Suomi 2020-luvulla

Suomi on 2020-luvulla jälkiteollinen noin viiden ja puolen miljoonan ihmisen yhteiskunta. Erilaiset kansainväliset tapahtumat, kuten koronaviruspandemia ja Venäjän hyökkäys Ukrainaan, ovat vaikuttaneet merkittävästi Suomen tilanteeseen. Suomalaisten Nato-jäsenyyden kannatus nousi räjähdysmäisesti. Lopulta Suomi liittyi Naton täysjäseneksi huhtikuussa 2023. Epävarmasta tilanteesta huolimatta Suomi arvioitiin World Happiness Reportin mukaan maailman onnellisimmaksi maaksi kahdeksan kertaa peräkkäin vuosina 2018–2025.
Politiikka.
Valtio.
Suomi siirtyi 2020-luvulle presidenttinään Sauli Niinistö. Koska Niinistö astui virkaansa vuonna 2012, hän ei enää voinut olla ehdolla vuonna 2024 järjestetyissä presidentinvaaleissa. Uudeksi presidentiksi valittiin Alexander Stubb, joka voitti niukasti vastaehdokkaansa Pekka Haaviston.
Eduskuntavaaleja Suomessa järjestetään 2020-luvulla todennäköisesti kaksi kappaletta:
Naisten osuus kansanedustajista on lisääntynyt. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa valituista kansanedustajista 92 oli naisia, mikä on enemmän kuin koskaan aiemmin. Marinin hallitus toimi 10. joulukuuta 2019 – 20. kesäkuuta 2023. Sen muodostivat sosiaalidemokraatit, keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja ruotsalainen kansanpuolue. Pääministeri Sanna Marin oli virkaansa astuessaan 34-vuotias, mikä teki hänestä Suomen kaikkien aikojen nuorimman pääministerin.
20. kesäkuuta 2023 Orpon hallitus nimitettiin ja pääministerin virka siirtyi Petteri Orpolle. Orpon hallituksen muodostavat kokoomus, perussuomalaiset, ruotsalainen kansanpuolue ja kristillisdemokraatit.
Alueet.
Eduskunta hyväksyi yli kymmenen vuotta valmistellun sote-uudistuksen kesäkuussa 2021, minkä myötä sosiaali- ja terveydenhuolto sekä pelastustoimi siirtyvät hyvinvointialueiden järjestettäväksi vuonna 2023. Suomen ensimmäiset aluevaalit järjestettiin vuonna 2022. Aluevaaleissa valitaan hyvinvointialueiden valtuustoihin valtuutetut ja varavaltuutetut. 2020-luvun aluevaaleja:
Kunnat.
Kuntavaaleja Suomessa järjestetään 2020-luvulla todennäköisesti kolme kappaletta:
Ulko- ja rajapolitiikka.
Venäjä hyökkäsi Ukrainaan helmikuun lopulla 2022, mikä johti Suomen turvallisuuspolitiikan muutokseen ja suomalaisten Nato-jäsenyyden kannatuksen nousuun ennätystasolle. Pian hyökkäyksen jälkeen Suomessa pantiin vireille kaksi kansalaisaloitetta Natoon liittymisestä, ja molemmat keräsivät nopeasti 50 000 allekirjoitusta. Suomi luovutti jäsenhakemuksensa Natolle toukokuussa 2022. Samalla myös Ruotsi jätti oman Nato-hakemuksensa. Nato kutsui Suomen ja Ruotsin jäsenikseen kesäkuun lopulla 2022. Valtaosa Naton jäsenmaista on ratifioinut hakemukset heinäkuun 2022 aikana, ja lähes kaikki syyskuun loppuun mennessä. Sen sijaan Turkki ja Unkari ratifioivat Suomen Nato-hakemuksen vasta maaliskuun lopulla 2023. Lopulta Suomesta tuli Naton 31. jäsenmaa 4. huhtikuuta 2023.
Loppuvuonna 2023 Suomeen alkoi saapua itärajan yli suuria määriä turvapaikanhakijoita Venäjältä, mikä johti itärajalla sijaitsevien raja-asemien sulkemiseen. Taustalla oli epäilty Venäjän hybridivaikuttamisoperaatio, jonka välineenä olivat turvapaikanhakijat kolmansista maista. Eduskunta hyväksyi heinäkuussa 2024 käännytyslain, jonka nojalla voidaan keskeyttää väliaikaisesti turvapaikanhaku Suomen rajalla ja käännyttää tulijoita ilman valitusoikeutta.
