tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Haukilampi (Pertunmaa, Ruorasmäki)

Haukilampi on Etelä-Savossa Pertunmaalla Ruorasmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 1,7 kilometriä pitkä, 1,3 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 86 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan 4 saarta. Sen rantaviivan pituus on 7,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Haukilammen–Taikinaojan valuma-alueeseen (14.855) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,1 metriä mpy.
Viitaanlampi (Pertunmaa)

Viitaanlampi on Etelä-Savossa Pertunmaalla Ruorasmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 1,2 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 43 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Haukilammen–Taikinaojan valuma-alueeseen (14.855) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,2 metriä mpy.
Paskolampi (Pertunmaa, Hatinen)

Paskolampi on Etelä-Savossa Pertunmaalla Ruorasmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 350 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Haukilammen–Taikinaojan valuma-alueeseen (14.855) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,5 metriä mpy.
Kutemi

Kutemi on Etelä-Savossa Pertunmaalla ja Joutsassa Hankaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,8 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Kutemin valuma-alueeseen (14.856) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,1 metriä mpy.
Kontionlampi

Kontionlampi on Keski-Suomessa Joutsassa Hankaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 560 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Kutemin valuma-alueeseen (14.856) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,3 metriä mpy.
Pyörninlampi

Pyörninlampi on Keski-Suomessa Joutsassa Hankaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 360 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Kutemin valuma-alueeseen (14.856) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,6 metriä mpy.
Vähä-Lylys

Vähä-Lylys on Keski-Suomessa Joutsassa Hankaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 420 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Kutemin valuma-alueeseen (14.856) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,1 metriä mpy.
Lylys

Lylys tai Iso-Lylys on Etelä-Savossa Pertunmaalla Ruorasmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 3,1 kilometriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 56 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Kutemin valuma-alueeseen (14.856) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy.
Peurajärvi (Pertunmaa)

Peurajärvi on Etelä-Savossa Pertunmaalla Ruorasmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 930 metriä pitkä, 380 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Kutemin valuma-alueeseen (14.856) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,1 metriä mpy.
Sourunlampi (Pertunmaa)

Sourunlampi on Etelä-Savossa Pertunmaalla Hankaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 460 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Kutemin valuma-alueeseen (14.856) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,1 metriä mpy.
Pohjalampi (Pertunmaa)

Pohjalampi on Etelä-Savossa Pertunmaalla Hankaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 350 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Kutemin valuma-alueeseen (14.856) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,3 metriä mpy.
Kaijanlampi (Pertunmaa, Ruorasmäki)

Kaijanlampi on Etelä-Savossa Pertunmaalla Hankaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 370 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Kutemin valuma-alueeseen (14.856) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,4 metriä mpy.
Soilampi (Pertunmaa)

Soilampi on Etelä-Savossa Pertunmaalla Hankaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 400 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,6 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ylä-Suonteen valuma-alueella (14.85), jonka Kutemin valuma-alueeseen (14.856) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,9 metriä mpy.
Kalhonlampi

Kalhonlampi on Päijät-Hämeessä Hartolassa Kalhon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 370 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Kalhonjoen alueeseen (14.861) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,4 metriä mpy.
Ahveslampi

Ahveslampi on Päijät-Hämeessä Hartolassa Pohjolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 470 metriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Kalhonjoen alueeseen (14.861) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,5 metriä mpy.
Juvanlampi

Juvanlampi on Päijät-Hämeessä Hartolassa Ositunkulman lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 380 metriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Kalhonjoen alueeseen (14.861) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,9 metriä mpy.
Vähälampi (Sysmä)

Vähälampi on Päijät-Hämeessä Sysmässä ja Hartolassa Hirvi-Kumun lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 770 metriä pitkä, 460 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 22 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Kalhonjoen alueeseen (14.861) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,5 metriä mpy.
Ositunlampi

