tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Cfr-entsyymi

Cfr-entsyymi muokkaa ribosomaalista RNA:ta (rRNA). Cfr on proteiini, joka metyloi adenosiininukleotidin peptidyylitransferaasikeskuksessa (PTC) eli johtaa C-8-metylaatioon adeniini 2503 23S rRNA:ssa. Cfr voi myös metyloida A2503 C-2:n, kun ensisijainen metylaatio C-8:ssa on tehty. Tällöin muodostuu 2,8-dimetyyliadenosiini. Cfr-geeniä (kloramfenikoli-florfenikoliresistenssi) on tunnistettu ympäri maailman sekä gram-negatiivisissa että gram-positiivisissa bakteereissa. Cfr aiheuttaa resistenssiä kahdeksalle ribosomeihin kohdistuvalle antibiootille (Phenicols, Linkosamidit, Oksatsolidinodit, Pleuromutiliinit, Streptogramiini A, Hymogromysiini A ja 16-makrolidit). Cfr:n lisääntynyt kyky aiheuttaa antibioottiresistenssiä liittyy lisääntyneeseen rRNA:n metylaatioon A2503:n C-8:ssa. Cfr:n ilmentymistä lisäävät lisääntynyt transkriptio, joka johtuu Ptet-promoottorin muutoksista sekä mutaatiot, jotka parantavat sekä translaatiotehokkuutta että proteiinin vakautta. 
Tsai työryhmineen on tunnistanut mutaation "hotspot" pisteen (N2K), joka lisää Cfr:n translaatiota/aktiivisuutta. He ovat myös osoittaneet, kuinka yksi metyyliryhmä A2503:ssa voi estää antibioottien sitoutumisen. Tsai ja kumppanit ovat myös määrittäneet Cfr-modifioidun ribosomin 2,2 Å kryoelektronimikroskooppisen rakenteen, joka paljastaa molekulaarisen lähtökohdan sille, kuinka tämä metylaatio aiheuttaa antibioottiresistenssiä. A2503:n modifiointi Cfr:llä ei vaikuta A2503-nukleotidin rakenteeseen tai sijaintiin. Adeniinirengas pysyy syn-konformaatiossa ja asettaa C8-metyyliryhmän suoraan PTC:hen estääkseen antibioottien sitoutumisen. Sen lisäksi, että substraatinukleotidiin lisätään yksittäinen metyyliryhmä, tämä ei johda ylimääräisiin rekenteellisiin muutoksiin PTC-alueella.
Revon Turistiliikenne

Revon Turistiliikenne on muhoslainen linja-autoyritys, joka hoitaa Oulun joukkoliikennettä ja tilausajoja ympäri Suomen.
Revon Turistiliikenne ajaa Oulun joukkoliikenteessä mm. Muhokselle, Ylikiiminkiin, Kiiminkiin, Oulun keskustaan, Kivikkokankaalle sekä Herukkaan.
Keväällä 2025 Nobina osti Revon Turistiliikenne Oy:n sekä sekä Repo-Lines Oy:n.
Vilppu Nuortimo

Vilppu Nuortimo, nimi aik. "Filip Nordlund" (10. syyskuuta 1882 Hailuoto – 27. joulukuuta 1939 Keminmaa) oli suomalainen kirkkoherra ja varhainen Suomen itsenäistymistä kannattanut aktivisti.
Vilppu Nuortimon vanhemmat olivat Hailuodon kappalainen, varapastori Nils Viktor Nordlund (1847–1895) ja Gustava Forbus (1843–1917). Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1902 ja suoritti teologian erotutkinnon Helsingin yliopistossa 1907. Nuortimo vihittiin papiksi 1908.
Nuortimo oli ylimääräisenä pappina Jämsässä, Oulun tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherran apulaisena vuodesta 1909 alkaen, Suomussalmen kirkkoherrana 1916–1917, vankilapastorina Oulussa 1918–1932 ja Kemin maaseurakunnan kirkkoherrana 1932–1939. Hän sai rovastin arvon 1935. Vilppu Nuortimo kuoli Keminmaan Lautiosaaressa 57-vuotiaana joulukuussa 1939.
Venäjän maaliskuun vallankumouksen jälkeen järjestettiin Suomussalmen kirkossa pääsiäislauantaina 7. huhtikuuta 1917 kansalaiskokous, jonka olivat kutsuneet koolle Hallan Ukkona tunnettu Maalaisliiton kansanedustaja ja maanviljelijä Juho Heikkinen sekä Suomussalmen kirkkoherra Vilppu Nuortimo. Kirkkoon kokoontui parituhatta henkilöä joiden joukossa oli sekä sosialisteja että porvarillisten puolueiden kannattajia. Kokouksen puheenjohtajana oli Kajaanista tullut Janne Myyryläinen ja sihteerinä pastori Taavetti Kaipainen. Kokouksessa vaadittiin Suomen irtaantumista Venäjästä sekä Vienan Karjalan ostamista Venäjältä ja liittämistä Suomeen. Hallan Ukko ja kirkkoherra Nuortimo olivat mukana myös Helsinkiin lähetetyssä valtuuskunnassa, jonka tehtävänä oli saattaa asia siellä tietoon. Siinä vaiheessa itsenäistymisajatus ei saanut kuitenkaan vastakaikua ja vain Siperiasta karkotuksesta palannut P. E. Svinhufvud oli kiinnostunut asian eteenpäin viemisestä.
Vilppu Nuortimo oli naimisissa 1907–1928 Aino Maria Engströmin (k. 1928) kanssa ja sen jälkeen Fanny Johanna Ryynäsen kanssa.
Subwoolfer

