhdistyessä liikkeelle tuli myös lukuisia liiketaloja. Suurin ja arvokkain kiinteistö oli v. 1922 ostettu liiketalo Kannaksenkatu 1:ssä. Kiinteistössä sijaitsi liikkeen konttori, sekatavara, jalkine- kangas-, puku- taloustavara- maito- ja lihamyymälä, 2 ravintolaa sekä varastoja ja asuinhuoneistoja. Kaikkiaan osuusliikkeellä oli 83 kiinteistöä.
Yhdistetyt osuuskaupat.
Viipurin Osuusliike perustettiin yhdistämällä kolme Viipurin kaupunkialueella toiminutta osuuskauppa. Myöhemmin liikkeeseen yhdistettiin vielä kahdeksan osuuskuntaa (vipu s. 71).
Viipurin työväen ruokalaosuuskunta.
Ruokalaosuuskunta ei ollut varsinainen osuuskauppa. Sillä oli kaksi ruokalaa, jotka sijaitsivat Pajakadun ja Viskaalinkadun varrella. Lisäksi oli leipomo Pellervonkatu 16:ssa, jonka yhteydessä oli leipomo. Tästä alkoi Viipurin Osuusliikkeen ravintolatoiminta. Yhdistäminen tapahtui 1.7.1917.
Hotakan Osuuskauppa r.l..
Hotakan Osuuskaupan yhdistäminen joulukuussa 1921 oli ensimmäinen varsinaisen osuuskaupan yhdistäminen Viipurin Osuuskauppaan. Muolaan kunnassa sijaitseva Hotakan Osuuskauppa oli merkitty kaupparekisteriin 6.2.1908. Liikkeellä oli neljä myymälää, joista kolme jatkoi toimintaansa Viipurin Osuusliikkeen loppuvaiheeseen saakka .
Uuraan Osuuskauppa r.l..
Uuras on Viipurinlahden keskiosassa sijaitseva saari. Uuraan Osuusliike r.l. aloitti toimintansa 15.5.1906. Liikkeellä oli kaksi myymälää, leipomo ja virvoitusjuomatehdas sekä kolme kiinteistöä. Liike menestyi aluksi hyvin ja liittyi KK:n jäseneksi v. 1916. Vuonna 1921 liike tuotti tappiota, josta se ei enää selvinnyt ja v. 1923 se yhdistettiin Viipurin Osuusliikkeeseen. Kaupan mukana siirtyi kaksi myymälää.
Nurmin Osuuskauppa r.l..
Vahvialan kunnassa toimiva Nurmin Osuskauppa r.l. oli perustettu v. 1908 ja liittyi KK:n jäseneksi vuonna 1921. Liikkeellä oli myymälä Nurmissa, mutta ei kiinteistöjä. Toiminta oli heikkoa ja osuusliikettä uhkasi vararikko. Siltä vältyttiin liittymällä Viipurin Osuuskauppaan samaan aikaan Uuraan Osuusliikkeen kanssa. Nurmin myymälä seurasi kaupassa .
Karppilan Osuusliike r.l..
Karppilan Osuusliike r.l., jonka kotipaikka oli Vahvialan kunta, oli perustettu v. 1909. Silliä oli viisi myymälää ja pieni leipomo. Liike menestyi kohtalaisesti vuoteen 1912 saakka, jolloin tuli niin paljon tappiota, että siitä ei enää selvitty. Osuusliike tarjosi pesäänsä Viipurin Osuusliikkeelle v. 1924, jonka hallintoneuvosto päätti ottaa Karppilan Osuusliikkeen haltuunsa vuoden 1925 alusta. Mukana tuli neljä myymälää, yksi oli lopetettu jo aiemmin eikä leipomon toimintaa jatkettu.
Rakkolanjoen Työväen Osuuskauppa r.l..
Rakkolanjoen Työväen Osuuskauppa r.l. oli perustettu v. 1903. Osuuskauppa toimi Viipurin maalaiskunnassa, jossa sillä oli kolme liikettä. Toiminta oli heikkoa ja liike pyysi Viipurin Osuusliikettä ottamaan pesän haltuunsa. Viipurin Osuusliike edellytti, että OTK korvaisi mahdolliset liittymisestä koituvat tappiot. OTK piti pyyntöä kohtuullisena ja Rakkolanjoen Työväen Osuuskauppa liitettiin Viipurin Osuus-kauppaan toukokuussa 1925. Liikkeen toimipaikat lisääntyivät yhdistämisessä kahdella.
Osuusliike Kehitys r.l..
Osuusliike Kehitys r.l. oli perustettu Koivistolle v. 1924 ja aloittanut toimintansa toukokuussa 1925. Liike perusti ensimmäisenä toimintavuotenaan neljä myymälää, mutta jo toisena toimintavuotena tehtiin OTK:n taholta esitys Ol Kehityksen liittämisestä Viipurin Osuusliikkeeseen. Tässäkin tapauksessa OTK suostui korvaamaan liittymisestä johtuvat tappiot ja yhdistäminen tapahtui lokakuussa 1926 .
Ravansaaren Osuusliike r.l..
