Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1986

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1986 järjestettiin 12.–28. huhtikuuta Moskovassa, Neuvostoliitossa. Kisat olivat järjestyksessään 51. jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut. Kultaa voitti Neuvostoliitto, hopeaa Ruotsi ja pronssia Kanada. Suomi sijoittui neljänneksi. Tämä Neuvostoliiton voitto pysyi 27 vuoden ajan viimeisimpänä isäntämaan mestaruutena. Vasta vuonna 2013 Ruotsi onnistui rikkomaan niin kutsutun kotikisojen kirouksen, mikä tarkoittaa, että kotikisoissa mestaruuden voittaminen on jääkiekkoilussa harvinaista.
Suomi turnauksessa.
Suomen maajoukkue oli saanut turnaukseen uuden valmentajakaksikon, Rauno Korven ja Olli Hietasen. Edellisissä maailmanmestaruuskilpailuissa alkusarjassa hyvin pelannut Yhdysvallat oli Leijonien avausvastustaja. Ottelun alku oli vaikea, mutta Suomen kapteeni Kari Makkonen teki ottelun avausmaalin. Lopulta Suomi voitti tiukasti maalein 5–4, kun Makkosen hyökkäysketju teki yhteensä neljä maalia. Neuvostoliitolle Suomi hävisi lukemin 1–4, mutta Neuvostoliiton valmentaja Viktor Tihonov kuvaili Suomen peliä nykyaikaiseksi ja kurinalaiseksi. Ottelussa erinomaisesti pelasi Kari Eloranta. Kolmannen vastaan asettuneen jääkiekon suurmaan, Kanadan, Suomi voitti hyvällä pelillä maalein 3–2. Neljättäkin suurmaata vastaan Suomi pelasi hyvin, sillä ottelu Tšekkoslovakiaa vastaan päättyi 1–1-tasapeliin. Puola-voiton jälkeen Leijonat voitti Länsi-Saksan ylivoimaisesti lukemin 10–1. Alkusarjan viimeisessä ottelussa vastaan asettui viides suurmaa, Ruotsi. Ottelu päättyi 4–4-tasapeliin. Suomalaisista eritoten maalivahti Jukka Tammi ja valmentaja Korpi protestoivat Ruotsin kolmatta maalia, koska heidän mielestään Tammea rikottiin tilanteessa räikeästi. Ruotsin Anders "Masken" Carlssonin hyökkäysketju teki kaikki Ruotsin maalit.
Suomi oli kisoissa erittäin lähellä voittaa historiansa ensimmäisen mitalin maailmanmestaruuskilpailuista. Alkusarjan jälkeen Suomi kohtasi uudelleen Ruotsin. Suomi johti mitalisarjan ottelussa Ruotsia lukemin 4–2. Voitto olisi taannut Suomelle mitalin. Kuitenkin ajassa 58.13 Ari Vuorelle tuomittiin kahden minuutin rangaistus, ja ajassa 59.20 Carlsson teki kavennusmaalin. Tilanteen jälkeen Suomi toimi oudosti ja jätti jäälle kavennusmaalin aikana kentällä olleet pelaajansa, jotka pelasivat lepsusti. Maalin jälkeisestä aloituksesta ehti kulua peliaikaa vain yhdeksän sekuntia, kun Carlsson teki jälleen maalin ja tasoitti pelin lukemiin 4–4, mikä jäi ottelun lopputulokseksi. Vastoin yleistä muistikuvaa Suomen sijoittumista mitalien ulkopuolelle ei ratkaissut tasapeli Ruotsia vastaan, vaan vasta Suomen viimeinen ottelu Kanadaa vastaan.
Kanada-ottelun alla Suomella oli 1 piste tasapelistä Ruotsin kanssa, mutta Kanadalla ei yhtään. Näin ollen tasapelikin olisi riittänyt Suomen voittoon, mutta Suomi hävisi Kanadalle. Ottelun ollessa tasatilanteessa 3–3 Suomi alkoi varmistella tasapeliä, mikä koitui Kanadan eduksi. Ottelun viime minuuteilla ajassa 57.26 Kanadan Tony Tanti teki ottelun voittomaalin Denis Potvin'n ja Mike Folignon syötöistä. Suomen sijoitus turnauksessa oli siis neljäs, minkä ohella se saavutti Euroopan-mestaruuskisoista pronssia.
Jatkolohkot.
Mitalisarja.
Jokaisen joukkueen pisteet nollautuivat mitalisarjan alkaessa.
Suluissa ovat alkusarjan keskinäiset ottelut, joilla ei ollut vaikutusta loppusarjataulukkoon.
Putoamissarja.
Putoamissarjaan jäivät kaikki alkusarjan pisteet voimaan.
Alemman loppusarjan ottelut on "kursivoitu". Puola putosi B-sarjaan.
Euroopan-mestaruus.
Euroopan-mestaruuskisojen sarjataulukko laskettiin eurooppalaisten joukkueiden keskinäisistä alkusarjan otteluista.
B-sarja.
B-sarja pelattiin Eindhovenissa, Alankomaissa 20.–29. maaliskuuta.
Sveitsi nousi A-sarjaan. Jugoslavia ja Japani putosivat C-sarjaan, josta B-sarjaan puolestaan nousivat Norja ja Kiina.
C-sarja.
Alkulohkot
Noususarja
Alempi loppusarja
Alkusarjassa pelattu keskinäinen ottelu siirtyi mukaan loppusarjan taulukkoon.
Ottelu 9. sijasta: – 9–7