Subwoolfer on norjalainen pop duo, joka on perustettu vuonna 2022. Duo edusti Norjaa vuoden 2022 Eurovision laulukilpailussa Torinossa kappaleella ”Give That Wolf a Banana” voitettuaan vuoden 2022 Melodi Grand Prixin. Duo kilpaili Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa 10. toukokuuta, sijoittui semifinaalin kuudenneksi ja pääsi finaaliin. 14. toukokuuta pidetyssä finaalissa duo sijoittui kymmenenneksi.
Duon jäsenten henkilöllisyyksiä pidettiin pitkään salassa, mutta he kutsuvat itseään Keithiksi ja Jimiksi. 4. helmikuuta 2023 Melodi Grand Prix'n finaalissa paljastettiin, että duon jäsenet ovat todellisuudessa Gaute Ormåsen ja A1-yhtyeessä vaikuttanut Ben Adams.
Clintonin piirikunta (Michigan)

Clintonin piirikunta () on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 79 128 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on St. Johnsin kaupunki, ja suurin kunta on DeWitt Charter Township. Piirikunta on perustettu vuonna 1831.
Väestö.
Vuonna 2020 Clintonin piirikunnan 79 128 asukkaasta valkoisia oli 93,6 %, mustia 2,1 %, aasialaisia 1,6 % ja alkuperäisasukkaita 0,5 %. Vuonna 2019 4,3 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 3,1 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Montcalmin piirikunta

Montcalmin piirikunta () on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 66 614 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Stantonin kaupunki, ja suurin kunta on Greenville. Piirikunta on perustettu vuonna 1831.
Väestö.
Vuonna 2020 Montcalmin piirikunnan 66 614 asukkaasta valkoisia oli 94,8 %, mustia 2,5 %, alkuperäisasukkaita 0,6 % ja aasialaisia 0,4 %. Vuonna 2019 3,6 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 1,3 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Freddie Fox

Freddie Fox (s. 1989 Lontoo) on englantilainen näyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa elokuvassa "Kolme muskettisoturia" (2011).
Televisiorooleja Foxilla on ollut sarjoissa "The Crown", "Edwin Droodin arvoitus", "McDonald &amp; Dodds", "Murhat maalaistalossa" ja "Rakkauden lumo". Hän on työskennellyt myös ääninäyttelijänä Netflixin animaatiosarjassa "Ruohometsän kansa".
Fox on maineikkaan näyttelijäsuvun jäsen. Hän on Edward Foxin poika, James Foxin veljenpoika, Emilia Foxin veli ja Laurence Foxin serkku.
Achille Lauro (laulaja)

Lauro De Marinis (s. 11. syyskuuta 1990 Verona, Italia), tunnettu paremmin taiteilijanimellä Achille Lauro, on italialainen laulaja ja räppäri. Hän saavutti suosiota italialaisessa hip hop -skenessä ja hän kilpaili vuoden 2019 Sanremon musiikkifestivaaleilla kappaleella "Rolls Royce", vuonna 2020 kappaleella "Me ne frego" ja vuonna 2022 kappaleella "Domenica".
Lauro voitti vuoden 2022 "Una Voce per San Marinon" ja täten hän edusti San Marinoa vuoden 2022 Eurovision laulukilpailussa Torinossa kappaleella ”Stripper”. Lauro kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa 12. toukokuuta, sijoittui semifinaalin 14:nneksi eikä päässyt finaaliin.
Lohjanpuro

Lohjanpuro () on Venäjällä Karjalan tasavallan Suojärven piirissä virtaava 11 kilometriä pitkä joki, joka laskee Jänisjärveen.
Joen kulku.
Joki alkaa suopurona Lohjansuon (Лохьянсуо) kaakkoisosasta ja virtaa aluksi suota pitkin kohti luodetta. Suolla puro väistelee pitkää harjujaksoa ensin itäpuolelle, mutta suolla sijaitsevassa raossa se vaihtaa harjun länsipuolelle. Suo loppuu 6 kilometrin jälkeen ja se siirtyy metsämaastoon. Sen itäpuolella kohoaa vanhoissa suomalaiskarttoihin merkitty Lohjanselkä, joka on 139 metriin kohoava metsäinen vaara. Vaaralla on sijainnut samanniminen kylä, mutta sen asutus on nykyään satelliittivalokuvien perusteella kadonnut. Puro laskee 15 metriä alas loivarinteiseen laaksoon, jolla on pituutta alle kaksi kilometriä. Kun laakso levenee, alkaa Lohjanpuro meanderoida tiheästi. Viimeiset kilometrit se virtaa metsämaiden läpi Jänisjärven itärantaan, joka jää Keljonlahden pohjoispuolelle Ruissaaren taakse. Puron valuma-alueelle ei ole suuria järviä.
Vesistösuhteita.
Lohjanpuro kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jossa sen valuma-alue sijaitsee Jänisjärven lähialueella. Jänisjärvi laskee vuorostaan Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.
Hakimžan Nauryzbai