Osalle Suomen itärajasta rakennetaan parhaillaan esteaitaa, jonka on tarkoitus valmistua vuonna 2026. Aidan tarkoitus on estää hallitsematon rajanylitys ja erityisesti torjumaan laitonta ja välineellistettyä maahanmuuttoa.
Demografia.
Suomen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 5 525 292, ja vuoden 2020 lopussa 5 533 793. Syntyvyys on ollut Suomessa jo pitkään laskussa, ja vuoden 2020 aikana Suomessa syntyvyys oli 9 025 ihmisen verran kuolleisuutta pienempi. Vuonna 2020 Suomessa syntyneitä oli 46 463 ja kuolleita 55 488. Vuoden 2020 aikana Suomen väkiluku kasvoi 8 501 ihmisen verran eli 0,15 prosenttia. 2010-luvun puolivälin jälkeen Suomen väkiluku on kuitenkin kasvanut ennen kaikkea maahanmuuton vuoksi. Ennusteiden mukaan Suomen väkiluku kääntyisi laskuun 2030-luvulla.
Suomen väestön ikääntyminen jatkuu. Työiässä ovat niin sanotut X- ja Y-sukupolvet sekä myös Z-sukupolveen kuuluvat eli noin vuosina 1997–2009 syntyneet astuvat vuosikymmenen mittaan työelämään. Z-sukupolvelle on tutkimusten mukaan ominaista Y-sukupolven tavoin huoli ympäristöstä, kansainvälisyys ja runsas viestintätekniikan käyttö. Lapsuuttaan elää vuosina 2010–2025 syntynyt ja syntyvä alfa-sukupolvi.
Koronaviruspandemia Suomessa.
Kiinan Wuhanista lähtöisin oleva uusi koronavirus (COVID-19) alkoi levitä ympäri maailmaa heti vuosikymmenen alussa tammikuussa 2020 aiheuttaen koronaviruspandemian. Suomen ensimmäinen koronavirusinfektio todettiin 28. tammikuuta 2020 kiinalaisella matkailijalla Lapissa. Hän parani ollessaan sairaalassa eristyksissä. Ensimmäinen koronavirusinfektio Suomen kansalaisella todettiin 26. helmikuuta Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueella Italiasta Suomeen palanneella naisella. Tartunnat alkoivat levitä nopeasti maaliskuussa, jolloin koronavirus julistettiin yleisvaaralliseksi tartuntataudiksi ja pandemian vuoksi Suomeen julistettiin poikkeustila ja valmiuslaki. Taudin leviämisen hillitsemiseksi säädettiin rajoituksia sekä lakitasolla että asetuksina, ja lisäksi annettiin vahvoja suosituksia. Koulut olivat pari kuukautta etäopetuksessa. Uudenmaan maakunta oli eristetty muusta Suomesta 28. maaliskuuta – 15. huhtikuuta 2020, mikä on itsenäisen Suomen historian suurin rauhanajan liikkumisvapauden rajoitustoimenpide. Ihmiset vähensivät alussa sosiaalisia kontaktejaan 70 prosenttia.
Kesän 2020 lähestyttyä koronaviruksen leviäminen Suomessa näytti hellittävän, ja useita rajoitustoimia purettiin. Syksyllä epidemia kuitenkin kiihtyi uudelleen, ja marras-joulukuun taitteessa Uudenmaan maakunta oli jälleen leviämisvaiheessa Suomeen määrättiin edelleen suosituksia (esimerkiksi kasvomaskin käyttösuositus) ja rajoituksia, joiden tiukkuus riippui taudin leviämisen voimakkuudesta kyseisen sairaanhoitopiirin alueella. Samoihin aikoihin maailmalla ilmaantui uusia, nopeammin ja herkemmin leviäviä koronaviruksen muunnoksia, jotka uhkaisivat pahentaa Suomenkin tautitilannetta. Kolmas koronavirusaalto nousi helmikuussa 2021 ja saavutti huippunsa maaliskuun puolivälin jälkeen.
