Luettelo Helsingin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä

Luettelo Helsingin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Helsingin puistoissa, kaduilla ja aukioilla olevat pysyvät taideteokset ja muistomerkit. Ne kuuluvat joko Helsingin taidemuseon kokoelmiin, tai ovat julkisilla paikoilla olevia liikelaitosten, yritysten, valtion ja yksityisten tonteilla sijaitsevia ja näiden omistamia teoksia. Rakennusten sisällä olevia julkisia teoksia ei mainita. Luettelossa on myös hautausmailla olevia yleisiä muistomerkkejä ja patsaita, mutta ei yksittäisten hautojen veistoksia.
Helsinkiin on liitetty Haagan kauppala sekä Huopalahden, Kulosaaren ja Oulunkylän kunnat vuoden 1946 suuressa alueliitoksessa ja osa Sipoosta ja Västerkullan kiila Vantaasta vuoden 2009 liitoksessa.
Muistolaatat ovat omassa luettelossaan.
Helsingin taideteosten historiaa ja muodostuneita käytäntöjä.
Vanhin Helsingin muistomerkeistä on 1700-luvun lopulla alkunsa saanut "August Ehrensvärdin hauta ja muistomerkki" Suomenlinnassa. Helsingin vanhimmaksi mainitaan myös Kauppatorilla vuonna 1835 paljastettu Keisarinnankivi. Varsinainen statuomania, joka alkoi 1800-luvun lopulla, liittyi kansallisvaltioiden ja nationalismin syntyyn sekä kehitykseen. Tämän kauden merkittäviä teoksia ovat "Johan Ludvig Runebergin muistomerkki" (Walter Runeberg, 1885), "Aleksanteri II" (Walter Runeberg ja Johannes Takanen, 1894) tai "Topelius ja lapset" (Ville Vallgren, 1932).
Varhaisin naiskuvanveistäjän julkinen teos Helsingissä on Hilda Flodinin "Vuolukivinaamiot", jotka valmistuivat Aleksanterinkatu 44:n portaaliin vuonna 1901. Helsingin julkinen tila on miehinen. Miehille omistettuja tai nimettyjä julkisia taideteoksia ja muistomerkkejä Helsingissä on 110. Naisille omistettuja on 41.
Mannerheimin vuonna 1960 valmistunut ratsastajapatsas liittyi alun perin 1910-luvun lopulla suunniteltuihin pääkaupungin itsenäisyys- ja vapaudenpatsassuunnitelmiin. 1950-luvun alussa käynnistynyt Mannerheimin patsashanke poisti pidäkkeet suunnitelmilta pystyttää patsaat muillekin Suomen valtiomiehille. Läheisyyteen nousivat jalustoilleen K. J. Ståhlbergin (Wäinö Aaltonen, 1959), P. E. Svinhufvudin (Wäinö Aaltonen, 1961) ja Kyösti Kallion (Kalervo Kallio, 1962) patsaat ja ennen pitkää saivat muistomerkkinsä myös J. K. Paasikivi (Harry Kivijärvi), 1980, Risto Ryti (Veikko Myller, 1994), L. K. Relander (Matti Peltokangas, 1996) ja Urho Kekkonen (Pekka Jylhä, 2000). Kirsi Kaulasen "Välittäjä", Mauno Koiviston muistomerkki paljastettiin Pikkuparlamentinpuistossa vuonna 2023. 
Ulkomaisten tekemiä julkisia teoksia Helsingissä ovat unkarilaisen Tamás Ortutayn, "Alkumuna" (1971), amerikkalaisen Bernard Kirschenbaumin "Helsinki Arch" (1983), Eduardo Chillidan "Helsinki 1992" (1992), Gediminas Urbonasin "Sulamaton musta/Lumiukko" (1995), Ernst Billgrenin "Kohtauspaikat" (1998), Jean-Francois Briantin "Lehti" (1998), Dennis Oppenheimin "Kihlaus" (2000), Ken Hiratsukan "Rauhanpaasi" (2001), Oskars Mikansin "Ihminen nousee roskalaatikosta" (2001), H. R. Gigerin "Sabotage" (2003), Eva Löfdahlin "Yrittäjäveistos" (2006), Robert Wilsonin "Tapio Wirkkalan puisto" (2012) ja Fredrik Raddumin "Core of a Hollow Tree" (2013). Kalasataman rantojen tuntumassa on Jacob Dahlgrenin vaaleanpunainen metalliteos (2019), sekä kaksi Alice Kwaden työtä (2022). Didrichsenin veistospuistossa ovat muun muassa Henry Mooren "Atom Piece" (1964), Bernard Meadowsin "Augustus", (1962–1964) ja Mario Negrin "Uhripaalu" (1960).
Erilaisiin tarkoituksiin.
Aikaisemmin julkisella taiteella tarkoitettiin julkisen sektorin julkisin tiloihin tuottamaa taidetta. Nykyisin julkinen taide koskee laajemmin ylipäätään kaikissa julkisissa tiloissa sijaitsevaa, saavutettavissa olevaa taidetta. Helsingin taidemuseo vastaa Helsingin kaupungin julkisen taiteen hankkeista, prosenttiperiaatteella hankittavista taideteoksista ja julkisten teosten ylläpidosta. Julkisia teoksia hankitaan taidemuseon omilla määrärahoilla, prosenttirahaperiaatteella ja niitä saadaan myös lahjoituksina.
Helsingin taidemuseon julkisen taiteen kokoelmaan kuuluu noin 250 Helsingin puistoissa, kaduilla ja aukioilla sijaitsevaa julkista taideteosta. Myös yritysten, seurakuntien, valtion laitosten ja yksityisten tahojen omistamia teoksia on julkisilla paikoilla, kuten kiinteistöjen pihoissa.
Luettelossa ei mainita Helsingin ja Länsimetron metroasemilla tai niiden läheisyydessä olevaa taidetta, josta on oma luettelonsa. Helsingin Arabianrannassa olevista noin 80 teoksesta vain osa on mainittu tässä luettelossa. Didrichsenin taidemuseossa Kuusisaaressa avattiin veistospuisto vuonna 2014. Ruskeasuolla olleen Ortonin veistospuiston teokset saivat uuden kodin Kirurgisen sairaalan veistospuistosta vuonna 2022. Pajamäen aurinkokuntamallin artikkelissa on luettelo mallin kohteista.
Julkiset taideteokset ja muistomerkit.
 Luettelossa on 547 teosta ja muistomerkkiä.