tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kastamonu

Kastamonu, aiemmin Kastamone () tai Kastra Komnenon (), on kaupunki Pohjois-Turkissa.
Kastamonussa on 81 310 asukasta (2023) ollen väliluvullaan kaikista Turkin kaupungeista (486) sijalla 98.
Historia.
Kastamonu on yksi Anatolian niemimaan vanhimmista asutuskeskuksista. Arkeologisten kaivausten perusteella alueen ensimmäiset asutukset ovat peräisin paleoliittiselta kaudelta.
Kastamonu oli aikoinaan merkittävä bysanttilainen kaupunki kauppareittien varrella. Seldžukit valloittivat Kastamonun 1200-luvun loppupuolella. Seuraavalla vuosisadalla turkkilaiset emiirikunnat kilpailivat kaupungin hallinnassta, kunnes se liitettiin Osmanien valtakuntaan vuonna 1393. Timur Lenk valloitti Kastamonun ja lähialueet vuonna 1402 ja kaupunki palasi osmanien hallintaan vuonna 1461.
Kaupungissa on säilynyt useita huomionarvoisia rakennuksia, mukaan lukien vanhaa kaupunkia ympäröivän bysanttilaisen linnoituksen rauniot, jotka sijaitsevat kallioisella kukkulalla. Kaupungissa on myös uskonnollisia rakennuksia, kuten teologinen korkeakoulu, moskeija ja köyhäinhoitola, jotka perustettiin 1500-luvulla. Lisäksi kaupungissa voi vierailla värikkäässä katetussa basaarissa, joka myös juontaa juurensa 1500-luvulle.
Kastamonusta on historiassa käytetty nimiä: Tumanna, Castumanna, Castrokommen, Kastomoni, Germanicopolis, Castonom. Kaupungin nimi kulkee Kastamonina Bysantin historioitsijoiden teoksissa.
Maantiede.
Kaupunki koostuu 20 kaupunginosasta: Kuzeykent, Mehmet Akif Ersoy, Yavuz Selim, Budamış, Akmescit, Aktekke, Atabeygazi, Beyçelebi, Cebrail, Hepkebirler, Hisarardı, Honsalar, Inönü, Isfendiyar, Ismailbey, Kırkçeşme, Saraçlar, Topçuoğlu, Esentepe ja Candaroğulları.
Ilmasto.
Kastamonussa kesät ovat lämpimiä ja enimmäkseen poutaisia, ja talvet ovat hyvin kylmiä, lumisia ja osittain pilvisiä. Vuoden mittaan lämpötila vaihtelee yleensä -5° C:n ja 28° C:n välillä ja on harvoin alle -13° C tai yli 33° C.
Sinfonia nro 7

Sinfonia nro 7 voi tarkoittaa seuraavia:
Juha Tuominen (teollisuusneuvos)

Juha Ilmari Tuominen (6. marraskuuta 1941 Helsinki – 11. syyskuuta 2022 Hämeenlinna) oli suomalainen diplomi-insinööri ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 2003.
Tuominen kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin lyseosta 1959 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1966. Hän työskenteli ensin projekti-insinöörinä Oy Kaukas Ab:n teknillisellä osastolla, vuodesta 1967 käyttöinsinöörinä ja lopuksi tuotantopäällikkönä vaneri- ja rullatehtaalla. Hän oli sitten prosessiasiantuntija Insinööritoimisto Jaakko Pöyry &amp; Co:ssa Helsingissä 1971–1973, Enwen projektijohtaja Lahdessa 1973–1975, Inforin toimitusjohtaja 1975–1980, Metsäliiton Teollisuus Oy:n levyteollisuuden johtaja 1980–1986, Metsä-Serlan varatoimitusjohtaja vuodesta 1987, Vapon varatoimitusjohtaja vuodesta 1991 ja Vapo Timberin toimitusjohtaja vuodesta 1993. Eläkkeelle hän jäi 2003, mutta toimi eläkkeellä muun muassa hallituksen jäsenenä Pölkky Oy:ssä.
Tuominen vaikutti muun muassa Puuteollisuusinsinöörien yhdistyksessä puheenjohtajana 1987–1989.
Euroopan kaukovaellusreitti E6

Euroopan kaukovaellusreitti E6 on yksi kahdestatoista Euroopan halki kulkevasta kaukovaellusreitistä. Reitti on yhteensä 6 283 kilometriä pitkä, ja se alkaa Kilpisjärveltä Suomesta ja päättyy Egeanmerelle.
Reitti.
Suomi.
E6-reitistä noin 2 000 kilometriä on Suomen alueella. Reitti kulkee muun muassa Kemin, Keuruun, Tampereen, Turun ja Maarianhaminan kautta. Suomessa ei kuitenkaan ole European Ramblers' Associationiin (ERA) kuuluvaa järjestöä, joten tarkkaa tietoa reitistä ei voi saada.
Ruotsi.
E6-reittiä kulkee noin 1 300 kilometriä Ruotsissa. Siellä reitti alkaa Grisslehamnista ja kulkee Danderydin, Norrköpingin, Eksjön kautta, sekä Isabergin, Kinnaredin ja Båstadin lähimaastossa päättyen Malmöön.
Tanska.
Tanskassa 342-kilometrinen reitti alkaa Kastrupissa ja päättyy Krusåhon.
Saksa.
Saksassa reittiä kulkee 1 522 kilometriä Kielin, Lyypekin, Fichtelin vuorten ja Dreisesselbergin kautta.
Itävalta.
Itävallassa reittiä kulkee 670 kilometriä. Se alkaa Saksan Dreisesselbergistä ja kulkee muun muassa Freistadtin, Karlstiftin, Melkin, Mariazellin ja Leobenin kautta ja päättyy Slovenian rajalle Eibiswaldin kylälle.
Slovenia.
Reitistä 315 kilometriä sijaitsee Sloveniassa. Siellä se alkaa Itävallan rajalta ja päättyy Strunjaniin. 
Kreikka.
Reitistä 1 166 kilometriä kulkee Kreikassa, jossa se alkaa Igoumenítsasta ja päättyy Alexandroúpoliin.
Sjuush

Rasmus ”sjuush” Beck (s. 3. tammikuuta 1999) on tanskalainen "Counter-Strike 2" -ammattilainen. Hän edustaa nykyään Heroic-joukkuetta, jota pidetään lokakuussa 2023 maailman neljänneksi parhaimpana joukkueena. 
Sjuush on voittanut urallaan monia ensimmäisen tason turnauksia, joista lähes kaikki Heroicin riveissä. Suurin voitto tuli kuitenkin Flashpoint Season 1 -turnauksesta, jolloin sjuush pelasi vielä MAD Lionsin joukkueessa. Sjuush oli finaalissa joukkueensa toisiksi alhaisin ratingillaan 1,01. Heroicin riveissä tärkeimmät voitot ovat tulleet turnauksista BLAST Premier: Fall Finals 2022 ja BLAST Premier: Spring Final 2023. Näistä molemmista Heroic ansaitsi voittorahaa 200 000 dollaria.
Broder Sveninpoika

Broder Sveninpoika (kuoli 1436) oli ritari, kaappari ja ruotsalainen sotapäällikkö.
Broder Sveninpoika kuului luultavasti samaan sukuun kuin tunnettu Abraham Broderinpoika. Hän osallistui Eerik Pommerilaisen sotaan Hansaliittoa vastaan merisodassa joidenkin kaapparien komentajana, mutta joutui vangiksi vuonna 1432 ja hänen kerrotaan olleen pitkään vangittuna Lyypekissä. Vuonna 1434 hänen todetaan palanneen Ruotsiin, missä hän oli Engelbrektin kapinan aikana kansallisen puolueen puolella Eerik Pommerilaista vastaan. Kun ruotsalaiset piirittivät Varbergin vuonna 1436, Broder Sveninpoika mainitaan yhtenä Ruotsin armeijan johtajista. Samana vuonna Engelbrekt Engelbrektinpojan kuoleman jälkeen hänellä oli erimielisyyttä Kaarle Knuutinpoika Bonden kanssa, jota hän Söderköpingissä syytti läänitysten jakamiseen liittyvissä asioissa, ja hänet teloitettiin Kaarle Knuutinpojan käskystä.
Arsenidi