Ensimmäiset rokotteet koronavirusta vastaan annettiin Suomessa 27. joulukuuta 2020. Aluksi rokotettiin terveydenhoidon ja hoiva-alan henkilökuntaa sekä ikääntyneitä ja muita riskiryhmiä. Elokuuhun 2021 mennessä 67,3 % suomalaisista oli saanut vähintään yhden rokoteannoksen, ja täysin rokotettujen eli kaksi rokotetta saaneiden osuus suomalaisista oli 38,7 %. Neljäs koronavirusaalto levisi kuitenkin jälleen nopeasti kesällä 2021. Tässä aallossa suurin osa tartunnoista on ollut viruksen deltamuunnosta, joka leviää selvästi herkemmin ja nopeammin kuin alkuperäinen virus sekä vanhemmat muunnokset, erityisesti rokottamattomien ja vain yhden rokoteannoksen saaneiden keskuudessa.
Marraskuuhun 2021 mennessä Suomessa oli vahvistettu yli 167 000 koronavirustartuntaa ja yli 1 200 koronaviruksen aiheuttamaa kuolemaa. Lähes 90 prosenttia koronavirustautiin kuolleista oli täyttänyt 70 vuotta, ja kuolleiden mediaani-ikä oli 84 vuotta. Tartunnan saaneiden osuus suomalaisista, tautiin kuolleiden osuus suomalaisista ja kuolleiden osuus sairastuneista suomalaisista on Euroopan pienimpiä.
Talous.
Edellisen vuosikymmenen loppupuoliskoa hallinnut heikko talouskasvu pysähtyi keväällä 2020 koronaviruspandemian aiheuttamaan bruttokansantuotteen notkahdukseen. Pandemian aiheuttamat talousvaikeudet kohdistuivat merkittävästi muun muassa ravintola- ja matkailualoille. Yritykset lomauttivat työntekijöitään ja ihmisiä jäi työttömiksi, joskaan työttömyysaste ei kuitenkaan noussut erityisen pitkäksi ajaksi. Työllisyysaste oli vuonna 2022 73,9 prosenttia, mikä oli korkein luku 1990-luvun alun laman jälkeen. Venäjän vuodesta 2022 lähtien harjoittama sota Ukrainassa on johtanut esimerkiksi tiettyjen hyödykkeiden, kuten sähkön, polttoaineiden ja elintarvikkeiden, hinnannousuun.
Vuonna 2021 julkaistun valtiovarainministeriön raportin mukana Suomen talouskasvu on ollut vuoden 2008 jälkeen käytännössä nolla. Suomea on vaivannut heikko tuottavuus ja vähäiset investoinnit ja Suomi on jäänyt jälkeen vertailumaista Pohjoismaista, Saksasta ja Alankomaista.
Havaittiin myös että Itä-Euroopan maiden pääkaupunkien Prahan, Bratislavan ja Varsovan asukkaat ovat hyvätuloisempia kuin Helsingissä ja pääkaupunkiseudulla.
Ulkomaalaisten matkailu Suomeen on romahtanut 2020-luvulla koronaviruspandemian ja Venäjän hyökkäyssodan vaikutuksesta. Aiemmin Suomi oli suosittu matkailumaa etenkin venäläisten keskuudessa, mutta sodan vuoksi turistiviisumien myöntäminen venäläisille lopetettiin vuonna 2022. Myös Aasian maista, kuten Kiinasta ja Japanista, tulleiden turistien määrä on romahtanut, syyksi epäillään pidentynyttä lentomatkaa, koska nykyisin Aasian ja Suomen välillä lentävät lentokoneet kiertävät Venäjän. Monet hotellit kärsivät asiakaspulasta etenkin Helsingissä.
Uusiutuvan energian osuuden energiantuotannosta on ennustettu kasvavan 2020-luvulla. Sähkön hinta nousi Suomessa hetkellisesti talvella 2022–2023 Ukrainan sodan takia Venäjälle asetettujen pakotteiden vuoksi. Sähkön hinnan odotetaan kuitenkin laskevan pian Suomessa tuotettavan tuulivoiman ja ydinvoiman lisääntyvän tarjonnan ansiosta. Yli kolmetoista vuotta viivästynyt Olkiluoto 3 -ydinvoimala saatiin kaupalliseen käyttöön keväällä 2023. Vuonna 2022 tuulivoiman osuus Suomen sähköntuotannosta oli vain 14 prosenttia, mutta Suomen sähkönsiirron kantaverkkoa ylläpitävän Fingridin arvion mukaan tuulivoima nousee suurimmaksi sähkön tuotantomuodoksi vuoden 2027 paikkeilla. Vuonna 2030 Suomessa saatetaan tuottaa jopa puolet sähköstä tuulivoimalla.
Suomessa valokuitu on yleistynyt voimakkaasti, ja sen saatavuus on kasvanut tasaisesti.
Rikollisuus.