Hakimžan Esimhanuly Nauryzbai (; 1925–2009) oli kazakstanilainen kuvanveistäjä ja palkittu kansantaiteilija.
Joona Mäkelä

Joona Mäkelä (s. 18. maaliskuuta 1997) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä pelaavaa Imatran Pallo-Veikkoja. Mäkelä siirtyi IPV:hen kauden 2021 päätteeksi 1+1-vuotisella sopimuksella. Hän on Kouvolan Pallonlyöjien kasvatti. Kaudet 2015–2021 Mäkelä edusti Haminan Palloilijoita, joista kaudet 2015–2017 ja 2019–2020 hän pelasi Ykköspesiksessä, ja kaudet 2018 sekä 2021 Superpesiksessä. Yhteensä Superpesiksen runkosarjassa Mäkelälle kertyi lokakuuhun 2021 mennessä 48 ottelua, joissa hän on lyönyt 3+3 juoksua, tuonut 39 juoksua ja lyönyt 148 kärkilyöntiä. Pelipaikaltaan hän on etenijä ja polttaja.
Ruostevaahtera

Ruostevaahtera ("Acer rufinerve") on vaahteroiden ("Acer") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on 7–11 metriä korkeaksi kasvava kausivihanta puu, joka on usein monirunkoinen ja kasvutavaltaan pysty. Runko on nuorena vihertävä ja vaalearaitainen, mutta muuttuu vanhemmiten harmaammaksi. Lehdet sijaitsevat vastakkaisesti ja ovat 6–12 cm pitkiä sekä yleensä kolmiliuskaisia tai harvoin viisiliuskaisia. Lehtien yläpinnat ovat tummanvihreitä ja alapinnat vaaleanvihreitä. Alapintojen suonten kohdilla on punertavia karvoja. Lehtien syysväri vaihtelee keltaisesta kirkkaanpunaiseen. Kukat sijaitsevat 8 cm pitkissä, pystyissä ryhmissä. Kukat ovat väriltään kellanvihreitä ja ilmaantuvat lehtien puhkeamisen jälkeen. Hedelmät ovat lenninsiivellisiä ja lenninsiipien välinen kulma vaihtelee 90°–120° välillä.
Ruostevaahtera kasvaa luonnossa kuivemmilta kasvupaikoilta rinnemetsien keski- ja yläosissa. Lajia tavataan luontaisena Japanissa.
Pakolaiset (elokuva)

Pakolaiset on Veikko Kerttulan ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen draama- ja televisioelokuva vuodelta 1977. Elokuva perustuu Johannes Linnankosken romaaniin "Pakolaiset" (1908).
Stripper

Stripper on italialaisen laulajan Achille Lauron kappale. Hän edusti San Marinoa Eurovision laulukilpailussa 2022, Torinossa.
Kappale kilpaili toisessa semifinaalissa, jossa se sijoittui neljänneksitoista ja täten karsiutui finaalista.
Valdemar (viini)

Valdemar on Pernod Ricard Finlandin valmistama, Alkossa myytävä vadelmalla ja vermutilla maustettu väkevä viini. Siinä on alkoholia 15 tilavuusprosenttia, ja sitä on verrattu hintansa vuoksi Gambinaan ja Marabelloon. Valdemar sisältää sulfiitteja. 
Juoman etiketissä on tekoviiksillä varustettu hymyilevä mies. Kuvan mies paljastui myöhemmin iranilaistaustaiseksi maalariksi, Shahrzad Hazratiksi.
Sigbjørn Johnsen

Sigbjørn Johnsen (s. 1. lokakuuta 1950 Lillehammer) on norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan valtiovarainministerinä vuosina 1990–1996 sekä 2009–2013 ja istui suurkäräjillä vuosina 1977–1997. Lisäksi hän oli Hedmarkin läänin maaherra vuosina 1997–2018.
Félix Éboué

Adolphe-Félix-Sylvestre Éboué (26. joulukuuta 1884 Cayenne, Ranskan Guayana – 17. toukokuuta 1944 Kairo) oli ranskalainen siirtomaavirkailija, joka toimi Ranskan Keski-Afrikan kenraalikuvernöörinä.
Félix Éboué syntyi kullankaivajan perheeseen. Hänen vanhempansa olivat vapautettujen afrikkalaisorjien lastenlapsia. Éboué kävi ala- ja yläkoulun Cayennessa ja sai stipendin lukio-opintoihin Bordeaux’ssa. Hän valmistui Ranskan siirtomaakoulusta vuonna 1908.
Éboué työskenteli eri hallintoalueiden päällikkönä Ubangi-Šarissa. Hän solmi suhteita paikallisiin päällikköihin ja edisti puuvillan viljelyä. Éboué toimi Martiniquen ja Ranskan Sudanin pääsihteerinä vuosina 1932–1936, Guadeloupen kuvernöörinä vuosina 1936–1938 ja sen jälkeen Tšadin kuvernöörinä. Vuonna 1940 hän antoi tukensa Vapaalle Ranskalle, ja Charles de Gaulle nimitti hänet Ranskan Keski-Afrikan kenraalikuvernööriksi.
Éboué oli ensimmäinen mustaihoinen kenraalikuvernööri, mutta hänen toimintansa ei juurikaan poikennut muista siirtomaavirkailijoista. Hänen vuonna 1941 laatima kiertokirjeensä ennakoi vuoden 1944 Brazzavillen konferenssia, joka merkitsi suunnanmuutosta Ranskan siirtomaapolitiikassa. Éboué on myös julkaissut nykyisen Keski-Afrikan tasavallan kieliä ja kansoja käsitteleviä tutkimuksia.
Katarina Nyberg