Arsenidi on arseenin ja jonkin arseenia elektropositiivisemman alkuaineen muodostama yhdiste. Arsenidien rakenne ja ominaisuudet vaihtelevat runsaasti. 
Alkalimetallit, maa-alkalimetallit ja sinkki muodostavat arsenideja, joissa on arsenidi-ioni As3-. Kuitenkin nämä metallit muodostavat myös polyarsenideja, joissa arseeniatomit muodostavat ketjuja, renkaita tai häkkimäisiä rakenteita. Näitä ovat esimerkiksi As24--, As66-- tai As113--ionit. Yhteistä kaikille näille arsenideille on, että ne reagoivat veden tai happojen kanssa hajoten arsiiniksi.
Useat siirtymämetallit muodostavat arsenideja, joiden ominaisuudet ovat metalliseosten kaltaisia. Alumiini-, indium- ja galliumarsenidit ovat merkittäviä puolijohteita.
Arsenideja valmistetaan kuumentamalla metalleja arseenin kanssa.
Sastamalan kaupunginkirjasto

Sastamalan kaupunginkirjasto on Sastamalassa sijaitseva yleinen kirjasto. Vammalassa sijaitsevan pääkirjaston lisäksi Sastamalassa on seitsemän lähikirjastoa ja kirjastoauto. 
Sastamalan kirjasto kuuluu PIKI-kirjastoihin, joka on Pirkanmaan kirjastojen kirjastokimppa.
Kirjastorakennus.
Sastamalan pääkirjasto sijaitsee Vammaskosken pohjoisrannalla Vammaskosken sillan läheisyydessä. Arkkitehtuuriltaan postmodernismia edustava kirjastorakennus on valmistunut ja otettu käyttöön vuonna 1988. Kirjaston ovat suunnitelleet arkkitehdit Pentti Lehtiluoto ja Antero Roini. Pirkanmaan kirjastojen rakennusinventoinnissa vuodelta 2023 Sastamalan pääkirjastotaloa kuvataan erityisen hyvin säilyneeksi 1980-luvun kirjastoarkkitehtuurin edustajaksi, ja sen nähdään rakennuspiirteidensä osalta edustavan korkeatasoista kirjastoarkkitehtuuria. Kirjastotalo on kaksikerroksinen, monikulmainen, betonirunkoinen ja tiilivuorattu rakennus. Sen ulkomuotoa on luonnehdittu maltillisen monumentaaliseksi. 
Kirjaston eteen on sijoitettu kuvanveistäjä Pertti Mäkisen pronssinen veistos Uittomiehen kosinta vuodelta 1992.
Suomen Eksegeettinen Seura

Suomen Eksegeettinen Seura on suomalainen vuonna 1938 perustettu eksegetiikan tieteellinen seura, jonka perustivat Antti Filemon Puukko, Eelis Gulin, Aarre Lauha ja Aimo T. Nikolainen. Se on Tieteellisten seurain valtuuskunnan jäsen. Seuran tarkoitus on tehdä tunnetuksi tieteellistä raamatuntutkimusta julkaisutoiminnalla, kokousten ja esitelmien järjestämisellä. Seuran jäsenistö koostuu suurelta osin teologian, klassisen filologian, assyriologian ja judaistiikan tutkijoista sekä opiskelijoista.
Seuralla oli noin 150 jäsentä vuonna 2020. Enimmillään jäseniä on ollut melkein 700 henkeä. Eksegeettisen seuran puheenjohtaja vuodesta 2022 on professori Petri Luomanen ja varapuheenjohtaja Lotta Valve. 
Suomen Eksegeettinen Seura on Suomen tiedekustantajien liiton jäsen. Seura julkaisee "Suomen Eksegeettisen Seuran Julkaisuja" -nimistä julkaisusarjaa. Julkaisutoiminnan ohella seura järjestää vuosittain Eksegeettinen päivä -tilaisuuden, jossa esitellään alan tutkimusta yksittäisen teeman ympäriltä. Se myös palkitsee vuosittain parhaan eksegetiikan pro gradu -tutkielman.
Autokaupunki

Autokaupunki on kaupunki, jonka liikenne perustuu suurelta osin tai käytännössä kokonaan yksityisautoiluun. Autokaupunki kannustaa ihmisiä liikkumaan autolla rakentamalla kehittynyttä autoinfrastruktuuria, kuten leveitä ja korkean nopeusrajoituksen teitä, tieliikennesiltoja sekä -tunneleita ja pysäköintipaikkoja. Usein nämä tapahtuvat muiden liikkumismuotojen kustannuksella, esimerkiksi vilkkaiden teiden jalankululle ja pyöräilylle luoman estevaikutuksen vuoksi. Kehittyneen autoinfrastruktuurin kaupungissa autoilu on myös usein julkiseen liikenteeseen verrattuna nopeampi liikkumismuoto.
Autokaupunkien kehityksen voidaan katsoa alkaneen 1920-luvun Yhdysvalloista, jossa kasvavat automäärät yhdistettynä vielä kehittymättömiin liikennesääntöihin johtivat usein autoilijan ja jalankulkijan törmäyksiin. Samalla kun liikenneturvallisuus nousi huoleenaiheeksi, autoteollisuus taloudellisten intressiensä ohjaamana alkoi entistä enemmän lobata kaupunkeja muuttamaan katuverkostoaan autoystävällisemmäksi. Autokeskeisen kaupunkisuunnittelun tulos näkyy erityisen hyvin Yhdysvalloissa, koska se oli monia vuosikymmeniä autoteollisuuden johtava maa.
Autokaupungit ja niiden vaikutus ympäristöön ja ihmisiin ovat saaneet osakseen kasvavaa kritiikkiä viime vuosikymmeninä. Uuden urbanismin oppien mukaan katujen ja rakennetun ympäristön tulisi olla suunniteltu ihmisiä, ei pelkästään autoja varten. Monet kaupungit etenkin Euroopassa ovat ottaneet käyttöön toimia, joiden tarkoituksena on vähentää tai rajoittaa autoliikennettä.
Suomessa.
Suomessa autokaupunkien kehitykseen vaikutti suuresti sodanjälkeinen tieliikennesuunnittelu. Yksi merkittävimmistä alan asemakaava-arkkitehdeistä oli Lahdessa ja Turussa vaikuttanut Olavi Laisaari, joka oli saanut paljon vaikutteita Yhdysvalloista. Laisaaren suunnitelmissa Turun keskustan kaduille tehtäisiin lisää tilaa autoille, samalla kun jalankulkijat ohjataan kortteleiden sisäpihoille jalankulkuväylille.
Suomessa muun muassa Espoota on usein kutsuttu autokaupungiksi. Espoon kaupungin mukaan mielikuva on vanhentunut, ja 2010-luvusta lähtien kaupunki on keskittynyt enemmän myös muiden liikkumismuotojen palvelemiseen.
Mittavia toteutumattomia suunnitelmia Helsingin autoiluinfrastruktuurin kehittämiseksi olivat muun muassa Smithin–Polvisen liikennesuunnitelma ja Alvar Aallon keskustasuunnitelma. Vuosina 2011–2021 Helsingin moottoriajoneuvoliikenne väheni kaikilla kaupungin laskentalinjoilla yhteensä 11 prosenttia, ja Helsinginniemen laskentalinjalla 27 prosenttia.
André Lhote