2020-luvun alussa Suomeen on alkanut syntyä katujengejä. Jengejä on syntynyt erityisesti pääkaupunkiseudulle, mutta myös muihin suurimpiin kaupunkeihin. Jengit koostuvat pääosin nuorista miehistä, joista huomattava osa on maahanmuuttajataustaisia. Suomen katujengit harjoittavat vakavampaa ja järjestäytyneempää rikollisuutta kuin nuorten tekemät satunnaiset ryöstöt, mutta ne eivät ole niin hierarkkisia kuin varsinainen järjestäytynyt rikollisuus. Jengit syyllistyvät esimerkiksi ryöstöihin sekä väkivalta- ja huumausainerikoksiin. Kuitenkin Helsingin poliisin mukaan jengien kehitys on Ruotsiin verrattuna Suomessa vasta alussa.
Koulutus.
2000-luvun aikana vuoteen 2020 mennessä nuorten (25–34-vuotiaiden) koulutustaso on voimakkaasti noussut OECD-alueella. Suomessa korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden osuus on jäänyt paikalleen ja noussut 39 prosentista 40 prosenttiin, joten korkeakoulutettujen määrä on jäänyt OECD-maiden keskitason (48 %) alapuolelle.
Vuoteen 2019 mennessä Suomi on myös pudonnut OECD:n PISA-tutkimuksessa. Matematiikassa osaaminen on laskenut tasaisesti vuodesta 2006 lähtien.
Vuonna 2021 oppivelvollisuus piteni Suomessa 18 ikävuoteen ja samalla toisen asteen oppimateriaalit muuttuvat maksuttomiksi kaikille oppilaille. Tämä tarkoittaa, että jokaisen vuonna 2021 tai myöhemmin peruskoulunsa päättävän nuoren on jatkettava opintojaan esimerkiksi lukiossa, ammatillisessa koulutuksessa tai oppisopimuskoulutuksessa täysi-ikäisyyteen saakka. Uudistuksen tav​​oitteena on ehkäistä nuorten syrjäytymistä ja edistää, että jokainen peruskoulun päättävä suorittaa toisen asteen koulutuksen.
Uskonto.
2020-luvulla uskonnottomuus on tutkijoiden mukaan alettu kokea kulttuurisesti normaalina ja uskonnollisuus poikkeuksena, erityisesti nuorempien ikäryhmien keskuudessa. Vuoden 2024 kyselytutkimuksessa 19 prosenttia suomalaisista uskoi kristinuskon jumalan olemassaoloon, 20 prosenttia jonkin muun jumalan olemassaoloon ja 28 prosenttia oli epäilijöitä. 27 prosenttia ei uskonut jumalan olemassaoloon ja ateisteiksi ilmoittautui 22 prosenttia väestöstä. Vuoden 2024 nuorisobarometrissa alle 30-vuotiaista vastaajista 60 prosenttia piti itseään ei-uskonnollisena.
Arkkitehtuuri.
Korkeita tornitaloja on edelleen rakenteilla suurimpiin kaupunkeihin. Myös huippumoderni, paljon puuta käyttävä arkkitehtuuri jatkaa suosiotaan, esimerkkinä Helsinki-Vantaan lentoasemalle rakennettu uusi lähtö- ja tuloaula. 1980-luvulla käynnistynyt nopeatahtinen uusien kauppakeskusten rakentaminen on hidastunut 2020-luvulla. Helsingin Herttoniemeen valmistui Hertsi-niminen Prisma-keskus maaliskuussa 2020, ja uusi Lippulaiva-kauppakeskus valmistui Espoon Espoonlahteen aiemmin puretun samannimisen kauppakeskuksen paikalle maaliskuussa 2022. Tampereelle avattiin loppuvuonna 2021 suuri monitoimiareena, joka käyttää sponsorinimenään nimeä Nokia Areena.
2020-luvun kerrostalojen ulkonäkö ja muoto vaihtelevat runsaasti. Rakennus pyritään yhä useammin suunnittelemaan ympäristöönsä sopivaksi. Vanhojen näyttävien arkkitehtityylien kopiointi on yleistynyt. Kerrostalojen tunnusomaisia piirteitä ovat puurakenteisuus tai paikan päällä puhtaaksimuurattu tiilijulkisivu, isot ikkunat, isot lasitetut parvekkeet sekä pellillä katettu harjakatto, kumibitumikermillä katettu tasakatto tai viherkatto. 2020-luvun uusia kerrostaloalueita ovat muun muassa Helsingin Kruunuvuorenranta ja Sompasaari, Espoon Finnoo sekä Tampereen Ranta-Tampella ja Santalahti.
