Etelä-Pohjanmaan Nuorsuomalainen Maalaisliitto

Etelä-Pohjanmaan Nuorsuomalainen Maalaisliitto (lyh. "EPNM") oli vuosina 1906–1908 Vaasan läänin alueella toiminut puolue, jota johti Santeri Alkio. Puolueen perustajat tulivat Nuorsuomalaisesta puolueesta, ja EPNM toimi osin nuorsuomalaisten sisällä, kunnes se loppuvuonna 1907 päätti yhdistyä Suomen Maalaisväestön Liittoon eli Maalaisliittoon. EPNM:n ohjelma oli sekä Maalaisliittoa että nuorsuomalaisia radikaalimpi ja puolue sijoittui niistä vasemmalle.
Politiikka.
EPNM ajoi nuorsuomalaisia radikaalimpia muutoksia maalaisten sosiaaliseen asemaan, ja se nosti nämä vaatimukset keskeisemmälle sijalle. EPNM:n ja Alkion ideologiaan kuului myös tuki wrightilaiselle työväenliikkeelle ja sen jäsenet osallistuivat työväenyhdistysten toimintaan. EPNM ei myöskään ollut yhtä selvästi agraarinen ammatti- ja luokkapuolue, vaan se pyrki vetoamaan muuhunkin maaseutuväestöön yleisellä vapaamielisyydellään. Puolueet olivat kuitenkin varsin lähellä toisiaan ja yhteistyö alkoi pian.
Historia.
Tausta.
EPNM:n juuret johtavat suoraan Santeri Alkioon ja nuorisoseuraliikkeeseen. Nuorsuomalaisuus oli Alkion mielestä liukunut oikealle. Tilannetta kärjisti myös Etelä-Pohjanmaalla ilmestyneen perustuslaillinen lehdistön päätyminen puolueen oikeiston haltuun ja välirikko Alkion kanssa. Alkio ja nuorisoseuralaiset perustivat vastaliikkeenä uuden sanomalehden, Ilkan, jonka ensimmäinen numero ilmestyi huhtikuussa 1906. Lehti oli osa uudistusmielisen maalaisväestön järjestäytymistä Etelä-Pohjanmaalla. Täyttä pesäeroa nuorsuomalaisiin alkiolaiset eivät kuitenkaan vielä tehneet. Kokouksia Pohjanmaan maalaisväestön kokoamiseksi oli pidetty helmikuusta alkaen. Niihin osallistui aluksi myös Suomalaisen puolueen kannattajia.
Puolueen perustaminen.
Sanomalehti Ilkan perustaminen johti Etelä-Pohjanmaalla oman puolueen perustamisesta. 18. syyskuuta 1906 kokoontui Ilkka-lehden toimituksessa Vaasassa 20 hengen kokous päättämään uuden puolueen perustamistoimista. Puolueen nimeksi päätettiin Etelä-Pohjanmaan nuorsuomalainen maalaisliitto ja perustaminen tapahtui samana päivänä Suomen Maalaisväestön Liiton perustamiskokouksen kanssa. Virallisesti puolue perustettiin Kauhavalla 21.–23.10. pidetyssä kokouksessa. Puolue perustettiin nuorsuomalaisten radikaaliksi maalaissiiveksi.
Puolueen perustamisesta SML:n kanssa samana päivänä ja sen sattumanvaraisuudesta on käyty keskustelua. Raimo Salokankaan mukaan mutta perustajat eivät aluksi tienneet kilpailevista hankkeista. Matti Kalliokoski on pitänyt mahdollisena, että tieto Pohjois-Pohjanmaan puoluehankkeesta sai eteläpohjalaiset liikkeelle, koska nämä epäilivät hanketta vanhasuomalaisten salajuoneksi. Puolueiden johtohahmot olivat syksyn 1906 tiiviissä kirjeenvaihdossa ja pyrkivät sovittamaan hankkeitaan yhteen. Eriävät käsitykset maalaispuolueen suhteesta nuorsuomalaiseen puolueeseen estivät kuitenkin puolueiden muodollisen yhdistymisen ennen ensimmäisiä eduskuntavaaleja. Joillakin paikkakunnilla puolueilla oli kilpailevia osastoja, joiden kesken esiintyi riitoja. Suurimman ongelman aiheutti EPNM:n vaatimus kirkon ja valtion erottamisesta.