André Lhote (5. heinäkuuta 1885 – 24. tammikuuta 1962) oli ranskalainen kubistinen taidemaalari, joka maalasi muotokuvia, maisemia, asetelmia ja henkilöaiheita. Hän vaikutti myös taiteen opettajana perustamassaan Académie André Lhotessa sekä taideteoreetikkona.
Hän opiskeli koristepuunveistoa École des Beaux-Artsissa Bordeaux'ssa 1898–1904. Opintojen jälkeen hän alkoi maalata ja muutti 1906 Pariisiin. Lhote maalasi alkuun fauvismin hengessä, mutta siirtyi kubistisempaan ilmaisuun ja oli vuosina 1912–1914 toimineen kubistisen Section d’Or -ryhmän jäsen.
Maalarinuraa merkittävämmäksi nousivat Lhoten kirjoitukset kubismin teoriasta ja hänen opetustyönsä, jolla oli vaikutusta tuolloiseen ranskalaisten taiteilijoiden sukupolveen. Lhote perusti oman taidekoulunsa vuonna 1922. Hän kirjoitti paitsi kritiikkejä "La Nouvelle Revue française" -lehteen vuosina 1917–1940, myös oppikirjat maisemamaalauksesta 1939 ja henkilöaiheiden maalauksesta 1950.
Ennen oman taidekoulun perustamista Lhote opetti myös Académie Notre-Dame des Champsissa ja Académie de la Grande Chaumièressa.
Lhoten oppilaita olivat myös valokuvaaja Henri Cartier-Bresson ja Tamara de Lempicka. Suomalaisista Lhoten taidekoulussa ovat opiskelleet muiden muassa Erik Enroth, Matti Petäjä, Olavi Lanu, Eero Nelimarkka ja Eva Cederström.
Puolan parlamenttivaalit 2023

Puolan vuoden 2023 parlamenttivaalit pidettiin 15. lokakuuta, ja niissä valittiin kaikki Sejmin 460 edustajaa seuraavaksi nelivuotiskaudeksi. Samaan aikaan Puolassa järjestettiin kansanäänestys, jossa äänestäjiä pyydettiin vastaamaan neljään eri kysymykseen koskien muun muassa Puolan ja Valko-Venäjän raja-aitaa.
Äänioikeus ja ehdokasasettelu.
Äänioikeus parlamenttivaaleissa on vaalipäivään mennessä 18 vuotta täyttäneillä Puolan kansalaisilla.
Ehdolle saavat asettua vähintään 21-vuotiaat Puolan kansalaiset, jotka ovat asuneet maassa pysyvästi vähintään viisi vuotta ennen vaaleja.
Tausta ja vaaliliittoja.
Yhdistynyt oikeisto -niminen vaaliliitto sai alkunsa vuonna 2014. Uudesta vaaliliitosta sovittiin vuonna 2019 ja siihen kuuluivat tuolloin Laki ja oikeus, Sopimus ja Yhdistynyt Puola. Sopimus-puolue irtautui vaaliliitosta sisäisten kiistojen takia vuonna 2021 ja jätti hallituksen. Puolueesta irtautuneet edustajat perustivat uuden OdNowa RP -nimisen puolueen, joka liittyi Yhdistyneeseen oikeistoon.
Kansalaiskoalitio sai alkunsa jo vuonna 2018, kun Kansalaisfoorumi ja Nowoczesna ilmoittivat solmivansa vaaliliiton. Vihreät liittyivät vaaliliittoon jo vuoden 2019 vaalien alla. Sittemmin vaaliliittoon ovat liittyneet myös Sleesian autonomian liike ja AGROunia. Vuoden 2023 parlamenttivaaleissa vaaliliiton näkyvimpänä johtajana on toiminut Donald Tusk.
Lewica toimi aluksi Kevät- ja SLD-puolueiden vaaliliittona vuoden 2019 parlamenttivaaleissa. Vaalien jälkeen puolueet päättivät aloittaa yhdistymisneuvottelut, jotka saatiin päätökseen vuonna 2021.
Tulokset.
Koska Yhdistynyt oikeisto sai eniten paikkoja, sen oletetaan saavan ensiksi mahdollisuus muodostaa hallitus presidentti Andrzej Dudalta, joka kuuluu koalition Laki ja oikeus -puolueeseen. Kansalliskoalitio ja sen liittolaiset pystyvät kuitenkin muodostamaan suuremman enemmistön. Laki ja oikeus -puolueen puheenjohtaja Jarosław Kaczyński sanoi, ettei ollut vielä varma siitä, pääsisikö puolue enää hallitusvastuuseen vaalivoitosta huolimatta. Oppositio voitti myös enemmistön senaatissa.
Äänestysaktiivisuus oli 74,38 %, joka oli korkein kommunistihallinnon kaaduttua vuonna 1989. Naiset äänestivät ensimmäistä kertaa aktiivisemmin kuin miehet.
Kansalaiskoalitio ilmoitti 24. lokakuuta, että sen potentiaalisessa hallituksessa pääministerinä toimisi Donald Tusk.
Tōrō

Tōrō () on kiinalaista alkuperää oleva lyhtytyyppi, joka valmistetaan yleensä puusta, kivestä tai metallista. Sitä käytetään muun muassa puutarhoissa sekä buddhalaisissa temppeleissä Kiinassa ja Japanissa. Lyhdyn historia ulottuu Han-dynastian ajalle asti.
Tōrō-lyhtyjä on yleensä kahdenlaisia: maahan asennettu "dai-dōrō" tai katosta roikkuva "tsuri-dōrō".
Japanissa Tōrō-lyhdyt olivat alun perin buddhalaistemppeleihin sijoitettuja valaisimia, jotka koristivat ja valaisivat polkuja. Niitä katsottiin pyhiksi ja niitä käytettiin alun perin uhrauslahjoina Buddhalle. Tōrōja alettiin myöhemmin käyttää myös shintolaisissa pyhäköissä ja japanilaisten kotien ympäristössä Heian-kaudelta (794–1185) lähtien.
Tōrō-lyhdyt on tyypillisesti valmistettu kuudesta osasta, jotka lepäävät toistensa päällä: jalusta, kuilu, keskialusta, jossa on valo-osasto, katto ja katon huipun koriste. Lähimpänä maata oleva osa edustaa maata (chi); sen yläpuolella oleva osa symboloi vettä (sui). Valoa heijastava osa lyhdyn ympärillä symboloi tulta (ka). Ilmaa (fu) ja henkeä (ku) edustavat kaksi ylempää osaa, jotka ovat lähellä taivasta. Lyhdyt toimivat myös vertauskuvana elämän katoavaisuudesta: kuoleman jälkeen fyysinen kehomme palaa takaisin alkukantaiseen ja alkuperäiseen muotoonsa.
Nykyään tyypillisiä lyhtytyylejä on kolme: "Taima-ji"-tyyliset lyhdyt ovat korkeita, korealaisissa temppelityylisissä lyhdyissä on lyhyet akselit ja suuret keskikorokkeet ja valo-osastot, joten ne näyttävät matalammilta ja leveämmiltä, kun taas puutarhatyyliset lyhdyt on muotoiltu tavoilla, joita ei löydy pyhäköistä tai temppeleistä. Näistä ikonisin on Kenroku-enissä sijaitseva "Kotoji-tourou", joka on sijoitettu järven viereen. "Kotoji-tourou" esiintyy toistuvasti Japanin opaskirjoissa ja kuvissa.
Lyhtytyypit.
Lyhdyt voidaan luokitella eri tyyppeihin: pronssi- tai kivilyhtyihin, upotettuihin, roikkuviin, siirrettäviin tai jalustalla oleviin lyhtyihin.
Pronssiset lattialyhdyt.
Kondo-doro (jap. 金銅燈籠, kullattu pronssilyhty) on yleensä antiikkinen, usein korkea, eikä se ole yhtä yleinen kuin kivilyhdyt.
Metalliset roikkuvat lyhdyt.
Tsuri-doro (jap. 釣灯籠, roikkuva lyhty) on pronssi-, kupari-, rauta- tai puulamppu, joka yleensä roikkuu palatsimaisten asuinrakennusten, pyhäköiden ja temppelien kattoristikoista. Tsuri-doro, jota kutsutaan myös nimellä kaitomoshi (jap. 掻灯), on neli- tai kuusisivuinen pieni lyhty. Ne tuotiin alun perin Kiinasta Nara-kaudella (710–784), ja niitä käytettiin aluksi keisarillisissa palatseissa. Narassa sijaitsevassa Kasugan pyhäkössä on yli 1000 roikkuvaa lyhtyä, jotka palvojat ovat lahjoittaneet.
Kivilyhdyt.
Dai-doro (jap. 台灯籠, tasolyhty) on lyhty, jota käytetään puutarhoissa ja pyhäkköjen tai temppelien poluilla. Kaksi yleisintä dai-doron tyyppiä ovat pronssi- ja kivilyhdyt. Ne muistuttavat muodoltaan hyvin paljon riippuvia lyhtyjä, mutta ne seisovat jalustalla. Kivestä tehtyä dai-doroa kutsutaan yleisnimellä ishi-doro (jap. 石灯籠, kivilyhty). Aichin prefektuurissa sijaitseva Okazaki on yksi suosituimmista ja perinteisimmistä kivilyhtyjen tuotantoalueista.
Euroopan kaukovaellusreitti E1

