Artturi Järviluoma

Kustaa Artturi Järviluoma (vuoteen 1902 Jernström, kirjailijanimi Köpi; 9. elokuuta 1879 Alavus – 31. tammikuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen journalisti, elokuvakäsikirjoittaja ja kirjailija. Tunnetuin Järviluoman julkaisema teos on näytelmä "Pohjalaisia", jonka on katsottu pääosin perustuvan Anton Kankaan näytelmäkäsikirjoitukseen Härmäläisiä. Teoksen pohjalta Leevi Madetoja sävelsi myöhemmin oopperan.
Elämänvaiheita.
Artturi Järviluoman isä oli alavutelainen kauppias Jernström. Hän suomalaistutti nimensä isoisänsä Nurmossa omistaman torpan nimen mukaan. Järviluoma kävi Vaasan Lyseota, mutta keskeytti koulunkäyntinsä kuudennelta luokalta (lukion ensimmäiseltä) saatuaan venäjän kielen ehdot ja tehtyään kolttosia. Hän kirjoitti ylioppilaaksi yksityisoppilaana Helsingin reaalilyseosta 1901. Järviluoma opiskeli Helsingin yliopistossa ensin matematiikkaa 1902–1903 ja sitten lakia 1904–1909, mutta ei suorittanut loppututkintoa.
Järviluoma toimi eri sanomalehdissä avustajana, kirjeenvaihtajana ja toimittajana, muun muassa Vaasa-lehdessä ja Uudessa Suomessa. Hän oli Iltalehden toimitussihteerinä 1923–1925. Järviluoma kirjoitti salanimillä satoja pakinoita eri julkaisuihin. Järviluoma toimi myös liikealalla kauppiaana Alavudella, oli postiharjoittelijana Vaasassa ja opettajana Ilmajoen kansanopistossa 1903–1904.
Järviluoman tunnetuin teos oli 1914 julkaistu ja Bergbomin palkinnon saanut kansannäytelmä "Pohjalaisia", joka käännettiin 10 kielelle, sovitettiin elokuviksi ja jonka Leevi Madetoja sävelsi oopperaksi. Järviluoma kirjoitti näytelmänsä 1913 vastalauseena sille että hän eräässä tilaisuudessa oli nähnyt esitettävän pohjalaista kansanlaulua pilanumerona. Järviluoma julkaisi myös kansankomedian "Meijeri" 1925 ja näytelmän "Vain ihmisiä" 1933. Hän sovitti elokuviksi, sekä mykälle että äänifilmille, useita tunnettuja suomalaisia näytelmiä. Järviluoma oli Suomen Näytelmäkirjailijaliiton ja Latvian Kansallisteatterin kunniajäsen.
Järviluoma harrasti myös musiikkia ja johti muun muassa Alavuden soittokuntaa. Hän soitti kaksirivistä hanuria. Järviluoma oli Suomen Näytelmäkirjailijaliiton perustajajäseniä ja toimi 1920-luvulla liiton sihteerinä sekä 1930-luvulla myös puheenjohtajana vuodesta 1933. Hän oli mukana Ylioppilaskunnan Laulajissa ja Suomen Laulussa ja eteni Ylioppilaslaulajissa aina varajohtajaksi saakka. 
Toiminut Suomen Laulun puheenjohtajana 1941
Hän johti 1900-luvun alkuvuosina Ylioppilaskunnan Laulajien alla toiminutta Pohjanmaan Kööriä. Järviluoma keräsi Toivo Kuulan kanssa pohjalaisia kansanlauluja. Hän oli myös Suomen Sanomalehtimiesliiton perustajajäseniä. Hän osallistui yhdistystoimintaan ja oli muun muassa Helsingin Etelä-Pohjalaiset ry:n perustajajäseniä 1941. 
Järviluoman puoliso oli vuodesta 1910 Lyyli o.s. Ahde Artturi Järviluoman henkilökohtainen arkisto on vuodesta 1998 ollut Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjallisuusarkistossa ja se sisältää alkuperäiskäsikirjoituksia, kuvia, leikekirjoja ynnä muuta aineistoa. "Pohjalaisia" on säilytteillä muun muassa viron-, latvian- ja venäjänkielisinä käännöksinä.
Kunnianosoituksia.
Järviluoman mukaan nimetty tie tai katu löytyy ainakin Helsingistä (1970 lähtien), Alavudelta, Nurmosta ja Teuvalta. Helsingin Järviluomantie poistui.
Järviluomasta on tehty muotokuvia. Alavudella syntymäkodin paikalla on nykyisin muistolaatta.
Järviluoma on saanut kaksi suomalaista kunniamerkkiä ja Latvian Kolmen Tähden R. kunniamerkin.
Latvian kansallisteatterin kunniajäsen
Teokset.
Pakinoita.
Järviluoma kirjoitti pakinoita omalla nimellään ja ainakin nimimerkeillä Köpi ja Helena 
Radio.
Järviluoma kirjoitti useita radiokuunnelmia, muiden muassa "Viisi onnellista eli vapunpäivän aattona" (1935, nimimerkillä "Beani kuunnelma") ja "Volynetšin kaappaus maaliskuussa 1918" (1938).Kuunneltavissa Ylen elävässä arkistossa 
sekä
"Kelpaanko minäkin?" Kuulokuvia sankarimuistojen. velvoituksesta, kirj. Artturi Järviluoma 
Järviluoma oli myös mukana joidenkin tietokilpailujen teossa.
Esim. "Tietopeli: Palomiesten ja poliisimiesten välillä 20.6.40. klo 21" "Kilpailun järjestäjänä ja erotuomarina Köpi" 
Kysymykset ja ajankohta ovat Artturi Järviluoman jäämistössä. 
On myös ainakin toinen 5.7.1939 
Radiourasta löytyy kirjallisuudesta vain viittaus. Oli kuitenkin mukana useissa radio-ohjelmissa