Ravansaari on saari Viipurinlahdessa, Ravansaaren Osuusliike perustettiin v. 1903. Sillä oli 4 sekatavaramyymälää, yhdistetty kangas- ja jalkinemyymälä, kahvila ja leipomo. Liike oli varsin vakavarainen. Taloudelliset syyt eivät pakottaneet yhdistymään Viipurin Osuusliikkeeseen. Taustalla oli vallitseva talouspula ja liikkeen saavutukset haluttiin turvata liittymällä suurempaan yhtymään. Ravansaari ja Uuras oli liitetty Viipurin kaupunkiin vuoden 1932 alussa, joten ei ollut tarkoituksenmukaista, että samassa kaupungissa toimi kaksi samanlaista osuusliikettä. Niin Ravansaaren Osuusliike r.l. myytiin Viipurin Osuusliikkeelle velkoja vastaavasta summasta. Viipurin osuusliike sai yhdistymisessä neljä sekatavaramyymälä. Leipomo lopetettiin.
Talvisodasta jatkosotaan.
Vuosi 1939 alkoi hyvin. Viipurin Osuusliike eli nousukautta sekä jäsenistö että liikavaihto kasvoivat. Uusia myymälöitä avattiin 20 ja ostettiin kolme kiinteistöä ja Rakennettiin Muolaan Puntasen kylään uusi myymälätalo. 
Marraskuun 30. 1939 alkanut talvisota muutti olosuhteet täysin. Viipuria pommitettiin, koulut suljettiin ja lapsia, naisia ja vanhuksia alettiin evakuoida heti ensimmäisenä sotapäivänä. Sodan alkupäivinä suljettiin 24 kaupunkimyymälää ja sodan ensimmäisenä päivän suljettiin juuri avattu Muolaan Puntasen myymälä. Vuodenvaihteen jälkeen oli toiminnassa 45 myymälää ja viimeisenä aukiolopäivänä 17.2.1940 oli auki 6 myymälää ja 3 ravintolaa. Joulukuun puolivälissä aloitettiin tavaroiden siirto Suolahteen. Suolahdessa toimittiin helmikuusta syyskuuhun ja järjesteltiin ja myytiin liikkeen tavaravarastoja. Samanaikaisesti suunniteltiin osuusliikkeen siirtämistä Haminaan 
Kyminlaakson Osuusliike myi Viipurin Osuusliikkeelle neljä Haminassa, Virolahdella, Sippolassa ja Vehkalahdella sijaitsevaa kiinteistöään ja siirsi kolmen toimipaikan vuokraoikeudet Viipurin Osuusliikkeelle. Näin Viipurin Osuusliike sai haltuunsa 7 myymälää.
Takaisin Viipuriin.
Viipuri palautui suomalaisille 30.8.1941 ja Viipurin osuuskauppa siirtyi virallisesti takaisin Viipuriin 1.10.1941. Osuusliikkeen toimintaa Haminassa jäi jatkamaan uusi osuuskunta Osuusliike Valli i.l., jolle Viipurin Osuusliike siirsi Haminaan jääneen omaisuutensa.
Viipuri oli pahoin tuhoutunut ja toimipaikkojen korjaustöitä oli runsaasti. Ensimmäinen myymälä saatiin avattua 31.10.1941 ja vuoden loppuun mennessä saatiin avattua 9 sekatavaramyymälää. Vuoden 1942 lopussa liikkeellä oli 42 sekatavaramyymälää ja 19 muuta myymälää.
Vuoden 1944 alkupuolelle saakka sotatoimet eivät juurikaan häirinneet toimintaa. Ensimmäiset viitteet tilanteen muuttumisesta saatiin helmikuussa 1944 ja ryhdyttiin varautumaan tavaroiden siirtämisestä muun Suomen alueelle. Tilanne kuitenkin näytti rauhoittuvan, joten tavaroiden siirtoon ei vielä ryhdytty.
Poistuminen Viipurista.
Suurhyökkäys Karjalan Kannaksella alkoi 9.6.1944 ja eteni odotettua nopeammin. Viipurin Osuusliikkeen johtokunta teki 13.6.1944 evakuointisuunnitelman, jonka mukaan evakuointi voitaisiin tehdä hyvässä järjestyksessä suunnitelman mukaisesti. Vuorokautta myöhemmin osoittautui, että evakuointiin oli ryhdyttävä välittömästi. Tavaroita ryhdyttiin siirtämään Imatralle ja Lappeenrantaan, mutta käytettävissä oli vain neljä kuorma-autoa. Apua pyydettiin muualta Suomesta, mutta ensimmäiset autot saapuivat vasta 18.6.1944, jolloin evakuoimiseen jäi aikaa reilu vuorokausi. Viimeinen auto lähti Viipurista 20.6.1944 klo 3:00 .
Loppuselvittelyt.
Viipurista lähdön jälkeen liike toimi kesäkuusta syyskuun loppuun Suolahdessa. Suolahteen siirretyt tavarat saatiin kesän aikana lähes kaikki myytyä. Sen jälkeen osuusliikkeen asioiden hoito siirtyi lokakuun alussa Helsinkiin Kulutusosuuskuntien Keskusliittoon .