Kyūjōn välikohtaus

Kyūjōn välikohtaus () oli japanilaisten äärinationalististen upseerien yritys estää Japania antautumasta Hiroshiman ja Nagasakin pommituksien jälkeen. Vallankaappausyritystä johtivat sotaministeriössä työskentelevät upseerit Kenji Hatanaka ja Jirō Shiizaki.
Tausta.
Ulkoministeri Shigenori Tōgō toimitti Potsdamin julistuksen keisari Hirohitolle jo heinäkuussa 1945. Käytyään julistuksen läpi sekä keisari että ulkoministeri olivat sitä mieltä, että julistuksen ehdot olivat hyväksyttäviä. Tuohon aikaan suurin osa Japanin hallituksesta ei kuitenkaan ollut valmis hyväksymään ehtoja. 
Japani päätti antautua 9. elokuuta, kun Yhdysvallat oli pommittanut maata kahdesti ydinpommilla ja Neuvostoliitto oli julistanut sodan Japanille.
Myöhään illalla 12. elokuuta majuri Hatanaka meni yhdesä Masataka Idan, Masahiko Takeshitan, Masao Inaban ja Okikatsu Araon kanssa sotaministeri Korechika Anamin puheille kysyäkseen, miten he voisivat estää Potsdamin julistuksen ehtojen hyväksymisen. Anami kieltäytyi auttamasta heitä, minkä johdosta Hatanaka vietti koko seuraavan päivän sekä 14. päivän aamun kerätäkseen tukijoita armeijan riveistä.
Tapahtumien kulku.
Kun virallinen päätös antautumisesta tehtiin 12.–14. elokuuta välisenä yönä, sotaministeri Anami ilmoitti seuraavansa saamiaan käskyjä, vaikka olikin hallituksen kokouksessa sanonutkin vastustavansa antautumista. Anami oli myös sitä mieltä, että hänen eronsa tai hallituksen kaatuminen eivät estäisi keisarin antaman antautumismääräyksen toteuttamista. 
Hatanaka kannattajineen alkoi toteuttaa vallankaappausyritystään myöhään illasta 14. elokuuta. Hatanaka ja everstiluutnantti Shiizaki valehtelivat, että heillä oli mm. Anamin tuki, kun hän yritti taivutella kenraali Shizuichi Tanakaa (armeijan itäisen alueen komentaja) liittymään vallankaappausyritykseen, mutta Tanaka kieltäytyi ja määräsi Hatanakaa palaamaan kotiinsa. Hatanaka ei totellut määräystä.
15. elokuuta klo 01:00 aikaan Hatanaka joukkoineen sai keisarillisen palatsin piiritetyksi. Hän yritti taivutella keisarillisen kaartin komentaja kenraali Takeshi Moria ja tämän seurassa ollutta everstiluutnantti Michinori Shiraishia liittymään vallankaappaukseen. Mori, jonka tuki olisi ollut ensiarvoisen tärkeää, kieltäytyi. Tämän seurauksena Mori ja Shiraishi saivat surmansa. He jäivät vallankaappausyrityksen ainoiksi kuolonuhreiksi. Hatanaka käytti tämän jälkeen Morin sinettejä leimatakseen tekaistun käskyn, jonka nojalla joukkoja ohjattaisiin keisarillisen palatsin läheisyyteen "keisarin suojelemiseksi". Vallankaappausta yrittäneet riisuivat palatsissa olevat poliisit aseista ja pidättivät heidät sekä keisariperheestä vastaavan ministeriön työntekijöitä sekä NHK:n työntekijöitä, jotka olivat äänittämässä Gyokuon-hōsō -puhetta, jossa keisari ilmoittaisi kansalle Japanin antautuneen. Itse puhe oltiin äänitetty jo 14. elokuuta ja se oli tarkoitus soittaa radiosta seuraavana päivänä puolelta päivin.
Suurin piirtein samaan aikaan Hatanakan lähettämät joukot aikoivat ottaa pääministeri Suzuki kiinni Jokohamassa ja tappaa hänet. Kun pääministerin toimisto paljastuikin tyhjäksi, vallankaappausta yritäneet sotilaat sytyttivät sen tuleen.
Hatanaka yritti useiden tuntien ajan turhaan etsiä antautimispuheen äänitallenteita, jotka olivat keisariperheestä vastaavan ministeri Sōtarō Ishiwatan ja keisarillisen sinetin vartija Kōichi Kidon hallussa. Kaksikko piilotteli palatsin alla sijaitsevassa kammiossa. Äänitallenteiden etsimistä hankaloittivat mm. se, että vallankaappausta yrittävät eivät tunteneet keisarillisen palatsin pohjaratkaisua kovinkaan hyvin ja liittoutuneiden pommituksesta johtuvat sähkökatkot. Hatanaka sai lopulta kiinni kamariherra Yoshihiro Tokugawan, joka uhkauksista huolimatta valehteli sotilaille, ettei tiennyt tallenteiden sijainnista mitään. Tallenteet saatiin lopulta salakuljetettua pois palatsista.
Klo 03:00 Ida välitti Hatanakalle viestin, että armeijan itäisen alueen joukot olivat matkalla palatsiin tarkoituksenaan pysäyttää vallankaappausta yrittäneet. Hatanaka pyysi itäisen alueen esikuntapäällikkö Tatsuhiko Takashimaa antamaan hänelle kymmenisen minuuttia aikaa NHK:lla, jossa hän olisi voinut selittää tekonsa japanilaisille, mutta Takashima kieltäytyi. 
Noin klo 05:00 aikaan Hatanaka siirtyi NHK:n radioasemalle ja yritti pistoolilla uhaten saada mahdollisuuden puhua radiossa. Noin tuntia myöhemmin armeijan itäisen alueen esikunta soitti radioasemalle puhuaksen Hatanakan kanssa ja hän suostui lopulta antamaan periksi. Kun armeijan itäisen alueen komentaja Tanaka sai aamunkoitteessa kuulla, että palatsi oli joutunut piirityksen kohteeksi, hän kokosi vallankaappausyritykseen osallistuneet upseerit, piti heille kovasanaisen nuhtelun ja määräsi heidät plaamaan kotiyksikköihinsä.
Jälkipyykki.
15. elokuuta tuntia ennen Gyokuon-hōsōn julkaisemista Hatanaka ja Shiizaki tekivät itsemurhan. Aluksi Shiizaki puukotti itseään mutta kuoli lopulta ampumalla itseään. Hatanaka kuoli ampumalla itseään päähän, ja jätti taskuunsa itsemurhaviestin, jossa luki "minä en kadu mitään nyt kun tummat pilvet ovat poistuneet keisarin vallan yltä". Ennen itsemurhiaan moottoripyörällä ajava Hatanaka ja hevosella ratsastava Shiizaki olivat jakaneet lentolehtisiä, joissa he selittivät toimintansa motiiveja. Sotaministeri Anami teki seppukun saman päivän aikana.