Anna Katarina Nyberg (s. 16. marraskuuta 1965 Örnsköldsvik) on ruotsalainen kilpauransa päättänyt curlingpelaaja, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari.
Elämä ja urheilu-ura.
Nyberg voitti pronssia lajin historian ensimmäisessä naisten olympiaturnauksessa Naganossa 1998. Neljä vuotta myöhemmin Salt Lake Cityn talviolympialaisissa hänen edustamansa Ruotsi sijoittui kuudenneksi. MM-kilpailuista Nyberg voitti kuusi mitalia joista neljä kultaista, ja EM-kilpailuista hän voitti myös neljä mestaruutta sekä kaksi himmeämpää mitalia. Elisabet Gustafsonin kipparoima maajoukkuekokoonpano, johon Nyberg kilpaurallaan kuului, on nimetty curlingin kansainväliseen hall of fameen.
Ylä-Kivetty

Ylä-Kivetty on Keski-Suomessa Äänekoskella Konginkankaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 1,1 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 39 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,37 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00137 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 10,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,2 metriä mpy.
Kumpunen (Äänekoski)

Kumpunen on Keski-Suomessa Äänekoskella Konginkankaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 890 metriä pitkä, 360 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 17,1 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 139 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on 1,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 171,1 metriä mpy.
Suoli-Kumpunen

Suoli-Kumpunen on Keski-Suomessa Äänekoskella Konginkankaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 295 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 3,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 175,6 metriä mpy.
Kangaslammi (Saarijärvi, pohjoinen)

Kangaslammi on Keski-Suomessa Saarijärvellä Suljetunmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 130 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 164,7 metriä mpy.
Kangaslammi (Saarijärvi, eteläinen)

Kangaslammi on Keski-Suomessa Saarijärvellä Suljetunmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 140 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Isojoen valuma-alueeseen (14.414) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 162,9 metriä mpy.
Kalajärvi (Äänekoski)

Kalajärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Sumiaisissa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 1,4 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 112 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Sen rannat ovat melko alavia, suurimmaksi osaksi Taipaleenkylän ja Pieni-Taipaleen peltomaata. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta: Lehtiluoto sekä sen luoteispuolinen pienempi nimetön luoto. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,29 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 2,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,7 kilometriä. Järven rannoilla on vain muutama rakennus, maatilojen päärakennukset sijaitsevat kauempana rannoista. Pohjoispäässä Kanavalahden itärannalla on pieni loma-asutuksen keskittymä.
Luontoarvoja.
Kalajärvi muodostaa yhdessä Sumiaisen eteläpäässä sijaitsevan Kytännevan kanssa 209 hehtaarin laajuisen Natura 2000 -suojelualueen. Kalajärvi on huomattava lintujärvi, jota on aikoinaan laskettu. Järvestä yli 90 hehtaarin kokoinen alue on avovettä. Rannoilla on luhtavyöhyke, joka on säilynyt luonnontilaisena rantojen soiden ojituksista huolimatta. Huomattava Kalajärvessä esiintyvä vesikasvi on suomenlumme. Koillisrannalla on lintutorni.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kalajärven valuma-alueeseen (14.415) se kuuluu. Järveen laskee kaakosta Majalammen laskupuro, jonka lisäksi siihen on johdettu useita suo-ojia muun muassa kuivatetulta Kalasuolta sekä Lamminsuolta. Kalajärven oma laskujoki on Myllyjoki, joka alkaa Myllylahden eteläpäästä ja laskee Sumiaiseen. Järven vedenpinnan korkeus on 108,9 metriä mpy., joten pudotusta välillä kertyy noin 9 metriä.
Louise Marmont

Anna Louise Marmont (s. 22. toukokuuta 1967 Jönköping) on ruotsalainen kilpauransa päättänyt curlingpelaaja, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari.
Elämä ja urheilu-ura.
Marmont voitti pronssia lajin historian ensimmäisessä naisten olympiaturnauksessa Naganossa 1998. Neljä vuotta myöhemmin Salt Lake Cityn talviolympialaisissa hänen edustamansa Ruotsi sijoittui kuudenneksi. MM-kilpailuista Marmont voitti kahdeksan mitalia joista neljä kultaista, ja EM-kilpailuista hän voitti neljä mestaruutta sekä viisi himmeämpää mitalia. Elisabet Gustafsonin kipparoima maajoukkuekokoonpano, johon Marmont kilpaurallaan pitkälti kuului, on nimetty curlingin kansainväliseen hall of fameen.
Elisabeth Persson