Euroopan kaukovaellusreitti E1 on yksi kahdestatoista Euroopan halki kulkevista vaellusreiteistä. Se on 7 114 kilometriä pitkä, ja alkaa Norjan Nordkappista ja päättyy Sisilian saarelle Italiassa.
Reitti.
Norja.
Reitin ensimmäiset 2 105 kilometriä sijaitsevat Norjassa. Reitti kulkee useaan kertaan Suomen ja Ruotsin rajojen läpi. Nordkappiin asti vievä vaelluspolun osa tehtiin vuosina 2010 ja 2011. Norjan-osa avattiin virallisesti 4. kesäkuuta 2013. 
Ruotsi.
Reitistä noin 1 200 kilometriä kulkee Ruotsissa. Siellä reitti alkaa Halmstadin kaupungista ja päättyy Grövelsjönin kylään.
Tanska.
Tanskassa reittiä kulkee 378 kilometriä. Reitti alkaa Grenaan kaupungissa ja päättyy Krusåssa.
Saksa.
Reitti kulkee Saksassa pääreitin kohdalta 1 879 kilometrin pituudelta. Se alkaa Tanskan rajalta Kupfermühlestä, kulkee muun muassa Hampurin ja Frankfurtin läpi ja päättyy Konstanziin Sveitsin rajalle.
Sveitsi.
Noin 207 kilometriä reitistä sijaitsee Sveitsissä. Se alkaa Konstanzista ja päättyy Mocroteen.
Italia.
E1-reitti Italiassa alkaa Porto Ceresiossa ja päättyy Capo Passeroon Sisiliassa. Sen pituus on suurin piirtein 2 000 kilometriä, mutta tarkka pituus on epäselvä.
Chambon-sur-Lac

Chambon-sur-Lac on kunta Ranskassa Puy-de-Dômen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin 38 kilometriä Clermont-Ferrandin kaupungista lounaaseen.
Kunnan alueella on osittain vulkaaninen järvi Lac Chambon. Järvi on matala, ja sen vesi lämpenee nopeasti. Se on suosittu uimapaikka, ja se on saanut useana vuonna uimarantoja palkitsevan sinisen lipun järven hyvälaatuisesta vedestä.
Chambon-sur-Lacin romaaninen kirkko on rakennettu 1100- ja 1200-lukujen vaihteessa. Kirkkoa on uusittu useita kertoja. Chambon-sur-Lacin kylä on rakennettu vanhalle suolle ja kirkko vajoaa muutaman senttimetrin vuosisadassa. Kirkon edessä oleva alkuperäinen jalkakäytävä on 1,80 metriä sisäänkäynnin alapuolella.
Hämeenjärvi (Lieksa)

Hämeenjärvi on matala, saariluvultaan runsas ja rantaviivaltaan mutkainen metsäjärvi Lieksanjoen reitillä Lieksan pohjoisosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,6 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 98 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede.
Hämeenjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 3,45 kilometriä. Luvussa on mukana järven luoteisosan muodostava Hämeenlampi. Useat niemet pirstovat allasta. Pohjoisessa sijaitsee Hämeenniemi ja idässä Kokkoniemi, jonka itäpuolella on matala Kokkolahti. Etelässä sijaitsee Muuraisniemi, jonka eteläpuolinen järvenosa on saarten, niemien ja saarista pistävien niemien leimaamaa vesialuetta. Kahdeksisen hehtaaria Hämeenjärvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Kalkkosaarten ja Kokkoniemen välissä on 13-metrinen syvänne.
Hämeenjärven saariluku on 25. Saarista kolme on alle aarin laajuisia luotoja ja kolmen pinta-ala ylittää hehtaarin. Hämeenjärven ranta-alueet ovat metsää ja suota (Hämeensuo, Lahnasuo). Pientaloja on etenkin järven lounais- ja koillisrannalla ja Hämeenniemellä. Pohjoisella rannalla on Ritojoki-niminen asutus. Hämeenjärven länsipuolitse kulkee seututie 524.
Hämeenjärveen laskee Lieksanjoki (Mukajoki) kaakosta Naarajärveltä (122,8 metriä mpy). Joki tekee mutkan Hämeenjärven kohdalla, ja se jatkuu kaakkoon kohti Pankajärven luoteisosan Lonttaa. Hämeenjärven ja Lontan välisen jokiosuuden pituus on karkeasti kuusi kilometriä ja Lontan korkeustaso on 30 senttimetriä Hämeenjärveä alempi. Pohjoisesta Sauvonjärveltä (115,5 metriä mpy) Hämeenjärveen laskee Ritojoki, joka on alle kilometrin pituinen uoma.
Hämeenjärven vesitilavuus on 3 180 000 kuutiometriä.
Hämeenjärvi (04.431.1.001) kuuluu Hämeenjärven alueeseen (04.431), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Nurmijärven alue (04.43) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Hämeenjärvi on toiseksi laajin Hämeenjärven alueen 34:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Puuruunjärvi.
Hämeenjärvi (Mikkeli)

Hämeenjärvi on muodokas metsäjärvi Vuoksen vesistön lounaisosassa Etelä-Savossa. Se sijaitsee pääosin Mikkelissä ja pieneltä osin Mäntyharjulla. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 40 kilometriä etelään.
Maantiede.
Etäisyys Hämeenjärven kaakkoiskolkan Hämeenlahden rannalta järven luoteiskolkkaan on 3,3 kilometriä. Suuri osa järven pinta-alasta koostuu lahdista, jotka ovat pitkänkapeita. Lounaassa sijaitsee Haukilahti, luoteessa Myllylahti ja idässä Koskilahti. Laajimpia niemimaita ovat etelärannan Puolaniemi ja Uuniniemi sekä Leppäniemi idässä. Noin kymmenesosa Hämeenjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Laajin syvänne sijaitsee yli kilometrin pituisena hautana järven keskivaiheilla. Syvin piste, 17 metriä, sijaitsee järven eteläosan Särkilahdessa Puolaniemen ja Röykkyvuoren välissä. Järven itäinen osa on matalaa. Järvi on pääosin mutapohjainen.
Hämeenjärven saariluku on seitsemän. Saaret ovat alaltaan pieniä ja ne sijaitsevat enimmäkseen järven länsiosassa. Rannat ovat osin jyrkkiä. Röykkyvuoren ja Uuniniemen korkeimmat kohdat ovat noin 120 metriä merenpinnan yläpuolella. Hämeenjärven ranta-alueet ovat suurimmalta osin kuivaa kangasmetsää. Pientaloja on siellä täällä. Järven eteläpuolitse kulkee alemman luokan maantie. Röykkyvuoren ja Haukilahden kohdalla se on rakennettu rantaviivan tuntumaan.
Hämeenjärvi sijaitsee Vuoksen ja Kymijoen vesistöjen vedenjakajalla. Siihen virtaa tulouoma luoteesta Lapjärveltä (86,8 metriä merenpinnan yläpuolella). Muut Hämeenjärven länsipuoliset vakavedet kuuluvat Kymijoen vesistöön. Koskilahden pohjoisosasta alkaa noin sadan metrin pituinen lasku-uoma, joka päätyy Kinkjärveen (83,1 metriä mpy).
Hämeenjärven vesitilavuus on 5 921 000 kuutiometriä.
Hämeenjärvi (04.148.1.008) kuuluu Ryöpänjoen valuma-alueeseen (04.148), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kuolimon valuma-alue (04.14) ja ensimmäinen jakovaihe on Suur-Saimaan alue (04.1). Hämeenjärvi on toiseksi laajin Ryöpänjoen valuma-alueen 12:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Kinkjärvi ja kolmantena on Lapjärvi.
Kasvillisuus.
Hämeenjärvessä kasvaa kelluslehtisiä ja ilmaversoisia kasvilajeja.
Rab

