Kabulin lentoaseman isku 2021

Hamid Karzain kansainvälisellä lentokentällä Kabulissa Afganistanissa tapahtui itsemurhapommi-isku 26. elokuuta 2021 klo 17.50 paikallista aikaa (16.20 suomen aikaan), kun Afghanistanista evakuoitiin. Ainakin 183 ihmistä sai surmansa, heidän joukossaan 170 afganistanilaista siviiliä ja 13 Yhdysvaltain armeijan jäsentä, jotka olivat ensimmäiset amerikkalaisten sotilastappiot Afganistanin sodassa sitten helmikuun 2020.
Islamilainen valtio Khorasanin maakunnassa (Isis-K) ilmoittautui iskun tekijäksi.
Yhdysvallat käynnisti 27. elokuuta ilmaiskun, jonka Yhdysvaltain keskushallinnon (USCENTCOM) mukaan kohteena oli kolme epäiltyä ISIS-K:n jäsentä Nangarharin maakunnassa. Elokuun 29. päivänä Yhdysvallat teki toisen lennokki-iskun Kabuliin, jonka kohteena oli ajoneuvo, jonka epäiltiin kuljettavan Isis-K:n jäseniä, mutta jonka kyydissä olikin afganistanilainen avustustyöntekijä. Lennokki-iskussa kuoli kymmenen afganistanilaissiviiliä, joista seitsemän oli lapsia.
Vuonna 2023 Talibanin turvallisuusjoukkojen uskottiin tappaneen iskun järjestäneen Isis-K-solun (nimeämättömän) johtajan.
Taustaa.
Kabulin kaaduttua Talibanille 15. elokuuta 2021 Hamid Karzain kansainvälinen lentoasema oli ainoa tie ulos Afganistanista. Turvallisuushuolet kasvoivat sen jälkeen, kun sadat ISIS-K:n jäsenet pakenivat Bagramin ja Pol-e-Čarkin vankiloista. Pentagon varoitti 16. elokuuta Yhdysvaltain kongressia Isis:n terrori-iskun lisääntyneestä uhasta Kabulin edellisenä päivänä tapahtuneen kaatumisen jälkeen. Yhdysvaltain presidentti Joe Biden sai useita raportteja mahdollisesta iskusta iskua edeltävällä viikolla ja varoitti 22. elokuuta, että mitä kauemmin Yhdysvaltain joukot pysyvät maassa, sitä suuremman uhan Isis muodostaa amerikkalaisille ja siviileille lentokentän lähellä.
Tunteja ennen hyökkäystä Yhdysvaltain diplomaatit Kabulissa varoittivat Yhdysvaltain kansalaisia poistumaan lentokentältä turvallisuusuhkien vuoksi. Yhdistyneen kuningaskunnan asevoimien ministeri James Heappey oli myös varoittanut Isis-taistelijoiden erittäin uskottavasta hyökkäysuhasta lentokentälle. Myös Yhdysvaltojen, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Australian suurlähetystöt varoittivat lentokenttää koskevista korkean turvallisuustason uhkista.
Isku.
Keskellä evakuointia Afganistanista joukko paikallisia ja ulkomaisia siviilejä pakeni lentokentälle evakuoitavaksi. Abbey Gate -portilla, joka on yksi lentokentälle johtavista porteista, itsemurhapommittaja räjäytti räjähdevyön. Räjähdyksen jälkeen alkoi ammuskelu, ja kaikki lentokentän portit suljettiin. Yhdysvaltain viranomaisten mukaan Isis-K:n asemiehet avasivat räjähdyksen jälkeen tulen väkijoukkoon, ja Yhdysvaltain joukot vastasivat tulitukseen. Useiden toimittajien mukaan silminnäkijät selittivät ainakin osan väkijoukkoon ammuskelusta ja räjähdyksen jälkeisistä kuolemantapauksista yhdysvaltalaisten joukkojen aiheuttamalla paniikilla. Pentagon myönsi lehdistötilaisuudessa 28. elokuuta, että Yhdysvallat on mahdollisesti vastuussa joistakin kuolemantapauksista.