Maria Elisabeth Persson (s. 21. helmikuuta 1964 Uumaja) on ruotsalainen kilpauransa päättänyt curlingpelaaja, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari.
Elämä ja urheilu-ura.
Persson voitti pronssia lajin historian ensimmäisessä naisten olympiaturnauksessa Naganossa 1998. Neljä vuotta myöhemmin Salt Lake Cityn talviolympialaisissa hänen edustamansa Ruotsi sijoittui kuudenneksi. MM-kilpailuista Persson voitti kuusi mitalia joista neljä kultaista, ja EM-kilpailuista hän voitti myös neljä mestaruutta sekä kaksi himmeämpää mitalia. Elisabet Gustafsonin kipparoima maajoukkuekokoonpano, johon Persson kilpaurallaan kuului, on nimetty curlingin kansainväliseen hall of fameen.
Majalampi (Konnevesi)

Majalampi on Keski-Suomessa Konnevedellä Ilomäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 760 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kalajärven valuma-alueeseen (14.415) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,9 metriä mpy.
Lahnanen (Konnevesi)

Lahnanen on Keski-Suomessa Konnevedellä Hytölän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 600 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 33 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kolunjoen valuma-alueeseen (14.416) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,6 metriä mpy.
Papulammi

Papulammi tai Papulampi on Keski-Suomessa Konnevedellä Hytölän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 370 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kolunjoen valuma-alueeseen (14.416) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,8 metriä mpy.
Kilpislampi (Konnevesi)

Kilpislampi on Keski-Suomessa Konnevedellä Tankolammen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 570 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 86 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,9 metriä ja suurin syvyys on 2,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kolunjoen valuma-alueeseen (14.416) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,3 metriä mpy.
Ilojärvi (Äänekoski)

Ilojärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Mäkelänkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 370 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 4,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ilojoen valuma-alueeseen (14.417) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105 metriä mpy.
Keskinen (Äänekoski)

Keskinen on Keski-Suomessa Äänekoskella Saarikkaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 800 metriä pitkä, 420 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,7 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 370 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,7 metriä ja suurin syvyys on 3,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ilojoen valuma-alueeseen (14.417) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,6 metriä mpy.
Valkeajärvi (Äänekoski, Saarikas)

Valkeajärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Saarikkaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 450 metriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ilojoen valuma-alueeseen (14.417) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123 metriä mpy.
Saarikas (Äänekoski, Saarikas)

Saarikas on Keski-Suomessa Äänekoskella Saarikkaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 710 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 39 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Järven tilavuudeksi on saatu 764 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 5,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ilojoen valuma-alueeseen (14.417) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,6 metriä mpy.
Pieni-Saarikas (järvi)

Pieni-Saarikas on Keski-Suomessa Äänekoskella Saarikkaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 530 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 82 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,5 metriä ja suurin syvyys on 3,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ilojoen valuma-alueeseen (14.417) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,3 metriä mpy.
Ala-Tankonen

Ala-Tankonen on Keski-Suomessa Konnevedellä ja Äänekoskella Tankolammen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 950 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,4 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ilojoen valuma-alueeseen (14.417) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,4 metriä mpy.
Jouhtinen (Konnevesi)

Jouhtinen on Keski-Suomessa Konnevedellä Tankolammen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,5 kilometriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 16,5 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ilojoen valuma-alueeseen (14.417) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109,8 metriä mpy.
Pesälampi (Konnevesi)

Pesälampi on Keski-Suomessa Konnevedellä Tankolammen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 210 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Ilojoen valuma-alueeseen (14.417) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,9 metriä mpy.
Huutjärvi (Äänekoski)

Huutjärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,3 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 541 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 6,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,3 metriä mpy.
Vihijärvi (järvi Äänekoskella)

Vihijärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,5 kilometriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 20 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,2 metriä mpy.
Kangaslampi (Äänekoski, Vihijärvi)

Kangaslampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 600 metriä pitkä, 430 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,9 metriä mpy.
Pieni-Jurvo

Pieni-Jurvo on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 580 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 36 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 497 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,4 metriä ja suurin syvyys on 5,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,5 metriä mpy.
Mäkilampi (Äänekoski, Vihijärvi)

Mäkilampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 280 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 68 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys on 8,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 152,9 metriä mpy.
Säynätlampi (Äänekoski)

Säynätlampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 210 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 91 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,0 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,5 metriä mpy.
Ahvenlammi (Äänekoski, pohjoinen)

Ahvenlammi on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 170 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 40 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,4 metriä ja suurin syvyys on 6,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,8 metriä mpy.
Ahvenlammi (Äänekoski, eteläinen)

Ahvenlammi on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 310 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 83 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,8 metriä ja suurin syvyys on 6,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,6 metriä mpy.
Valkeajärvi (Äänekoski, Iso-Jurvo)

Valkeajärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 700 metriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,4 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 439 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys on 12,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,7 metriä mpy.
Tervalampi (Äänekoski, Iso-Jurvo)

Tervalampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Vihijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 250 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 77 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 3,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,1 metriä mpy.
Suojärvi (Äänekoski, Iso-Jurvo)

Suojärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Saarikkaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 760 metriä pitkä, 410 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 16,1 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 42 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys on 0,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,8 metriä mpy.
Kangaslampi (Äänekoski, Iso-Jurvo)

Kangaslampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Saarikkaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 380 metriä pitkä, 370 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 138,1 metriä mpy.
Pitkälampi (Äänekoski)

Pitkälampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Saarikkaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 480 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 148,3 metriä mpy.
Saarikas (Äänekoski, Iso-Jurvo)

Saarikas on Keski-Suomessa Äänekoskella Suolahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 890 metriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,0 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 146,7 metriä mpy.
Pietinen (Äänekoski)

Pietinen on Keski-Suomessa Äänekoskella Suolahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 710 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 52 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,9 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,8 metriä mpy.
Löytölampi (Äänekoski, Iso-Jurvo)

Löytölampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Suolahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 190 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Kurojoen valuma-alueeseen (14.418) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 158 metriä mpy.
Suojärvi (Äänekoski, Suolahti)

Suojärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Suolahdessa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 510 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 59 hehtaaria. Sen itäpuolella sijaitsee jyrkkä Kirppuvuori, jonka huippu kohoaa yli 60 metriä järven pinnan yläpuolelle, mutta järven ympärys on muuten melko alavaa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuudeksi on saatu 2,48 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys on 12,9 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven keskiosassa. Järven rantaviivan pituus on 5,6 kilometriä. Asutus on keskittynyt järven pohjoisrannoille Suolahden taajamaan, ja länsirannan Suojarinteen asuinalueella on myös siirtolapuutarha. Pohjoispäässä Vallilan alueella on uimaranta.
Vedenlaatu.
Suojärvelle on laadittu uimavesiprofiili vuonna 2021. Järvi on luokiteltu pieneksi humusjärveksi, jonka ekologinen tila on hyvä. Tarkemmin vedenlaatua on mitattu viimeksi vuonna 2009, jolloin happamuudeksi on saatu pH 7,3, näkösyvyydeksi 1,5 metriä, sameudeksi 2,1 FNU, klorofylli-a -pitoisuudeksi 11,7 μg/l, typpipitoisuudeksi 370 μg/l ja fosforipitoisuudeksi 16 μg/l.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Suojärven valuma-alueeseen (14.419) se kuuluu. Siihen laskee etelästä Laukaan puolelta Parslammen laskuoja, johon on johdettu useita kuivatusojia. Järven oma laskujoki alkaa sen koillisosasta ja laskee luoteeseen Keiteleen Makkaralahteen. Suojärven vedenpinnan korkeus on 100,2 metriä mpy., joten laskujoelle kertyy noin metri pudotusta.
Parslampi (Laukaa)

Parslampi on Keski-Suomessa Laukaassa Vatian lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 250 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen eteläosan alueella (14.41), jonka Suojärven valuma-alueeseen (14.419) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,2 metriä mpy.
Margaretha Lindahl

Margaretha Louise Lindahl (myös. Dryburgh, s. 20. lokakuuta 1974 Sveg) on ruotsalainen kilpauransa päättänyt curlingpelaaja, olympiamitalisti, maailman- ja euroopanmestari.
Elämä ja urheilu-ura.
Usein maajoukkueen varapelaajana ollut Lindahl voitti pronssia lajin historian ensimmäisessä naisten olympiaturnauksessa Naganossa 1998. MM-kilpailuista hän voitti kultaa vuosina 1998 ja 1999 ja EM-kilpailuista kultaa vuonna 1997 sekä hopeaa vuosina 1996 ja 1999. Lindahl avioitui skotlantilaisen curlingin Euroopan mestari James Dryburghin kanssa.
Kingo Miyabe

Kingo Miyabe (; 27. huhtikuuta 1860 – 16. maaliskuuta 1951) oli japanilainen kasvi- ja sienitieteilijä sekä levätutkija.
Miyabe valmistui Sapporon maataloustieteellisestä korkeakoulusta, joka tunnetaan nykyisin Hokkaidōn yliopistona. Miyabe toimi Hokkaidōn yliopiston kasvitieteellisen puutarhan ensimmäisenä johtajana ja hän oli avaamassa puutarhaa vuonna 1886. Nykyisin puutarhassa on Miyabelle omistettu rakennus, jossa on esillä hänen töitään.
Miyabenvaahtera ("Acer miyabei") on nimetty Kingo Miyaben mukaan.
Almese

Almese () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 6 448 asukasta.
Hämeenlinnan judoseura