Rab on saari Adrianmeren Kvarnerinlahdella Kroatian rannikolla. Hallinnollisesti se kuuluu Primorje-Gorski Kotarin piirikuntaan. Saarella on seitsemän kylää; Banjol (1 708 as. 2021), Palit (1 580 as.), Barbat na Rabu (1 140 as.), Lopar (1 107 as.), Kampor (1 030 as.), Supetarska Draga (937 as.), Mundanije (402 as.) sekä Rab (364 asukasta 2021), joista Lapor muodostaa oman kuntansa muiden kuuluessa Rabin kaupunkiin. Rabin saari on pinta-alaltaan 86,2 km2. Se on 8 268 asukkaallaan (2021) Kroatian neljänneksi väkirikkain saari.
Maantiede.
Rabin saarella on rantaviivaa 121 kilometrin pituudelta. Se on 21,5 km pitkä ja 7,2 km leveä, ja lisäksi siihen kuuluvat myös pienemmät saaret Sveti Grgur, Goli otok, Dolin, Maman, Sridnjak, Šailovac, Biljkovac, Lukovac ja Mag. Mantereesta sen erottaa Velebitin kanava ja lähellä ovat myös Krkin, Cresin ja Pagin saaret. Korkein huippu on Kamenjak (408 m). Saaren maaperä koostuu kalkkikivestä, flyssistä ja hiekkakivestä. Rabilta on lauttayhteys mantereeseen ja Krkin saareen sekä laivayhteys Rijekaan ja Pagin saareen.
Noin 25 % Rabin pinta-alasta on rautatammi-, rannikkomänty-, alepponmänty- ja mustamäntymetsien peitossa. Saaren metsäisin osa on saaren lounaisosassa sijaitseva Kalifrontin niemimaa. Niemimaan keskiosassa on 106 ha:n kokoinen rautatammea ja mannasaarnea kasvavien metsiensä vuoksi vuonna 1949 rauhoitettu Dundon metsänsuojelualue. Heti Rabin vanhankaupungin muureista länteen sijaitsee 1965 suojeltu 9-hehtaarinen alepponmäntyä kasvava Komrčarin metsäpuisto. Loparin niemimaalla on lisäksi 1969 suojeltu 94 ha:n kokoinen Loparin maisema-alue.
Väestö.
Saaren väkiluku kasvoi 1857–2001 lähes tauotta, millä se poikkeaa muista Kroatian saarista, joista suurin osa oli asutuimmillaan 1920–1930-luvuilla, ja se onkin ollut 1930-luvulta lähtien Kvarnerinlahden saarista selkeästi asutuin. Tähän myötävaikutti suuresti se, että muita saaria vähemmän maatalousvaltainen Rab selvisi 1800- ja 1900-lukujen taitteessa viinikirvainvaasion ja halvan italialaisen viinin tuonnin sallimisesta seuranneesta maatalouden romahduksesta vähemmällä poismuutolla. Vuoteen 1981 asti väestön lisääntyminen oli yksinomaan luonnollisen väestönkasvun ansiota, ja saaren kasvaneen turismin myötä se sai 1981–2001 reilusti muuttovoittoa.
Sauvonjärvi

Sauvonjärvi on matala ja pitkänkapea järvi Jongunjoen reitillä Lieksan pohjoisosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,6 neliökilometriä. Järvi sijaitsee Nurmijärven kylän kaakkoispuolella. Etäisyys Joensuusta on 100 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede.
Sauvonjärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 4,4 kilometriä. Järvi on salmimainen vailla selkävesiä. Lahdista laajin on järven keskiosan Kunnarinniemen ja Nukkiniemen välissä sijaitseva noin kilometrin pituinen Nukkilahti. Muita nimettyjä lahtia ovat Aittolahti ja Karsikkolahti pohjoisessa sekä Hirvilahti etelässä. Sauvonjärven syvin kohta, 12 metriä, sijaitsee altaan keskivaiheilla. Järven etelä- ja pohjoisosassa on lähes kymmenmetrinen kohta. Karsikkolahdessa on kahdeksanmetrinen kohta.
Sauvonjärven saariluku on kymmenen. Laajin saari on runsaan hehtaarin kokoinen Lehtosaari etelässä. Sauvonjärven luoteisrannalla on asutusta vähäisine peltoineen. Järven länsipuolella levittäytyy Sauvonsuo ja itäpuolella Ritosuo. Sauvonjärven länsipuolitse kulkee seututie 524.
Sauvonjärveen laskee muutaman sadan metrin pituinen Hötönjoki pohjoisesta Nurmijärveltä (115,5 metriä merenpinnan yläpuolella). Sauvonjärvi kapenee kaakossa luusuaksi, josta sen vedet virtaavat Ritojokea kaakkoon Hämeenjärveen, joka sijaitsee Lieksanjoen reitillä.
Sauvonjärven vesitilavuus on 4 454 000 kuutiometriä.
Sauvonjärvi (04.431.1.003) kuuluu Hämeenjärven alueeseen (04.431), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Nurmijärven alue (04.43) ja ensimmäinen jakovaihe on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Sauvonjärvi on kolmanneksi laajin Hämeenjärven alueen 34:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Puuruunjärvi ja toiseksi laajin on Hämeenjärvi.
NHL-kausi 2023–2024

NHL-kausi 2023–2024 oli National Hockey Leaguen 106. kausi. Runkosarja alkoi tiistaina 10. lokakuuta 2023, ja Stanley Cup -mestari ratkesi 24. kesäkuuta 2024. Florida Panthers voitti loppuottelusarjassa Edmonton Oilersin voitoin 4–3. Runkosarjan oli voittanut New York Rangers. Hallitsevana mestarina kauteen oli lähtenyt Vegas Golden Knights.
 ensimmäisen varauksen sai Chicago Blackhawks, joka varasi kanadalaishyökkääjän Connor Bedardin.
Kauden ohjelma.
Ruotsissa pelatut ottelut.
Ottelut pelattiin marraskuussa Avicii Arenalla, Tukholmassa.
Herätä Helsingin yö

Herätä Helsingin yö on suomalaisen laulaja-lauluntekijä Emppu Suhosen 25. elokuuta 2023 julkaistu ensimmäinen sooloalbumi. Kappaleeseen "Alppila" on tehty Vin Valentinon ohjaama musiikkivideo.
Kappaleet.
Kaikki kappaleet on säveltänyt ja sanoittanut Emppu Suhonen.
Murol

Murol on kunta Ranskassa Puy-de-Dômen departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Couze Chambon -joen varrella, noin 36 kilometriä Clermont-Ferrandin kaupungista etelään.
Kunnan maisemaa hallitseva Château de Murol on 1000-luvulla perustettu linna. Sillä on ollut tärkeä rooli ympäröivien laaksojen hallinnassa. 1200- ja 1300-luvuilla käydyn satavuotisen sodan taisteluissa englantilaiset eivät pystyneet valloittamaan linnaa. 1400-luvulla linna tuli Estaingin suvun omistukseen. Tuona aikana linnaa paranneltiin aseiden kehittyessä. Lopulta linnan sotilaallinen merkitys päättyi Ranskan suuren vallankumouksen jälkeen 1700-luvun lopulla ja siitä tuli vankila. Linnaa alettiin käyttää myös louhoksena ja sen kiviä käytettiin rakennusaineena lähistön rakennuksissa. Vuonna 1889 linna luokiteltiin historialliseksi muistomerkiksi, ja seuraavana vuonna sen viimeinen omistaja Henri-Guillaume de Chabrol luovutti sen Puy-de-Dômen departementille. Departementti taas puolestaan antoi linnan vuonna 1953 Murolin kunnalle, joka omistaa rakennuksen edelleen.
Doug Burgum