Räjähdys tapahtui kanavan luona, jossa Yhdysvaltain joukot tarkistivat evakuoitujen henkilöiden passeja, viisumeja ja muita asiakirjoja ennen kuin päästivät heidät lentokentälle. Eräs silminnäkijä totesi, että räjähdys tuntui siltä kuin joku olisi vetänyt maan hänen jalkojensa alta, ja näki muiden evakuoitujen heittäytyvän ilmaan räjähdyksen voimasta. Alkuperäisissä raporteissa kerrottiin virheellisesti, että toinen räjähdys oli tapahtunut läheisessä Baron-hotellissa. Seuraavana päivänä vahvistettiin, ettei toista räjähdystä ollut tapahtunut.
Iskun tekijäksi ilmoittautunut Isis-K nimesi pommittajan Abdul Rahman al-Logariksi. Taliban oli aiemmin taistellut Isis-K:tä vastaan, ja auttoivat Yhdysvaltain joukkoja ylläpitämään turvallisuutta lentokentällä.
Uhrit.
Hyökkäyksessä kuoli ainakin 182 ihmistä, joista 169 afganistanilaista siviiliä ja 13 evakuointioperaatiota tukevaa yhdysvaltalaista sotilasta. Kuolleista siviileistä kaksi oli brittiläisiä kaksoiskansalaisia ja yksi oli brittiläisen kansalaisen lapsi. Aluksi kerrottiin, että iskussa oli kuollut myös 28 Taliban-taistelijaa, mutta Talibanin tiedottaja Zabiullah Mujahid kiisti tämän myöhemmin Radio Free Europe/Radio Libertyn haastattelussa. Kuolleet amerikkalaiset tunnistettiin yhdeksitoista merijalkaväen sotilaaksi, yhdeksi 8. psykologisen operaatioryhmän sotilaaksi ja yhdeksi laivaston lääkintämieheksi. Amerikkalaisten kuolemantapaukset olivat ensimmäiset yhdysvaltalaisten sotilaiden kuolemantapaukset Afganistanissa sitten helmikuun 2020, ja ne olivat suurin yksittäinen yhdysvaltalaisen sotilashenkilöstön kuolemantapaus sitten vuoden 2011 Afganistanissa tapahtuneen Boeing Chinookin alasampumisen.
Ainakin 150 muuta ihmistä loukkaantui, heidän joukossaan 18 Yhdysvaltain sotilashenkilöä ja useita Talibanin jäseniä. Puolustusministeri Antti Kaikkosen mukaan Suomen puolustusvoimien turvausjoukot olivat lentokentällä iskun aikaan, mutta heitä ei kuollut tai loukkaantunut.
Reaktiot.
Talibanit tuomitsivat hyökkäyksen tiedottajansa twiitissä ja sanoivat, että "pahat piirit pysäytetään ankarasti". Taliban ilmoitti myöhemmin ryhtyvänsä kaikkiin mahdollisiin toimenpiteisiin Isis-K:n johtajan Shahab al-Muhajirin vangitsemiseksi.
Yhdysvaltain presidentti Biden piti julkisen puheen iskun jälkeen. Hän kunnioitti surmansa saaneita yhdysvaltalaisia sotilaita, kutsui heitä "sankareiksi" ja sanoi, että he menettivät henkensä "vapauden palveluksessa", ja ilmaisi myös syvän surun afganistanilaisten uhrien puolesta. Biden sanoi niille, jotka toivovat Yhdysvalloille pahaa, että "jahtaamme teidät ja saamme teidät maksamaan". Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus ilmoitti myös jatkavansa operaatio Pittingiä eli evakuointia Afganistanista.