Ositunlampi on Päijät-Hämeessä Hartolassa Ositunkulman lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 360 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Kalhonjoen alueeseen (14.861) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118 metriä mpy.
Hirvilampi (Sysmä)

Hirvilampi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Hirvi-Kumun lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 480 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Kalhonjoen alueeseen (14.861) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132 metriä mpy.
Sääksjärvi (Sysmä)

Sääksjärvi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Onkiniemen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 3,5 kilometriä pitkä, 1,6 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 228 hehtaaria eli 2,3 neliökilometriä. Sillä on viisi saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,51 hehtaaria. Saarista neljä on alle hehtaarin kokoisia ja yksi on alle aarin kokoinen. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 8,39 miljoonaa kuutiometriä ja sen keskisyvyydeksi 3,7 metriä. Sen suurin syvyys on 13,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 12,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Sääksjärven alueeseen (14.862) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,9 metriä mpy.
Kärpäslampi (Sysmä)

Kärpäslampi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Onkiniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 280 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Sääksjärven alueeseen (14.862) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141 metriä mpy.
Uurajärvi (Sysmä)

Uurajärvi on Päijät-Hämeessä Sysmässä ja Hartolassa Unajan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 3,7 kilometriä pitkä, 1,9 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 390 hehtaaria eli 3,9 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 13 saarta. Sen rantaviivan pituus on 14,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,5 metriä mpy.
Hakalanlammi (Hartola)

Hakalanlammi on Päijät-Hämeessä Hartolassa Ositunkulman lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 480 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,3 metriä mpy.
Onkijärvi (Sysmä)

Onkijärvi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Onkiniemen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 350 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 27 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,7 metriä mpy.
Pirttilampi (Sysmä)

Pirttilampi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Onkiniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 490 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107,7 metriä mpy.
Iso-Mäkäri

Iso-Mäkäri on Päijät-Hämeessä Sysmässä ja Heinolassa Onkiniemen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 2,6 kilometriä pitkä, 1,9 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 145 hehtaaria eli 1,4 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 11,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,9 metriä mpy.
Sataus

Sataus on Päijät-Hämeessä Sysmässä Onkiniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,1 metriä mpy.
Luotikas (Heinola)

Luotikas on Päijät-Hämeessä Heinolassa Pääsinniemen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 770 metriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109 metriä mpy.
Lalvetta

Lalvetta tai Lavetta on Päijät-Hämeessä Heinolassa Pääsinniemen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,8 kilometriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 29 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,3 metriä mpy.
Vähä-Mäkäri

Vähä-Mäkäri on Päijät-Hämeessä Sysmässä ja Heinolassa Pääsinniemen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108 metriä mpy.
Pihtilälampi (eteläinen)

Pihtilälampi tai Pihtilampi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Onkiniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 410 metriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,3 metriä mpy.
Pihtilälampi (pohjoinen)

Pihtilälampi tai Pihtilampi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Onkiniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 310 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,3 metriä mpy.
Hattulampi (Sysmä)

Hattulampi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Onkiniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 350 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,2 metriä mpy.
Koiralampi (Sysmä)

Koiralampi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Peruveden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 600 metriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,9 metriä mpy.
Hanjärvi (Sysmä)

Hanjärvi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Peruveden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 720 metriä pitkä, 570 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,6 metriä mpy.
Syvälampi (Hartola)

Syvälampi on Päijät-Hämeessä Hartolassa ja Sysmässä Peruveden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 670 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Uurajärven valuma-alueella (14.86), jonka Uurajärven–Onkijärven valuma-alueeseen (14.863) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 132,2 metriä mpy.
Dalia