2020-luvulla rakennetut omakotitalot ovat yleensä kompaktin kokoiselle tontille rakennettuja puurakenteisia ja harjakattoisia pakettitaloja. Niiden tunnusomainen piirre on modernin pelkistetty ja linjakas, jopa minimalistinen tyyli, jossa ikkunoiden smyygilistoja lukuun ottamatta kaikki ylimääräinen on karsittu pois. Talojen lautaverhoillussa julkisivussa korostuvat rinnakkain erittäin tummat ja erittäin vaaleat sävyt: julkisivu maalataan vaaleaksi ja ikkunoiden smyygilistat mustiksi, tai toisinpäin. Lasitetut terassit ovat yleisiä, samoin isot ikkunat etenkin olohuoneissa. Omakotitalojen asuinpinta-ala on laskenut: hukkaneliöistä pyritään eroon. Sen sijaan huonekorkeus on noussut.
Liikenne.
Tampereen raitioliikenne aloitti toimintansa kesällä 2021. Sitä edeltäneen lähes 50 vuoden ajan Suomessa oli ollut raitioliikennettä vain Helsingissä. Pääkaupunkiseudulla suuria joukkoliikenteen projekteja ovat joulukuussa 2022 valmistunut Länsimetron toinen vaihe Espoon Matinkylästä Kivenlahteen sekä lokakuussa 2023 käyttöön otettu Raide-Jokeri, eli 25 kilometriä pitkä Helsingin keskusta-alueet kiertävä pikaraitiotie Espoon Keilaniemestä Itä-Helsingin Itäkeskukseen. 
Vuonna 2024 VR-Yhtymän liikenteessä eli Suomen rataverkossa tehtiin ennätykselliset 15,3 miljoonaa kaukoliikenteen matkaa. Myös sähköpotkulautojen suosio on noussut useissa kaupungeissa.
2020-luvulla yhä suurempi osuus Suomen autokannasta on ollut ladattavia autoja. Vuonna 2020 Suomessa oli liikennekäytössä alle 10 000 täyssähköautoa ja noin 45 000 lataushybridiä. Vuoden 2025 alussa täyssähköautoja oli noin 124 000, mikä oli noin 4,3 prosenttia koko henkilöautokannasta. Samaan aikaan lataushybridiautojen määrä oli kasvanut noin 167 000:een ja osuus kuuteen prosenttiin koko henkilöautokannasta. Ladattavien henkilöautojen osuus oli tuolloin siis yhteensä noin 10,3 % koko henkilöautokannasta. Sähköautojen osuus kuorma- ja pakettiautoista on vielä toistaiseksi hyvin pieni, mutta sähkölinja-autojen osuus koko linja-autokannasta oli vuoden 2025 alussa yhdeksän prosenttia.
Suomen lentoliikenteen matkustajamäärät romahtivat vuonna 2020 koronaviruspandemian seurauksena. Ennen pandemiaa, vuonna 2019 Suomen lentoasemien yhteenlaskettu matkustajamäärä oli noin 26 miljoonaa, joista Helsinki-Vantaan osuus 21 miljoonaa. Vähäisimmät matkustajamäärät tilastoitiin vuonna 2021, vain noin 5,4 miljoonaa. Koronavuosina 2020 ja 2021 lähes kolmannes lentoasemien matkustajista oli kotimaan matkustajia, kun taas normaalivuosina vastaava osuus on ollut tyypillisesti noin neljänneksen tai viidenneksen luokkaa. Vuosina 2023 ja 2024 lentoasemien matkustajamäärät olivat palautuneet hieman alle 20 miljoonaan (joista Helsinki-Vantaan osuus noin 16 miljoonaa), mikä suunnilleen vastaa vuosien 2011–2014 lukemia. Vuonna 2023 Rovaniemen lentoasema nousi sekä matkustajamäärällään että laskeutumisien määrällään Suomen toiseksi vilkkaimmaksi lentoasemaksi jättäen taakse Oulun lentoaseman.
Kulttuuri.
Kirjallisuus.
Koronaviruspandemia lisäsi selvästi kirjallisuuden myyntiä Suomessa. Erityisen paljon lisääntyi äänikirjojen kauppa.
Musiikki.