Monet valtiot tuomitsivat Kabulin lentokenttähyökkäyksen ja ilmaisivat solidaarisuutensa uhreja ja lentokentällä evakuointia suorittavia joukkoja kohtaan. Myös Euroopan komissio ja Yhdistyneet Kansakunnat tuomitsivat hyökkäyksen. Saksan liittokansleri Angela Merkel perui suunnitellun matkansa Israeliin ja jäi sen sijaan Saksaan seuraamaan saksalaisten joukkojen evakuointia. Biden peruutti iskun vuoksi myös tapaamisen Israelin pääministerin Naftali Bennettin kanssa. Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti, että siviilien evakuointia jatketaan hyökkäyksestä huolimatta.
Yhdysvaltain ilmaiskut.
Yhdysvallat teki 27. elokuuta ilmaiskun, jonka kohteena oli Yhdysvaltain armeijan mukaan ajoneuvo, jossa oli kolme Isis-K:n jäsentä Nangarharin maakunnassa. Kaksi kuoli, ja Pentagonin lehdistösihteeri John Kirby kuvaili heitä "korkean profiilin Isis-kohteiksi" ja "suunnittelijoiksi ja avustajiksi"; ajoneuvon kolmas matkustaja haavoittui. Yhdysvaltain puolustusviranomainen sanoi, että yksi iskun kohteista oli "liittyi mahdollisiin tuleviin iskuihin lentokentällä" ja että Yhdysvallat oli löytänyt hänet "riittävällä tietämyksellä" iskun toteuttamiseksi. CENTCOM tunnisti hänet 23. syyskuuta Kabir Aidiksi (alias "Mustafa") ja totesi, että hän osallistui iskujen suunnitteluun ja magneettisten tienvarsipommien valmistamiseen. Se totesi myös, että hän oli suoraan tekemisissä pommi-iskun järjestäjien kanssa ja auttoi tiettävästi jakamaan räjähteitä ja itsemurhaliivejä kohdehenkilöille evakuoinnin aikana. Toinen iskussa kuollut henkilö tunnistettiin Isis-yhteistyökumppaniksi, joka oli ollut mukana vuoden 2020 Kabulin yliopiston iskussa, mutta hänen henkilöllisyyttään ei tiedetty.
Yhdysvallat teki 29. elokuuta lennokki-iskun, jonka kohteena oli ajoneuvo muutaman kilometrin päässä Kabulin lentokentältä. Sukulaisten mukaan 10 lähistöllä asuvaa siviiliä sai surmansa, heidän joukossaan seitsemän lasta. Osa surmansa saaneista olivat työskennelleet kansainvälisille järjestöille, ja heillä oli viisumi, joka mahdollisti heidän pääsynsä Yhdysvaltoihin. Yhdysvaltain virkamiesten mukaan lennokki-iskun jälkeen tapahtui useita räjähdyksiä, mikä viittaa siihen, että paikalla oli räjähteitä. Uhrien sukulaiset kuitenkin kiistivät, että mitään myöhempiä räjähdyksiä olisi tapahtunut, ja totesivat, että auton kuljettajalla ei ollut mitään yhteyksiä ryhmään. Yhdysvaltain armeijan 29. elokuuta tekemän lennokki-iskun esitutkinnan mukaan kohteena ollut ajoneuvo oli käynyt paikassa, jonka tiedusteluanalyytikot uskoivat olevan Isis-K:n turvatalo. Tutkinnassa ei kuitenkaan löytynyt konkreettisia todisteita siitä, että sisällä olisi ollut räjähteitä, vaikka se olikin "mahdollista ja todennäköistä", ja komentaja oli antanut käskyn sen jälkeen, kun hän oli nähnyt suorassa lähetyksessä ettei siviilejä näkynyt, mutta he ilmestyivät paikalle muutamaa sekuntia myöhemmin.
"The New York Timesin" tekemässä tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kohteeksi joutunut kuljettaja, Zemari Ahmadi, oli Nutrition and Education International -järjestön avustustyöntekijä, ja että hänen liikkeensä herättivät armeijan epäilykset, koska hän oli hakenut ja myöhemmin jättänyt kyydistä toimistokollegoitaan. Lehti kertoi myös, että räjähteiksi luullut paketit saattoivat olla pelkkiä vesiastioita, eikä jälkiräjähdyksistä ollut todisteita. Lehti totesi, että kuolleiden todellinen määrä oli 10 ihmistä, joista 7 oli lapsia.