Toiminta.
EPNM:n ja SML:n tiet pysyivät erillisinä vuoden 1906 ajan ja niiden johtohahmojen välille syntyi luonteva työnjako. Santeri Alkio oli maalaisväestön poliittisen liikkeen henkinen ja aatteellinen keulakuva, jonka ajatukset levisivät nuorisoseurojen kautta ympäri maata. Vuoden 1907 eduskuntavaaleissa EPNM asetti ehdokkaita yhdessä nuorsuomalaisten kanssa Vaasan läänin kolmessa vaalipiirissä. Vaaliliitoista valittiin eduskuntaan EPNM:n Santeri Alkio eteläisessä ja kaksi nuorsuomalaista itäisessä vaalipiirissä. Maalaisliitto ei saanut läänistä yhtään edustajaa.
Kansanedustajaksi noussut Alkio liittyi aluksi nuorsuomalaisten ryhmään, mutta pian hän huomasi olevansa lähempänä maalaisliittolaisia kollegoitaan ja alkoi toimia yhteistyössä näiden kanssa. Alkio epäonnistui nuorsuomalaisten käännyttämisessä radikaalimmalle linjalle ja siirtyi SML:n eduskuntaryhmään. Siirtyminen aloitti kahden maalaispuolueen yhdistymisen. Yhdistymistä tuki myös vaalimatematiikka: Vaasan läänin pohjoisessa ja itäisessä vaalipiirissä maalaispuolueet kilpailivat keskenään, eivätkä saaneet edustajia läpi.
Yhdistyminen Maalaisliitoksi.
EPNM hyväksyi yhdistymisen SML:n kanssa Alavudella 29. joulukuuta 1907 pitämässään kokouksessa ja hanke toteutui seuraavan vuoden alkupuolella. Vuoden 1908 eduskuntavaalit käytiin juuri maalaispuolueiden yhdistyttyä, mutta Alkio ei kyennyt uusimaan paikkaansa ja puolue jäi edustajitta. Hajotusvaalit olivat puolueelle pettymys. Yhtenäinen Maalaisliitto piti ensimmäisen vuosikokouksensa Kauhavalla 7.–8.11.1908. Kokouksen tunnelmat eivät olleet yhtä korkealla kuin perustavissa kokouksissa kaksi vuotta aikaisemmin ja kokoukseen osallistui vain 24 edustajaa. Maalaisliitolle hyväksyttiin uusi kompromissihakuinen ohjelma, joka kuitenkin kallistui Maalaisväestön liiton aiemmin edustamaan suuntaan. EPNM:n edustama radikaalius väistyi puolueen imagosta ja maanviljelijöiden eturyhmäajattelu sai keskeisimmän sijan. Loppuvuonna 1908 perustettiin Maalaisliiton Vaasan läänin eteläisen vaalipiirin piiritoimikunta, jonka kaikki toimihenkilöt olivat EPNM:n entisiä aktiiveja.
Puolueorganisaatio.
Kannattajakunta.
Edistysmielinen nuorsuomalainen linja sai suurinta kannatusta Vaasan seudulla Etelä-Pohjanmaalla, mutta toimintaa oli myös muualla Vaasan läänissä. Ensimmäiset paikallisosastot muodostettiin Laihialla ja Kauhavalla. EPNM:n johtohahmo oli Santeri Alkio, joka kannattajineen koki vanhoillisten saaneen liikaa valtaa nuorsuomalaisissa. Tavoitteena oli muuttaa puolue sisältäpäin. Kesällä 1906 aloitti Alkion päätoimittama sanomalehti Ilkka, jonka palstoilla EPNM:n ajatuksia alettiin tuoda julki.
Nimi.
Puolueen nimeksi päätettiin Etelä-Pohjanmaan nuorsuomalainen maalaisliitto. Nimi syntyi puolueen perustamistoimista käydyssä kokouksessa 18. syyskuuta 1906. Nimestä on päätelty, että puolueen toivottiin toimivan vapaassa yhteistyössä nuorsuomalaisen puolueen kanssa. Nimi viittasi myös toimintaan vain yhden maakunnan alueella.