Douglas James Burgum (s. 1. elokuuta 1956) on yhdysvaltalainen poliitikko, liikemies ja sijoittaja, joka on toiminut Yhdysvaltain sisäministerinä tammikuun lopusta 2025. Sitä ennen hän oli Pohjois-Dakotan kuvernöörinä vuodesta 2016 alkaen. Puoluekannaltaan Burgum on republikaani. Burgumista tuli Pohjois-Dakotan kuvernööri vuonna 2016 hänen voitettua demokraattien vastaehdokkaan Marvin Nelsonin.
Ennen valintaansa Pohjois-Dakotan kuvernööriksi Burgum on toiminut kirjanpitoon erikoistuneen ohjelmistoyrityksen, Great Plains Softwaren, toimitusjohtajana, ennen kuin Microsoft osti yrityksen vuonna 2001. Tämän jälkeen hän työskenteli Microsoftilla vuoteen 2007 asti.
Burgum ilmoitti vuonna 2023 pyrkivänsä republikaanien ehdokkaaksi vuoden 2024 presidentinvaaleissa, mutta saman vuoden joulukuussa hän ilmoitti vetäytyvänsä ehdokkuudesta.
Donald Trump on nimesi Burgumin Yhdysvaltain sisäministeriksi Donald Trumpin II hallitukseen tammikuusta 2025 alkaen sekä perustamansa enegianeuvoston puheenjohtajaksi.
Lauvsnes

Lauvsnes on taajama Flatangerin kunnassa Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 0,6 neliökilometriä ja asukasluku 504 vuonna 2022.
Villan majakka

Villan majakka () on Norjassa Flatangerin kunnassa sijaitseva lakkautettu majakka, joka oli toiminnassa vuosina 1839–1890. Se oli ensimmäinen Trondheiminvuonon pohjoispuolelle rakennettu majakka. Rakennus on ollut suojeltu vuodesta 1976.
Vibeke Falk

Vibeke Falk (o.s. Mowinckel; 27. syyskuuta 1918 Bergen – 9. lokakuuta 2011) oli norjalainen näyttelijä. Hän esiintyi muun muassa Norjan kansallisteatterissa, Trøndelagin teatterissa ja Den Nationale Scenessä. Falkin filmidebyytti oli elokuvassa "Gjest Baardsen" (1939). Hän esiintyi myös useissa muissa norjalaisissa ja ruotsalaisissa elokuvissa.
Vibeke

Vibeke on pohjoismainen naisen etunimi, joka pohjautuu saksalaiseen Wiebe-nimeen, joka puolestaan tulee taistelua merkitsevästä etuliitteestä Wig. Norjassa Vibeken nimipäivää vietetään 12. lokakuuta, ja vuosina 1900–2017 nimen oli Norjassa saanut 5 100 henkilöä. Tanskassa puolestaan oli 11 807 Vibeke-nimistä vuonna 2015. Ruotsissa Vibeken nimipäivää juhlitaan 16. marraskuuta samana päivänä Vivekan kanssa, mutta nimi ei ole maassa erityisen yleinen.
Luettelo World Cube Associationin pulmapelien maailmanennätyksistä

Tämä on luettelo World Cube Associationin järjestämissä kilpailuissa saavutetuista maailmanennätyksistä sen virallisissa lajeissa.
"Päivitetty 10. marraskuuta 2025"
Gjest Baardsen (elokuva)

Gjest Baardsen on norjalainen elokuva vuodelta 1939. Sen ohjasi Tancred Ibsen pohjautuen Gjest Baardsen -nimisen rikollisen omaelämäkertaan. Elokuva oli yksi vuosikymmenensä menestyneimpiä Norjassa.
Miika Nuutinen (jalkapallovalmentaja)

Miika Nuutinen (s. 7. toukokuuta 1992) on suomalainen jalkapallovalmentaja. Hän on toiminut vuodesta 2025 Veikkausliiga-joukkue HJK:n päävalmentajana. Aiemmin hän toimi Ykkösliiga-joukkue TPS:n ja Klubi 04:n päävalmentajana.
Nuutinen on työskennellyt jalkapallovalmentajana 17-vuotiaasta lähtien. Hän aloitti kasvattajaseuransa Tuusulan Palloseuran juniorijoukkueissa valmentaen samalla PK Keski-Uudenmaan joukkueita. Vuonna 2017 Nuutinen aloitti Vantaan Jalkapalloseurassa poikien talenttivalmentajana, josta hän siirtyi 2019 Käpylän Pallon U17-joukkueeseen.
Nuutinen työskentelee lisäksi Yle Urheilun jalkapalloasiantuntijana. Nuutinen on suorittanut UEFA A -valmentajalisenssin vuonna 2018. Hän on valmistunut vuonna 2015 Haaga-Helia-ammattikorkeakoulusta urheiluvalmentamisen ja -johtamisen kandidaattiohjelmasta.
Skewb

Skewb on Rubikin kuution kaltainen pulmapeli, joka on yksi World Cube Associationin virallisista lajeista. Pelin kehitti Uwe Meffert ja se on modifioitu versio Pyraminxista. Kuten normaalissa Rubikin kuutiossa, myös Skewbissä tavoitteena on saada jokainen sivu palautettua yksiväriseksi.
Ennätykset.
"Päivitetty 26. tammikuuta 2025"
Gjest Baardsen

Gjest Baardsen (1791 Sogndalsfjøra – 13. toukokuuta 1849 Bergen) oli norjalainen rikollinen, joka tuli tunnetuksi kirjoittamansa omaelämäkerran ansiosta. Kirjaan pohjautuu myös klassikoksi noussut elokuva "Gjest Baardsen" (1939). Baardsen lopetti nuorena poikana käsityöläisen opinnot kesken ja alkoi elää kulkurielämää varastaen elantonsa. Hän jäi usein kiinni, mutta onnistui aina pakenemaan. Vuonna 1827 hänet tuomittiin elinkautiseen pakkotyöhön Akershusin linnaan, josta hänet armahdettiin vuonna 1845 hyvän käytöksen nojalla. Viimeiset vuotensa hän tienasi leipänsä myymällä kirjojaan. Hän meni naimisiin ja perusti oman kirjakaupan Bergeniin. Norjalaisessa kulttuurissa häntä on perinteisesti pidetty Robin Hood -tyyppisenä herrasmiesvarkaana, vaikkakin hänen epäillään myös jonkin verran kaunistelleen kertomuksiaan.
Rubik’s Clock

Rubik’s Clock on pulmapeli, joka julkaistiin 1980-luvulla ja on ollut virallinen World Cube Associationin laji vuosien ajan. Se poikkeaa merkittävästi kaikista muista World Cube Associationin virallisista lajeista erilaisella ratkaisuperiaatteellaan ja ulkonäöllään.
Clockissa on kaksi puolta, joissa molemmissa on yhdeksän kelloa. Ratkaisijan on pyrittävä saamaan kaikki kellot ylöspäin kääntämällä sivuilla olevia rullia. Lisäksi sivujen keskellä on neljä nappia, jotka määrittävät mitkä kellot pyörivät sivuja pyörittämällä.
Ennätykset.
"Päivitetty 26. tammikuuta 2025"
Aina ja ikuisesti, Lara Jean

Aina ja ikuisesti, Lara Jean () on vuonna 2017 julkaistu yhdysvaltalaiskirjailija Jenny Hanin kirjoittama nuortenromaani. Se on "Lara Jean" -kirjasarjan kolmas ja viimeinen osa, jota edeltävät romaanit "Pojille, joita joskus rakastin" ja "P.S. Rakastan sinua yhä". WSOY julkaisi Antti Hulkkosen suomentaman romaanin vuonna 2021.
Romaanin pohjalta on tehty Netflix-elokuva "", joka sai ensi-iltansa vuonna 2021. Elokuvan on ohjannut Michael Fimognari, ja sen pääosia esittävät Lana Condor ja Noah Centineo.
Euroopan kaukovaellusreitti E10