"The Washington Post" -lehden tekemässä toisessa tutkimuksessa päädyttiin samankaltaisiin johtopäätöksiin, ja kaksi asiantuntijaa totesi, että polttoainehöyryjen aiheuttama pienempi toissijainen räjähdys olisi saattanut vaikuttaa voimakkaammalta kuin se todellisuudessa oli, mikä sai armeijan uskomaan, että ajoneuvo sisälsi räjähteitä. Yhdysvaltain ilmavoimien entinen operaattori väitti, että vauriot sopivat yhteen sen kanssa, että autossa oli räjähteitä.
USCENTCOMin johtaja Kenneth McKenzie vahvisti 17. syyskuuta, ettei 29. elokuuta tehdyssä lennokki-iskussa todennäköisesti kuollut yhtään ISIS-K:n jäsentä. Puolustusministeri Lloyd Austin ja esikuntapäälliköiden puheenjohtaja Mark Milley vahvistivat, että kaikki iskussa kuolleet olivat viattomia siviilejä. Yhdysvaltain armeijan tutkimuksissa päädyttiin myös siihen, että oletettu toissijainen räjähdys, jonka he uskoivat olevan todiste räjähteistä, saattoi johtua propaani- tai kaasusäiliöstä. CNN:n raportti paljasti, että Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu oli varoittanut armeijaa alueella olevista siviileistä sen jälkeen, kun lennokki oli laukaistu, ja vain sekunteja ennen sen iskemistä.
Reaktiot ilmaiskuihin.
Yhdysvaltain presidentti Joe Biden sanoi 27. elokuuta tehdyn lennokki-iskun jälkeen, että he ovat ajaneet takaa lentokentälle tehtyyn hyökkäykseen syyllistyneitä henkilöitä, kuten hän oli aiemmin sanonut tekevänsä, ja he aikovat jatkaa sitä.
Amerikkalais-islamilaisten suhteiden neuvosto, Code Pink ja Amnesty International tuomitsivat elokuun 29. päivän lennokki-iskun ja pitivät sitä jatkumona Yhdysvaltojen politiikalle tappaa siviilejä ilman vastuuvelvollisuutta. Amnesty vaati lisäksi "uskottavaa ja avointa tutkimusta" iskusta, Yhdysvaltojen tunnustusta toimistaan ja korvauksia kuolleille sekä kansainvälisen oikeuden noudattamista Yhdysvalloissa. Myös Yhdysvaltain edustajainhuoneen edustaja Ilhan Omar tuomitsi iskun Twitterissä.
Mark Milley puolusti 1. syyskuuta tehtyä iskua "oikeamielisenä" sen jälkeen, kun siitä oli esitetty epäilyjä, ja väitti, että yksi iskussa tapetuista henkilöistä oli Isis-K:n jäsen ja että he olivat noudattaneet asianmukaista menettelyä. Hän myönsi, että iskussa kuoli muitakin. Valkoisen talon lehdistösihteeri Jen Psaki myönsi 2. syyskuuta, että iskussa oli kuollut siviilejä, ja totesi, että asiaa tutkitaan parhaillaan. Pentagonin tiedottaja John Kirby puolusti 13. syyskuuta iskua sen jälkeen, kun toimittajat olivat julkaisseet raportteja, joissa epäiltiin armeijan kertomusta, ja sanoi, että isku esti hyökkäyksen lentokentälle.
Yhdysvaltain armeijan vahvistettua, että lennokki-isku oli tappanut viattomia siviilejä, edustajainhuoneen edustaja Ruben Gallego kutsui tunnustusta "tuhoisaksi" ja kehotti puolustusministeriötä raportoimaan asiasta edustajainhuoneelle mahdollisimman pian. Eräs uhrin sukulainen totesi puolestaan, että anteeksipyyntö ei riitä ja että Yhdysvaltojen on rangaistava iskun tekijää, tarjottava korvauksia ja evakuoitava osa perheenjäsenistä pois Afganistanista.