Dalia on naisen etunimi. Se on kukka-aiheinen nimi, joka viittaa koristekasveina viljeltäviin daalioihin. Nimen rinnakkaismuotoja ovat latinankielinen Dahlia ja suomalainen Daalia.
Kasvinimi "Dahlia" on peräisin vuodelta 1791, ja sen on keksinyt espanjalainen kasvitieteilijä Antonio José Cavanilles (1745–1804). Nimi on kunnianosoitus ruotsalaiselle botanistille Anders Dahlille (1751–1789), joka työskenteli Turun akatemian apulaisena.
Heprealainen nimi.
Dalia on myös heprealaisperäinen naisennimi. Se saattaa olla lähtöisin raamatullisesta miehennimestä Gedalja, jonka merkitys on ’Jahve on suuri’.
Nimi Suomessa.
Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on lokakuuhun 2022 mennessä kirjattu noin 140–160 "Dalia"-nimistä naista. Nimiasut "Dahlia" ja "Daalia" ovat kumpikin olleet noin 100 naisella.
Nimi "Dahlia" sisältyy Helsingin yliopiston viralliseen kissojen nimipäiväkalenteriin. Nimipäivänä on 11. maaliskuuta.
Humphries

Humphries on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Siassin saaristo

Siassin saaristo on pienistä ja matalista korallisaarista koostuva saariryhmä Papua-Uudessa-Guineassa. Saaret sijaitsevat Umboin saaren kaakkoiskärjen ympäristössä. Saaristoon kuuluu yhteensä 18 saarta, joista kuusi on asuttuja.
Siassin saariston saarista suurimpia ovat Tuam ja Malai, jotka ovat pinta-alaltaan noin 0,8 km2. Tuam sijaitsee 14 km päässä Umboista ja kohoaa korkeimmillaan 76 metriä merenpinnan yläpuolelle. Malai sijaitsee puolestaan 9 km päässä Umboista ja sen itäosa nousee noin 45 metriä merenpinnan yläpuolelle länsiosan ollessa alavaa hiekkatasankoa. Tuamin ja Malain lisäksi muut asutut saaret ovat Mandok, Aromot, Aronaimutu ja Mutumalau. Niiden pinta-ala vaihtelee alle 0,01 km2:stä 0,05 km2:iin ja ne sijaitsevat lähellä Umboin saaren rantaa.
Suolampi (Joutsa, Marjotaipale, Karttuulahti)

Suolampi on Keski-Suomessa Joutsassa Marjotaipaleen lähellä sijaitseva järvi. Hieman etelämpänä sijaitsee toinen Suolampi.
Maantietoa.
Suolampi on 250 metriä pitkä, 50 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Sysmän reitin valuma-alueen (14.8) Ala-Suonteen alueella (14.84), jonka Ala-Suonteen lähialueeseen (14.841) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,1 metriä mpy.
Mario Sgobba

Mario Sgobba (10. kesäkuuta 1923 Helsinki – 29. tammikuuta 1990 Helsinki) oli italialaissukuinen suomalainen klarinetisti, joka teki pitkän uran Helsingin kaupunginorkesterissa.
Mario Sgobba opiskeli klarinetinsoittoa Sibelius-akatemiassa sekä isänsä Cosimo Sgobban johdolla, joka vuonna 1920 oli valittu Helsingin kaupunginorkesterin sooloklarinetistiksi. Myös Mario Sgobba pääsi 20 vuoden iässä saman orkesterin jäseneksi, mutta työskenteli pari vuotta Turun ja Göteborgin orkestereissa kunnes palasi 1949 isänsä seuraajaksi Helsingin kaupunginorkesterin ensimmäisenä klarinetistina. Hän jatkoi tehtävässä vuoteen 1977 ja jäi vuoden 1980 alusta sairauseläkkeelle.
Mario Sgobba soitti kaupunginorkesterin lisäksi helsinkiläisissä teattereissa, kaupunginorkesterin puhaltajien Crusell-kvintetissä, elokuvaäänityksissä ja Linnanmäellä. Yleisradion kautta hän tuli suomalaisille tutuksi Paavo Lampisen kanssa soittamillaan klarinettipolkilla, joita myös levytettiin 1980-luvun puolivälissä albumille "Liukkaat jalkineet" ‎(Woodwinds WWLP-841, 1984). Sgobba soittaa myös muun muassa Karelia-puhallinorkesterin ja Radion viihdeorkesterin äänitteillä.
Fosforiseskvisulfidi