Euroopan kaukovaellusreitti E10 on yksi kahdestatoista Euroopan halki kulkevista kaukovaellusreiteistä. Reitti on 2 370 kilometriä pitkä. Se alkaa Suomen pohjoisosista etelään, minkä jälkeen reitti jatkuu Saksassa Rügenin saarelta. Saksassa reitti kulkee maan itäisistä osista esimerkiksi Mecklenburgin ja Lausitzin ohi. Tšekissä reitti alkaa Varnsdorfissa ja päättyy Studánkyyn, mistä se jatkuu Itävallassa. Reitti jatkuu Itävallasta Ranskaan Italian kautta. Ranskassa reitti päättyy Nizzaan.
Espanjanraiheinä

Espanjanraiheinä ("Lolium parabolicae", syn. "Lolium rigidum" subsp. "parabolicae") on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva kasvilaji, joka voidaan myös luokitella kuuluvaksi samaan lajiin kuin tankiraiheinä ("Lolium rigidum").
Espanjanraiheinää kasvaa Atlantin rannikoilla Länsi-Euroopassa ja Pohjois-Afrikassa. Lajia tavataan Ranskasta, Espanjasta, Portugalista ja Marokosta sekä Kanariansaarilta ja Madeiralta.
Re’imin musiikkifestivaalin joukkosurma

Re’imin musiikkifestivaalin joukkosurma tapahtui 7. lokakuuta 2023 osana Hamasin hyökkäystä Israeliin. Gazan kaistalta saapuneet Hamasin taistelijat hyökkäsivät "Supernova Sukkot Gathering" -musiikkifestivaalin festivaalialueelle ja tulittivat juhlijoita.
Israelilainen avustusjärjestö Zaka ilmoitti aluksi löytäneensä musiikkifestivaalin alueelta ainakin 260 ruumista. Marraskuussa lopulliseksi kuolonuhrien määräksi ilmoitettiin 364. Lisäksi 40 festivaaleille osallistunutta otettiin panttivangiksi ja kuljetettiin Gazaan.
Festivaalit.
Noin viiden kilometrin päässä Gazan rajasta järjestettiin elektronisen trance-musiikin "Supernova Sukkot Gathering" -niminen ulkoilmatapahtuma. Tapahtuma alkoi 6. lokakuuta ja sen oli tarkoitus kestää koko viikonloppu. Juhlijoita paikalla oli muutama tuhat, enimmäkseen nuoria.
Hyökkäys.
Isku festivaaleille oli yksi ensimmäisiä Hamasin Israeliin tekemän hyökkäyksen tapahtumia. Aamulla 7. lokakuuta joitakin kymmeniä Hamasin taistelijoita saapui alueelle pakettiautoilla. Jotkut taistelijoista tulivat Gazasta rajan yli moottoroiduilla varjoliitimillä. Jo aiemmin Hamasin Israeliin ampumien rakettien räjähdysten äänet eivät olleet paikalla olleiden mukaan kuuluneet festivaalien kovan musiikin takia. Sähköjen katkettua alueella soivat hälytyssireenit ja ihmisiä käskettiin ensin suojautumaan, sitten pakenemaan.
Hamasin taistelijat tulittivat juhlijoita joka suuntaan. Juhlijat pakenivat avoimella alueella paniikissa ja ihmisiä ammuttiin autoihinsa. Liikenne tukkeutui täysin. Jotkut yrittivät piiloutua alueen pensaikkoihin. Piiloutuneet joutuivat odottamaan noin 4–5 tuntia israelilaisten joukkojen ja lääkintähenkilöstön tuloa.
Iskussa sai surmansa 364 henkilöä, joista 17 oli poliiseja. Lisäksi 40 henkilöä otettiin panttivangiksi.
Hamasin vastaus.
Hamasin puhemiehen Basem Naimin mukaan hyökkäys ei kohdistunut siviileihin. Hamas ei pidä tavallisia israelilaisia siviileinä, koska katsoo heidän osallistuvan palestiinalaisten sortamiseen.
Arktis-alpiininen kasvitieteellinen puutarha

Arktis-alpiininen kasvitieteellinen puutarha on maailman pohjoisin kasvitieteellinen puutarha, joka sijaitsee Tromssassa, Norjassa. Se perustettiin vuonna 1994, ja siitä on vastuussa Tromssan yliopisto. Puutarhassa tyypillinen kasvuaika on toukokuun lopusta lokakuun puoliväliin lumettomana aikana. Lyhytkasvuiset kasvit saavat tarpeeksi valoa, koska toukokuun puolivälin ja heinäkuun lopun välisenä aikana Aurinko ei laske kertaakaan. Golfvirran ansiosta myöskään talvet eivät ole alueella äärimmäisen kylmiä. Puutarhassa on kasveja eri maanosista, kuten Euroopan lisäksi Afrikasta ja Amerikan mantereilta.
Puutarhassa kasvatetaan pieniä, värikkäitä arktisia lajeja sekä alppien ja kylmien alueiden kasveja kaikkialta maailmasta. Niitä kasvatetaan kallion raoissa ja lohkareissa, joissa on alkuperäiset jäkälä- ja sammalpeitteet.
Uusimpana näyttelyalueena puutarhassa on suuri kiviharju puutarhan eteläosassa. Kuivalla ja lämpimällä etelärinteellä viihtyvät Turkin ja Libanonin, Etelä-Afrikan ja Chilen kasveja, kun taas pohjoispuolella kasvaa Huippuvuorten lumikasveja. Sieltä löytyy muun muassa yksi Euroopan harvinaisimmista lajeista, leinikkien sukuun kuuluva "Ranunculus wilanderi", jota kasvaa luonnonvaraisena vain yhdessä ainoassa paikassa maailmassa: Kapp Thordsenissa Huippuvuorilla.
Vaikka puutarha onkin kooltaan verrattain pieni, vain noin 18 hehtaaria, se on yksi maailman kansainvälisesti kiinnostavimmista puutarhoista, ja se houkuttelee vuosittain yli 50 000 kävijää. Puutarha on saavuttanut merkittävää maailmanlaajuista huomiota, ja se on saanut tunnustusta monilta arvostetuimmilta tahoilta. "The Guardian" -sanomalehti, BBC ja Momondo ovat kaikki sijoittaneet sen maailman kymmenen kauneimman puutarhan joukkoon.
Kirjominla

Kirjominla ("Minla ignotincta") on pyrstötimaleihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-, Kaakkois- ja Itä-Aasiassa.
Koko ja ulkonäkö.
Kirjominla kasvaa 13–15 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat enimmäkseen toisiaan ulkonäöltään. Lajin pää on musta, ja päässä on leveä valkoinen silmäkulmajuova. Koiraan selkä on punaruskea ja naaraan harmaampi. Kirjominlan mustissa siivissä on oransseja ja keltaisia juovia. Uloimmat pyrstösulat ovat punaiset. Linnun rinta ja vatsa ovat kellertävät.
Levinneisyys ja elintavat.
Kirjominlaa tavataan Nepalista Kiinaan ja Vietnamiin. Lajin elinympäristöä ovat kosteat ainavihannat metsät ja pensaikot 1 100–3 400 metrin korkeudella merenpinnasta. Kirjominla liittyy usein sekaparviin. Sen pesimäkausi on huhtikuusta kesäkuulle. Pesä rakennetaan puuhun ja naaras munii kahdesta neljään sinistä munaa.
Harri Grönvall

Harri Grönvall on entinen suomalainen jalkapalloilija, jonka edustamansa seurat edustusjoukkuetasolla olivat muun muassa Kemin Into, Kemin Pallotoverit, Palloseura Kemi ja ÄIF (Ruotsi). Grönvall edusti uransa aikana myös Suomea nuorten maajoukkueessa. Pääsarjaotteluita hänelle kertyi sekä Suomessa että Ruotsissa. Pisimpään (vuosina 1990–1996) hän edusti Kemin Palloseuraa pelaten edustusjoukkueessa kaikkiaan 252 ottelua ja n. 130 ykkösdivisioonan ottelua.
Peter Gilmore (näyttelijä)