Musiikissa uusia nimiä ovat muun muassa Behm, Bess, Olli Halonen, Kuumaa, Mirella ja Erika Vikman. Suomen sijoitus Euroviisuissa on 2020-luvun alussa ollut suhteellisen hyvää: Blind Channel tuli kappaleellaan "Dark Side" vuoden 2021 Euroviisuissa kuudennelle ja Käärijä tuli kappaleellaan ”Cha cha cha” vuoden 2023 Euroviisuissa toiselle sijalle, mikä on Suomen kaikkien aikojen toiseksi paras sijoitus. "Cha cha cha" sai tuolloin eniten yleisöääniä, mutta tuomariäänien perusteella voitto meni Ruotsiin. 2020-luvulla jatkuivat edelleen voimakkaina muun muassa Amorphis-, Haloo Helsinki!- ja Nightwish- yhtyeiden suosiot. Sooloartisteista suosiota ovat niittäneet edelleen muun muassa J. Karjalainen, Kaija Koo ja Arttu Wiskari sekä vuosikymmenen aikana uransa lopettaneet Antti Tuisku ja Lauri Tähkä.
Elokuva.
Parhaan elokuvan Jussi -palkinnon ovat voittaneet 2020-luvulla seuraavat elokuvat:
Katsotuimmat kotimaiset 2020-luvun elokuvat Suomen elokuvateattereissa ovat:
Päivitetty 5. tammikuuta 2025.
Urheilu.
Suomen jalkapallomaajoukkue pääsi historiansa ensimmäisen kerran arvokisoihin jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2020, jotka kuitenkin lykättiin kesään 2021 koronaviruspandemian vuoksi. Suomi tuli turnauksessa lopulta sijalle 20.
Suomen miesten jääkiekkomaajoukkue voitti historiansa ensimmäisen olympiakultamitalinsa Pekingin talviolympialaisissa 2022, ja naisten jääkiekkomaajoukkue voitti Pekingissä pronssia. Samana vuonna Suomen miesten jääkiekkomaajoukkue voitti neljännen MM-kultamitalinsa ja samalla ensimmäisen mitalinsa isäntämaana.
Vuonna 2021 järjestetyissä Tokion kesäolympialaisissa Suomi sai kaksi pronssimitalia: Matti Mattsson miesten 200 metrin rintauinnista ja Mira Potkonen naisten 60 kg nyrkkeilystä. Seuraavissa kesäolympialaisissa, jotka järjestettiin Pariisissa vuonna 2024, Suomi jäi ensimmäistä kertaa mitaleitta kesäolympialaisten historiassa.
Iivo Niskanen voitti vuoden 2022 Pekingin talviolympialaisissa maastohiihdossa kaikkiaan kolme mitalia, joista yksi oli kultainen. Muita mitalisijoille yltäneitä maastohiihtäjiä olivat Kerttu Niskanen, Krista Pärmäkoski ja Joni Mäki.
Lokakuussa 2022 Kalle Rovanperä varmisti rallin maailmanmestaruuden kaikkien aikojen nuorimpana kuljettajana voitettuaan Uuden-Seelannin rallin. Kyseessä oli lisäksi Suomen ensimmäinen rallin maailmanmestaruus 20 vuoteen, vaikkakin vuosina 1978–2002 suomalaiset olivat voittaneet rallin maailmanmestaruuksia moneen otteeseen.
Ruoka ja juoma.
Suomen ruokakulttuuri 2020-luvulla on ollut monipuolista ja muuttuvaa. Kasvisruokien ja kasvipohjaisten juomien kulutus on lisääntynyt, ja suomalaiset ovat yhä kiinnostuneempia erilaisista ruokatrendeistä, kuten terveellisemmistä vaihtoehdoista ja kansainvälisistä mauista. Perinteiset suomalaiset ruokalajit, kuten ruisleipä ja perunamuusi, ovat edelleen suosittuja, mutta myös uudet, innovatiiviset reseptit ja ruoanlaitto-tekniikat löytävät tiensä suomalaisten keittiöihin.
Coop (tavaramerkki) tuli Suomeen vuonna 2023 osana pohjoismaisten osuuskauppojen tuoteryhmien yhdenmukaistamista. Vuoden 2025 alussa Tokmanni Oy allekirjoitti lisenssisopimuksen Spar Internationalin kanssa. Myönnetty lisenssi antaa Tokmannille yksinoikeuden myydä Spar-tuotteita ja käyttää Spar-brändiä Suomessa.
Kuolleita.
Suomessa on kuollut 2020-luvulla seuraavia merkkihenkilöitä: