MDPV

MDPV eli metyleenidioksipyrovaleroni on päihteenä käytetty piriste, joka saattaa vaikutuksiltaan muistuttaa hieman kokaiinia tai etäisesti amfetamiinia. MDPV:tä kutsutaan ns. tutkimuskemikaaliksi (tai muuntohuumeeksi), koska se on varsin uusi yhdiste ihmiskäytössä. Aine on sittemmin luokiteltu huumausaineeksi esimerkiksi Suomessa.
Lääkevalmistaja Boehringer Ingelheim kehitti MDPV:n 1960-luvulla. Aine sai vuoden 2009 aikana Suomessa julkisuutta, kun iltapäivälehdistö kirjoitti siitä "seksihuumeena", joka lisää seksuaalisia haluja. Arkikielessä huume tunnetaan myös "aakkosina." Keväällä 2010 media kertoi puolestaan MDPV:n katukaupasta. Lisäksi se toi julki käyttäjien tuntemuksia MDPV:n aiheuttamasta poikkeuksellisen voimakkaasta riippuvuudesta, ja yritti osoittaa aineen yhteyttä sen käyttäjillä ilmenneisiin sisäelinvaurioihin.
Rakenne ja ulkonäkö.
Kemialliselta rakenteeltaan MDPV on ruokahalua supistavan stimulantti pyrovaleronin rakenteellinen analogi (metyleenidioksi-ryhmä lisätty fenolin kohtiin 3,4). Vaikkakin MDPV:n rakenne muistuttaa nopeasti katsottuna paljonkin 3,4-metyleenidioksifenyylialkyyliamiineja (esim. MDMA) tarkempi tarkastelu kuitenkin paljastaa merkittäviä eroja näiden aineiden välillä. Vaikutuksiltaan MDPV on käytännössä puhdas stimulantti, kun taas MDMA vaikuttaa tunteiden ja aistien havainnointiin ja käsittelyyn, on jonkin verran piristävä ja etäisesti psykedeelejä muistuttava aine. 
Ulkonäöltään MDPV:n hydrokloridisuola on puhtaan valkoista tai kellertävää hienojauheista jauhetta, joka on hyvin hygroskooppista (imee vettä helposti). Olleessaan merkittäviä aikoja ilman kanssa kosketuksissa se tummuu hiukan.
Tutkimus.
MDPV:tä on tutkittu hyvin vähän ja sen farmakologiasta ei tiedetä paljoakaan. Keskushermostossa MDPV toimii muun muassa ADHD-lääke metyylifenidaatin (kauppanimiä esim. Concerta ja Ritalin) tavoin estäen dopamiinin ja noradrenaliinin (norepinefriinin) takaisinottoa presynaptiseen hermosoluun. Näin ollen se lisää dopamiinin ja noradrenaliinin määrää hermostossa. 
Ensimmäinen maininta MDPV:stä on jo 1960-luvun lopussa jätetyssä patenttihakemuksessa, jossa sitä ja rakenteellisesti samankaltaisia aineita kuvaillaan stimulanteiksi. Samassa patenttihakemuksessa MDPV:n väitetään olevan noin neljä kertaa metyylifenidaattia tehokkaampi dopamiinin ja norepinefriinin takaisinotonestäjä.
MDPV ei kuitenkaan ole päätynyt lääketeollisuuden käyttöön, mutta 2000-luvun alun jälkeen sitä on tavattu etenkin Euroopassa huumausainekäytössä, joskin hyvin harvinaisesti.
Käyttö ja vaikutukset.
Useimmiten MDPV:tä käytetään nenään nuuskattuna tai oraalisesti (nieltynä), mutta myös suonensisäistä käyttöä esiintyy.
16. maaliskuuta 2010 Helsingin yliopiston oikeuslääketieteen laitoksen johtaja, professori Erkki Vuori kertoi Helsingin Sanomissa, että muutamien vainajien ruumiinavauksissa oli viime kuukausina löytynyt niin suuria määriä MDPV:tä, että se on voinut aiheuttaa heidän kuolemansa. Varmuutta kuolinsyistä ei kuitenkaan vielä ollut. Samassa artikkelissa Helsingin huumepoliisin rikoskomisario Petri Rainiala kertoi, että MDPV:n käyttö yleistyy kiihtyvällä vauhdilla.
Iltalehden mukaan MDPV:n käyttö oli taustalla helmikuussa 2010 tapahtuneessa ns. Korson paloittelusurmassa. Itä-Uudenmaan poliisin rikoskomisario Juha Juurisen mukaan kimmokkeena itse tekoon oli ilmeisesti se, että uhri oli näpistänyt MDPV:tä tovereiltaan.
Lainsäädäntö.
MDPV luokitellaan huumausaineeksi mm. USA:ssa ja Australiassa riippuen miten näiden maiden ns. rakenteellisen analogin-lakia tulkitaan. 
Suomessa MDPV luokiteltiin aikaisemmin pelkästään lääkeaineeksi, jolloin sen käyttö tai hallussapito ei ollut rangaistavaa. Kesäkuun lopulla 2010 eduskunta lisäsi MDPV:n huumausainelistalle.
Vuonna 2012 Suomessa takavarikoitiin 5,1 kiloa MDPV:tä.
Ruotsissa MDPV on luokiteltu vuonna 2010 huumausaineeksi.