Peter Gilmore (25. elokuuta 1931 Leipzig, Saksa – 3. helmikuuta 2013 Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta) oli brittiläinen näyttelijä ja laulaja, joka näytteli lukuisissa televisiosarjoissa, kuten "Doctor Who", "Veijareita ja pyhimyksiä", "Ruth Rendell Mysteries" ja "Sydämen asialla". Luultavasti parhaiten hänet tunnetaan televisiosarjasta "Merilinja".
Gilmore syntyi Leipzigissa Saksassa, mutta muutti Nunthorpeen North Yorkshireen 6-vuotiaana. Hän oli siellä sukulaisten hoidossa ja kävi siellä myös koulunsa. Gilmore aloitti koulunsa jälkeen 14-vuotiaana työt tehtaassa, mutta hän jatkoi opiskelua myöhemmin Royal Academy of Dramatic Artssa Lontoossa. 1950- ja 1960-luvuilla hän esiintyi lukuisissa musikaaleissa. Gilmore sai ensimmäisen suuren roolinsa vuonna 1958 televisiosarjassa "Ivanhoe", jossa hän esitti Sir Waldoa. Vuonna 1971 hänet valittiin kapteeni ja laivanvarustaja James Onedinin rooliin televisiosarjaan "Merilinja" ("The Onedin Line", 1971–1980). Se oli 1800-luvulle sijoittuva historiallinen draamasarja, jossa hän näytteli 10 vuotta.
Seksityö

Seksityö (engl. "sex work") eli kaupallinen seksi tarkoittaa seksuaalisten palvelujen tai esitysten myymistä. Seksityöhön voi kuulua suora fyysinen kontakti, kuten prostituutiossa, eroottisessa hieronnassa ja sylitanssissa. Jotkin seksityön muodot perustuvat asiakkaan kiihottamiseen ilman fyysistä kontaktia, kuten pornografia, striptease, eroottiset nettikameraesitykset, puhelinseksi ja liveseksiesitykset.
Noora Mustajoki

Noora Mustajoki (s. 1978) (ent. Lintukangas) on suomalainen dekkaristi, tietokirjailija ja Kittilän kirjastotoimenjohtaja. Mustajoki on kaudella 2024–2026 Suomen Tietokirjailijat ry:n ja 2024–2025, 2026–2027 Suomen Kirjastoseuran hallitusten jäsen.
Mustajoki kirjoittaa rikoskirjallisuutta yhdessä puolisonsa Bosse Hellstenin kanssa. Aiemmin hän on kirjoittanut tietokirjoja myös Emilia Vasko-Kujalan ja Manuela Boscon kanssa.
Dansk Melodi Grand Prix 2018

Dansk Melodi Grand Prix 2018 oli Tanskassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Tanskan edustaja Eurovision laulukilpailuun 2018. Kilpailu pidettiin avoimena sävellyskilpailuna. Lähetetyistä ehdotuksista valittiin kymmenen finalistia, jotka julkaistiin 22. tammikuuta.
Kilpailun finaali pidettiin 10. helmikuuta Gigantium-areenalla Aalborgissa. Finaalissa voittajan valitsivat yhdessä katsojat tekstiviesti- ja mobiilisovellusäänestyksellä sekä faniraati. Äänestys oli kaksikierroksinen. Ensimmäisellä kierroksella äänestettiin kolme superfinalistia, joista voittaja valittiin. Kilpailun voitti Rasmussen kappaleella "Higher Ground". Finaalia seurasi 1 383 000 katsojaa.
Joonatan Palmi

Joonatan Palmi on Suomessa vuonna 1990 syntynyt artisti. Hän tuli tunnetuksi PSRT-yhtyeestä, jossa hän teki musiikkia yhdessä Prinssi Jusufin ja Pastoripiken kanssa. 
PSRT-yhtyeen hajottua Palmi on julkaissut omaa musiikkia artistinimellä Palmi.
Hän on esiintynyt myös KD-nuorten ”Pala kerrallaan” -musiikkivideolla ja Helluntailiikkeen maailmankonferenssissa.
Rob Riggle

Robert Allen Riggle, Jr. (s. 21. huhtikuuta 1970 Louisville, Kentucky, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja koomikko.
Elämä.
Riggle syntyi Kentuckyn Louisvillessa ja kasvoi Kansasin Overland Parkissa. Hän palveli yhteensä 23 vuotta Yhdysvaltain merijalkaväessä. Hän valmistui vuonna 1992 kandidaatiksi ("Bachelor of Arts") teatteri- ja elokuvatutkimuksesta Kansasin yliopistossa. Vuonna 1997 hän valmistui maisteriksi ("Master of Arts") hallintotieteestä Webster Universityssa.
Dansk Melodi Grand Prix 2017

Dansk Melodi Grand Prix 2017 oli Tanskassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Tanskan edustaja Eurovision laulukilpailuun 2017. Kilpailu pidettiin avoimena sävellyskilpailuna, johon lähetettiin 1115 kappaletta. Määrä oli kilpailun historian ennätys. Lähetetyistä ehdotuksista 41 valittiin toiseen vaiheeseen, jossa 50-henkinen raati, joka koostui euroviisufaneista, tv-katsojista ja musiikin asiantuntijoista, valitsi kymmenen finalistia. Finalistit julkaistiin 19. tammikuuta.
Finaali pidettiin 25. helmikuuta Jyske Bank Boxen -hallissa Herningissä. Finaalissa voittajan valitsivat yhdessä katsojat tekstiviesti- ja mobiilisovellusäänestyksellä sekä faniraati. Äänestys oli kaksikierroksinen. Ensimmäisellä kierroksella äänestettiin kolme superfinalistia, joista voittaja valittiin. Kilpailun voitti Anja Nissen kappaleella "Where I Am".
Dansk Melodi Grand Prix 2016

Dansk Melodi Grand Prix 2016 oli Tanskassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Tanskan edustaja Eurovision laulukilpailuun 2016. Kilpailu pidettiin avoimena sävellyskilpailuna, johon lähetettiin 982 kappaletta. Määrä oli kilpailun historian ennätys. Lähetetyistä ehdotuksista valittiin kymmenen finalistia, jotka julkaistiin 10. tammikuuta.
Finaali pidettiin 13. helmikuuta Forum Horsens -areenalla Horsensissa. Finaali pidettiin kaksikierroksisena. Ensimmäisellä kierroksella viisihenkinen asiantuntijaraati ja katsojat tekstiviesti- ja mobiilisovellusäänestyksellä valitsivat yhdessä kolme superfinalistia. Asiantuntijaraatiin kuuluivat Vicky Leander, Christina Chanée, John Gordon, Dennis Johannessen ja Mette Thorning Svendsen. Superfinaalissa voittajan valitsivat katsojat tekstiviesti- ja mobiilisovellusäänestyksellä. Kilpailun voitti yhtye Lighthouse X kappaleella "Soldiers of Love".
Jarkko Koskinen (professori)

Jarkko T. Koskinen (s. 1968) on suomalainen tekniikan tohtori ja geodeetikko, joka työskentelee Maanmittauslaitoksen (MML) Paikkatietokeskuksen (aiemman Geodeettisen laitoksen seuraaja, FGI) ylijohtajana ja professorina, ja toimii myös MML:n varapääjohtajana. Hän on toiminut MML:n professorina vuodesta 2011 lähtien. Tätä ennen hän työskenteli tutkimusprofessorina Ilmatieteen laitoksella (2003-2011).
Koskinen valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta (TKK) vuonna 1994. Tekniikan tohtoriksi hän tuli samasta korkeakoulusta vuonna 2001. Hänen englanninkielinen artikkeliväitöskirjansa (2001) TKK:n Avaruustekniikan laboratoriolle tarkasteli lumen kaukokartoitusta mikroaaltoalueen SAR-tutkan avulla. Tutkimustyö oli otsikoitu "Snow monitoring using microwave radars". 
Koskinen valittiin Aalto-yliopiston Vuoden 2021 alumniksi. Koskinen johtaa Euroopan avaruusjärjestön (ESA) kaukokartoitusohjelmakomiteaa.