Wall Streetin pommi-isku

Wall Streetin pommi-isku oli New Yorkin Wall Street -kadulla 16. syyskuuta 1920 tapahtunut pommi-isku, jossa kuoli 38 ihmistä ja haavoittui useita satoja. Mikään taho ei ilmoittautunut iskun tekijäksi, ja rikos on edelleen selvittämättä, mutta viranomaiset arvelivat sitä äärivasemmistolaiseksi terrori-iskuksi. Se oli kuolleiden määrässä laskettuna Yhdysvaltain pahin terrori-isku ennen vuoden 1995 Oklahoma Cityn pommi-iskua ja New Yorkin pahin ennen vuoden 2001 syyskuun 11. päivän iskuja.
Pommi-isku.
Isku tapahtui Financial District -alueen ytimessä, Wall Streetin ja Broad Streetin risteyksessä 16. syyskuuta minuuttia yli puolenpäivän, kun pommi räjähti vastapäätä J.P. Morgan Buildingia valtion jalometallien tarkastuslaitoksen ("Assay Office") talon eteen hylätyissä hevosvaunuissa. Räjähdyksessä kuoli välittömästi 30 ihmistä, ja kahdeksan muuta menehtyi myöhemmin vammoihinsa. Lisäksi ainakin 300 haavoittui, heistä 143 vakavasti. Monet uhreista olivat lounastauolle matkalla olleita lähitalojen työntekijöitä. J.P. Morgan -rahoitusyhtiön johtaja J. P. Morgan nuorempi oli lomamatkalla Skotlannissa, mutta hänen poikansa Junius loukkaantui räjähdyksessä.
Pommi oli valmistettu TNT:stä ja räjäytettiin ajastimella. Räjähdysainetta oli noin sata paunaa eli 45 kiloa, mutta sen lisäksi pommin ympärillä oli noin 500 paunan eli yli 200 kilon verran rautaisia liukuikkunan vastapainoja lisäämässä räjähdyksen tappavuutta. Räjähdyksen voimaa kuvaa, että vaunujen eteen valjastetun hevosen kappaleita lensi satojen metrien päähän. Vaunut paikalle kuljettanut ajuri, jota ei myöhemmin kyetty tunnistamaan, oli poistunut paikalta muutamaa minuuttia ennen räjähdystä ja kadonnut väkijoukkoon.
Aivan räjähdyspaikan vieressä sijainnut New Yorkin pörssi suljettiin, mutta jo seuraavana päivänä ympäröivissä taloissa työskenneltiin taas normaalisti. Katu siivottiin pikaisesti, jolloin rikostutkinnan kannalta hyödyllistä todistusaineistosta mahdollisesti hävisi.
Rikostutkinta ja teoriat.
Tapausta tutkivat New Yorkin poliisi ja palolaitos sekä Yhdysvaltain salainen palvelu ja liittovaltion poliisi (BOI, myöhempi FBI), jotka kuulustelivat tuhansia ihmisiä. Tutkintaan osallistui myös yksityisiä etsivätoimistoja kuten Pinkertonin etsivätoimisto. Mukana oli myös nuori J. Edgar Hoover.
Tutkintalinjoja oli useita, mutta todennäköisimpänä selityksenä pidettiin ”punaisten” eli anarkistien tai kommunistien terrori-iskua kapitalismin symbolina pidettyä Wall Streetiä vastaan. Epäilykset kohdistuivat erityisesti ulkomaalaisiin siirtolaisiin, kuten italialaisiin, venäläisiin ja juutalaisiin. Iskua seuranneena päivänä postinjakajat löysivät läheisestä postilaatikosta nipun lentolehtisiä, joissa vaadittiin poliittisten vankien vapauttamista tai muuten vastaanottajia uhkaisi kuolema. Allekirjoittajana oli ”Amerikan anarkistitaistelijat” ("American Anarchist Fighters"). Samanlaisia kirjeitä oli levitetty vuonna 1919 tapahtuneiden pommi-iskujen yhteydessä.
Liittovaltion poliisi epäili teosta aluksi italialaisen anarkistin Luigi Galleanin seuraajia, joita pidettiin syyllisinä myös vuoden 1919 iskuihin. Todisteita ei kuitenkaan löytynyt, ja Galleani itse oli jo aiemmin karkotettu Yhdysvalloista. Mahdollisena tekijänä on pidetty galleanisteihin kuulunutta italialaista Mario Budaa, joka pakeni Italiaan pian Wall Streetin pommi-iskun jälkeen. Buda oli ryöstömurhasta epäiltyjen Nicola Saccon ja Bartolomeo Vanzettin aiempi yhteistyökumppani, ja Wall Streetin isku tapahtui vain muutamaa päivää sen jälkeen, kun Saccoa ja Vanzettia vastaan oli nostettu murhasyyte, joten kyseessä saattoi olla heidän tapaukseensa liittynyt kosto. Myös Pietro Angelo -nimistä vuoden 1919 iskuihin liitettyä italialaista epäiltiin. Hänellä oli Wall Streetin iskun ajankohdalle alibi, mutta hänet karkotettiin silti Italiaan.
Eräs epäilty oli lisäksi mielenterveysongelmista kärsinyt lakimies ja tennispelaaja Edwin P. Fischer, joka oli varoittanut tuttaviaan ja ventovieraitakin Wall Streetillä syyskuun puolivälissä tapahtuvasta räjähdyksestä. Hän oli kuitenkin esittänyt perättömiä varoituksia useasti aiemminkin ja oli lisäksi räjähdyspäivänä Kanadassa, joten poliisi oletti hänen keksineen koko jutun ja osuneen sattumalta oikeaan. Mahdollisena pidettin sitäkin, että iskun motiivina olisi ollut aikomus ryöstää aivan vieressä sijainnut Yhdysvaltain valtiovarainministeriön New Yorkin konttori (Federal Hall), josta oltiin juuri tuona päivänä siirtämässä 900 miljoonan dollarin arvosta kultaharkkoja.
Tekijöitä ei koskaan saatu selville eikä ketään vastaan nostettu syytettä. Rikostutkinta lopetettiin vuonna 1940. FBI avasi tutkinnan vielä uudelleen vuonna 1944 ja julisti syyllisiksi ”italialaiset anarkistit tai italialaiset terroristit”.
Muisto.
Paikalla ei ole muistomerkkiä, mutta räjähdyksen aiheuttamia jälkiä on edelleen nähtävissä J.P. Morgan Buildingin julkisivussa.