Hämeenlinnan judoseura on vuonna 1969 perustettu hämeenlinnalainen judoseura. Seuran harjoitustila on Paukkulan halli Poltinaholla.
Seuran puheenjohtajana toimii Esa Löytynoja ja valmennuspäällikkönä Olavi (Olli) Paasimaa. Hallituksen muina jäseninä toimivat Jaakko Pohjala, Kai Oinonen, Sini Oinonen, Paula Hännikäinen ja Lauri haapaniemi. 
Historia.
Judotoiminnan Hämeenlinnaan toi Ossi Niskanen vuonna 1968. Seura perustettiin seuraavana vuonna ja ensimmäisen hallituksen muodostivat Jouko Rita, Mikko Niemelä, Ossi Niskanen, Matti Kerälä, Martti Röynä, Matti Ikonen ja Jouko Nurminen. Seuran toimintaan kuului alkuaikoina karate, jonka toiminta jatkui myöhemmin omassa seurassaan.
Toiminta.
Seura järjestää toimintaa monenikäisille judon harrastajille. 
Harjoitteluryhmät:
Kilpailumenestys.
Kaikkiaan 20 eri seuran edustajaa on voittanut Suomen-mestaruuden. Pohjoismaisella tasolla seura on saavuttanut vuoden 1974 jälkeen kaikkiaan 28 mitalia. 
Ahdistelukohu.
Syyskuussa 2021 Judoliitto pudotti seuran valmentajan Olli (Olavi) Paasimaan 6. danin mustan vyön 5. danin vyöarvoksi. Suomen urheilun eettinen keskus (SUEK) oli saamiensa yhteydenottojen takia yhteydessä judoliittoon ja esitti Paasimaan toimineen epäasiallisesti valmentajana. Väitteissä Paasimaan (A) esitettiin toimineen seuraavilla tavoilla:
Urheilun oikeusturvalautakunta kuitenkin katsoi, ettei liiton hallituksella ollut oikeutta vyöarvon pudottamiseen vanhentumissäännön takia.
Asia nousi uudelleen esille, kun Hämeen Sanomat uutisoi asiasta helmikuussa 2022. Artikkelissa haastateltiin epäasiallista käytöstä ja ahdisteua judoseurassa kokeneita. 
Seuran vastasi lehtikirjoitukseen ilmoittamalla, että asiat ovat ikivanhoja ja että Paasimaalla on täysi seuran tuki toiminnassaan. Myös Paasimaa itse vastasi kirjoitukseen kertomalla, että väitteet ovat ”täyttä puppua” ja että Hämeenlinnassa lajin harrastajia on houkuteltu hänen ”kaatamiseen”. Seuran puheenjohtaja Esa Löytynojan mukaan judoliiton hallitus on naiivi ja halunnut antaa hämeenlinnalaisseuralle näpäytysrangaistuksen. Löytynojan mukaan kyse on maalittamisesta ja suurin osa on ollut tyytyväisiä Paasimaan työhön. 
Palkitut seuratoimijat.
Seura voi myöntää seura-aktiiville judoseuran rintamerkin. Rintamerkit ovat tähän mennessä saaneet: 
Judoliitto on palkinnut seuran kunniapuheenjohtaja Jouko Ridan judoliiton korkeimmalla ansiomerkillä. Olli Paasimaa on palkittu Vuokraturva-palkinnolla judon eteen tekemästään työstä.
Didier Rimaud

Didier Rimaud (6. elokuuta 1922, Carnac, Morbihan, Brittany, Ranska - 24. joulukuuta 2002, Lyon, Ranska) oli ranskalainen jesuiitta, säveltäjä ja runoilija. 
Rimaud aloitti opiskelunsa Lyonissa ja liittyi Jesuiittajärjestöön 1941. Hän jatkoi klassisten tieteiden ja filosofian opintojaan ja vihittiin papiksi 1955. Hän opetti korkeakouluissa Ranskassa ennen kuin hänet nimitettiin "Centre National de Pastorale Liturgiqueen" (Katolisen kirkon Ranskalssa liturgisen elämän kehittämiskeskus) vuonna 1950. Siellä hän osallistui uusien ranskankielisen messun tekstien kääntämiseen ja liturgisen elämän kehittämiseen etenkin Vatikaanin toisen kirkolliskokouksen jälkeen.
Yksi hänen kirjoittamansa teksti "Ouvrez vos cœurs au Souffle de Dieu" (Avatkaa sydämenne Jumalan kuiskaukselle) joka sisältyi vihkoon nimeltä ”Au Souffle de Dieu”, on Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa virsi 476 "Gud, när du andas över vår jord". Virren on Rimaudin laulun pohjalta muokannut Anders Frostenson 1974. Ruotsin kirkon virsikirjassa se on Anna-Maija Raittilan 1999 kääntämä "Herra, kun hiljaa henkäät yli maan."
Virren sävelmä on ranskalaisen jesuiitan Joseph Gelineaun sävellys. Hän oli psalmilaulun ja hengellisen laulun uudistaja Ranskassa.
Dzierżoniów Śląskin rautatieasema

Dzierżoniów Śląski on rautatieasema Puolassa Ala-Sleesian voivodikunnassa sijaitsevassa Dzierżoniówin kaupungissa. Se yhdistää rautatielinjat 137 (Katowice–Legnica) ja 341 (Bielawa Zachodnia–Dzierżoniów Śląski). Vuonna 2018 aseman kautta kulki päivittäin 300–499 matkustajaa.
Marta Jandová

Marta Verner (o.s. Jandová, s. 13. huhtikuuta 1974) on tšekkiläinen laulaja, joka tunnetaan saksalaisen rockyhtye Die Happyn solistina. Jandová edusti Tšekkiä vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa yhdessä Václav Noid Bártan kanssa kappaleella "Hope Never Dies".
Jandová on tšekkiläisen yhtye Olympicin kitaristi-laulaja Petr Jandan tytär. Jandová muutti Saksaan vuonna 1993 ja aloitti Die Happy -yhtyeen solistina. Vuonna Jandová 2005 edusti Baden-Württembergiä Apocalyptica-yhtyeen kanssa Bundesvision laulukilpailussa kappaleella "Wie weit" ja sijoittui kilpailun viidenneksi. Vuonna 2007 Jandová voitti Bundesvision laulukilpailun OOMPH!-yhtyeen kanssa Ala-Saksin edustajana kappaleella "Träumst du?".
Jandová muutti takaisin Prahaan vuonna 2008, mutta on pysynyt yhteyksissä Saksaan. Hän toimi saksalaisen "neoMusic"-musiikkiohjelman juontajana vuonna 2009 sekä "Popstars"-kykykilpailun tuomarina 2010. Jandová toimi tšekkiläis-slovakialaisen "Česko Slovenská SuperStar" -kykykilpailun tuomarina 2009 ja 2015.
Jandová valittiin sisäisesti edustamaan Tšekkiä vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa Václav Noid Bártan kanssa. Kilpailukappale "Hope Never Dies" julkaistiin 10. maaliskuuta. Duo kilpaili Eurovision laulukilpailun toisessa semifinaalissa 21. toukokuuta, sijoittui semifinaalin 13:nneksi eikä päässyt finaaliin.
Sievä Juuri-Oja

Sievä Lyyli Juuri-Oja (o.s. "Fågel"; 26. huhtikuuta 1888 Oitti – 8. tammikuuta 1972 Lahti) oli suomalainen näyttelijä.
Ura.
Juuri-Ojan vanhemmat olivat ratamestari J. H. Fågel ja Emilia Juhola. Kansakoulun jälkeen hän suoritti Suomen Kansallisteatterin oppilaskoulun 1906–1908, minkä jälkeen hän näytteli Kaarlo Karin Suomalaisessa Teatteriseurueessa 1908–1910. Ura jatkui Oskar Krabbe-Rosqvistin Suomalaisessa Turneessa 1911 ja Erkki Karun Kiertuenäyttämössä 1912–1913. Vuosina 1915–1923 Juuri-Oja näytteli työväen näyttämöillä muun muassa Pietarsaaressa ja Hämeenlinnassa. Sen jälkeen hän muutti Yhdysvaltain Massachusettsiin, missä hän näytteli Fitchburgissa Saiman ja Aamunkoiton näyttämöillä 1924–1926. Syyskaudesta 1929 alkaen Juuri-Oja toimi Hämeenlinnan Näytelmäseuran johtajana. Hän harjoitti Hämeenlinnassa myös kampaajanliikettä.
Sievä Juuri-Ojan näyttämötehtäviin lukeutuu muun muassa Katri ("Daniel Hjort"), Kirsti ("Elinan surma"), Cyprienne ("Erotaan pois"), Kaisa ("Pohjalaisia"), Maija ("Tukkijoella") ja Elli ("Miehen kylkiluu").
Juuri-Ojan puoliso oli vuodesta 1915 Fitchburgissa vuonna 1926 kuollut teatterinjohtaja, näyttelijä, muusikko ja näytelmäkirjailija Sakeus Juuri-Oja. Heillä oli neljä lasta. Suomen sisällissodan loppuvaiheissa Juuri-Ojat pakenivat Venäjälle, josta palasivat Suomeen 1921.
Vitale da Bologna

Vitale da Bologna (noin 1309 Bologna – 1361), joka tunnetaan myös nimillä Vidolini, Vidolino, Vitale d’Aimo de’ Cavalli, Vitale Cavalli da Bologna tai Vitale delle Madonne, oli italialainen taidemaalari. Vitale da Bologna luetaan Bolognan koulukuntaan, ja hänet tunnetaan erityisesti Madonna-maalauksistaan.
Vitale da Bolognan ensimmäisenä tunnettuna työnä on pidetty 1340-luvulla maalattuja Bolognan San Francescon kirkon Odofredin kappelin freskoja. Arkistoissa on kuitenkin säilynyt asiakirjoja, jotka kertovat Vitale da Bolognan työskentelystä vuosina 1334–1359. Niiden mukaan Ferraran piispa esimerkiksi tilasi lisäksi häneltä vuonna 1343 neljä maalattua puupatsasta, jotka esittävät Marian ilmestystä. Asiakirjojen mukaan madonnamaalaus "Madonna dei Denti" on valmistunut vuonna 1345. Samoihin aikoihin Vitale da Bolognan maalasi Viimeisen ehtoollisen San Francescon luostarille. Teos kuuluu nykyisin Pinacoteca Nazionale di Bologna -museon kokoelmiin. San Lorenzon kappeliin Vitale da Bologna maalasi lyyrisiä freskoja. 
Vuonna 1348 Vitale da Bologna lähti Udineen, jossa maalasi Udinen katedraalin San Nicolon kappelin freskot. Näissä pyhän Nikolauksen elämää kuvaavissa maalauksissa on nähtävissä Giotton teoksia muistuttavaa monumentaalisuutta. Madonna-maalaukset Madonna dei Battuti ja Madonna dei Denti ovat harvoja taiteilijan signeeraamia teoksia. Madonna dei Denti -maalauksessa on havaittavissa Giovanni Pisanon ja sienalaisten maalarien vaikutusta. Bolognan Santa Maria dei Servin ja Pomposan Santa Maria –kirkon apsiksen freskoja pidetään myös Vitale da Bolognan tekeminä. Muita Vitalelle attribuoituja teoksia ovat syntymäfresko, "Tietäjien kumarrus", "Pyhä Antonius" sekä "Pyhä Yrjö ja lohikäärme".