Kypria

Kypria (, ) oli antiikin kreikkalainen eeppinen runoelma, joka kertoi Troijan sotaan johtaneista tapahtumista sekä sodan vaiheista ennen "Iliasta". Se luetaan kuuluvaksi niin kutsuttuun eeppiseen kyklokseen ja tarkemmin Troijan kyklokseen. Eepos ei ole säilynyt nykyaikaan, mutta siitä tunnetaan katkelmia.
Historia.
"Kypria"-eepos ajoitetaan 600-luvulle eaa. Näin se kirjoitettiin myöhemmin kuin Homeroksen nimiin laitetut "Ilias" ja "Odysseia". Sen kirjoittajana pidettiin myöhemmän antiikin aikana yleensä Stasinos Kyproslaista. Kirjoittajaksi mainitaan kuitenkin myös Hegesias Salamislainen ja Kyprias Halikarnassoslainen.
Koska "Kypria" käsittelee lukuisia eri myyttejä, se saattaa todennäköisemmin olla syntynyt pitkän ajan kuluessa ja monien henkilöiden kirjoittamana. Eepos sai nimensä siitä, että Afroditella, jonka eräs epiteetti Kypria oli, on siinä keskeinen osa. Tämä tukee sitä ajatusta, että runoelman perusjuoni voisi olla alkuperältään kyproslainen.
Monet tutkijat ovat katsoneet, että eepos oli kirjoitettu tarkoituksella niin, että se johtaisi "Iliaan" alkuun. Eepokseen viitattiin myös pidemmillä nimillä "ta Kypria epea/epē" (), "ta Kypriaka (poiēmata)" () ja "Kypriakai historiai" ().
Sisältö.
"Kypria" koostui 11 kirjasta, mikä jako oli mahdollisesti peräisin vasta aleksandrialaisilta tekstikriitikoilta. Ainoa lähde kirjojen lukumäärään on Athenaios.
Eepos oli tapahtumajärjestyksessä ensimmäinen Troijan kykloksen eepoksista. Se kertoi Troijan sotaan johtaneista ja "Iliasta" edeltäneistä tapahtumista, kuten Pariksen tuomiosta, ja vaikuttaa olleen tarkoitettu "Iliaan" johdannoksi, pyrkien selittämään sitä, kuinka kreikkalaiset päätyivät sotimaan Troijaan. Se kertoo myös sodan yhdeksästä ensimmäisestä vuodesta. Sitä seuraavat ajallisesti "Iliaan" tapahtumat, ja se päättyy suunnilleen kohtaan, josta "Ilias" alkaa.
Eepoksesta on säilynyt 22 katkelmaa myöhemmissä antiikin aikaisissa teoksissa, mikä on selvästi enemmän kuin muista eeppisen kykloksen kadonneista teoksista. Ensimmäinen ja pisin niistä on peräisin Prokloksen teoksesta "Khrestomatheia"; tämä katkelma puolestaan on säilynyt osana Fotioksen teosta "Bibliotheke". Muita katkelmia on säilynyt muun muassa Athenaioksen teoksessa "Deipnosofistai", Pausaniaan teoksessa "Kreikan kuvaus", Klemens Aleksandrialaisella sekä eri runoilijoiden skoliasteilla. Eepoksesta ei tunnetaan yhtään papyruskatkelmaa. Katkelmissa on suorina lainauksina yhteensä 50 heksametrisäettä runoelmasta.
Katkelmien perusteella eepos kertoi muun muassa seuraavista tapahtumista:
Eepos kertoi sotaa edeltäneistä tapahtumista varsin laajalti, kun taas varsinaisia sotatapahtumia käsiteltiin lyhyemmin ja ainoastaan niiltä osin, kun asioihin viitattiin "Iliaassa". Eepos päättyi tavalla, joka liitti sen hieman kömpelösti "Iliaan" alkuun: sota itsessään ei ollut surmannut tarpeeksi ihmisiä, jotta alkuperäinen tavoite ihmiskunnan harventamisesta olisi täyttynyt. Siksi Zeus kehittää uuden kiistan Akhilleuksen ja Agamemnonin välille.
Prokloksen kuvauksen perusteella "Kyprian" loppuosa olisi ollut päällekkäistä "Iliaan" kanssa suunnilleen Palamedeen kuolemasta Troijan liittolaisten luetteloon asti. Tämä ei täysin tue sitä, että eepos olisi tarkoitettu johdannoksi "Iliaaseen".
Aristoteles katsoi "Runousopissaan", että "Kypria" käsitteli ”yhtä henkilöä ja yhtä ajanjaksoa ja toimintaa, jossa on lukuisa määrä osia”. Tutkijoilla on ollut ongelmana tulkita tunnettu sisältö tätä vasten. Mainittu yksi päähenkilö saattaisi olla joko Akhilleus tai Paris. Yksi ajanjakso voi viitata lähinnä siihen, että kerronta on yhtä ajallista jatkumoa, vaikka siinä onkin takaumia, poikkeamia ja ennakointeja. Eepoksessa ei kuitenkaan vaikuta olleen yhtä selkeää sen läpi kulkenutta teemaa, ellei tällaisenä nähdä esimerkiksi Afroditen vaikutus sekä ihmisten että jumalten asioihin.