 
Fosforiseskvisulfidi (P4S3) on fosforin ja rikin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa tulitikkujen valmistamiseen. 
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö.
Huoneenlämpötilassa fosforiseskvisulfidi on keltaista tai harmahtavaa kiteistä. Yhdiste on alkeiskopiltaan ortorombinen. Aine on veteen liukenematonta, mutta hydrolysoituu hitaasti, varsinkin kuuman veden vaikutuksesta. Fosforiseskvisulfidi liukenee muun muassa hiilidisulfidiin ja bentseeniin. Hieman kuumennettaessa yhdiste alkaa hehkua.
Fosforiseskvisulfidia valmistetaan kuumentamalla rikin ja punaisen tai valkoisen fosforin seosta 180 °C:n lämpötilaan. Tuote puhdistetaan tislaamalla.
Fosforiseskvisulfidia käytetään tulitikkujen päissä, pyrotekniikassa ja reagenssina orgaanisen kemian synteeseissä.
Münchhausenin trilemma

Münchhausenin trilemma on tietoteoreettinen ongelma. Kyseessä on ajatuskokeilu, jossa kuvataan, että absoluuttista totuutta on mahdotonta saada selville mistään. Kaikki yritykset perustaa tietämys vankalle perustalle joutuvat väistämättä johonkin seuraavista kolmesta sudenkuopasta:
Filosofi Jakob F. Fries nimesi tämän ongelman Münchhausenin trilemmaksi muistoksi paroni Münchhausenista, joka väitti pystyvänsä vetämään hevosensa ja itsensä suosta omista hiuksistaan vetämällä ilman ulkopuolista tukea. Ongelma tunnetaan myös nimellä Friesin trilemma tai Agrippan trilemma.
Anne Achté

Anne Achté on suomalainen cheerleadingin uranuurtaja ja kansainvälinen kilpatuomari. Hänen cheerleadinguransa alkoi jo 1980-luvulla ja jatkuu edelleen useissa lajin arvostetuissa luottamustehtävissä. Varsinaiselta ammatiltaan hän on toimittaja ja tv-tuottaja.
Cheerleadingura Suomessa.
Achté aloitti cheerleadingtoiminnan Tampereella vuonna 1984 perustamalla tanssiryhmä Rockettesin tamperelaisen amerikkalaisen jalkapallon Tampere Rocksin kannustusjoukoiksi yhdessä Pirjo Mäenpään kanssa. Joukkue oli toinen ensimmäisistä vakituisista cheerleadingjoukkueista Suomessa, toinen oli Turun Trojansin cheerleaderit.
Ensimmäisissä SM-kisoissa Achté oli vielä itsekin mukana. Tampereen joukkueen lisäksi hän vastasi mm. cheerleadingmaajoukkueen valmentamisesta vuosien 1985–1990 välillä.
Hän toimi aktiivisesti myös Suomen Amerikkalaisen Jalkapallon liitossa hallituksen jäsenenä ja nimitettiin liiton cheerleadingjaoston ensimmäiseksi vetäjäksi vuosiksi 1986–1990.
Vuonna 1995 Achté oli perustamassa cheerleadereille omaa lajiliittoa, Suomen Cheerleadingliittoa yhdessä kahden muun veteraanin, Anne Tuulen ja Tuija Karangon kanssa. Achté toimi myös Suomen Cheerleadingliiton hallituksessa mm. varapuheenjohtajana ja useita vuosia liiton Tuomarivaliokunnan puheenjohtajana, valmentamisen vaihduttua lajin kilpatuomarointiin 1990-luvulla.
Tuomariurallaan Suomessa hän on kehittänyt aktiivisesti lajin kilpailusääntöjä ja tuomaroinnin arvosteluperusteita ammattimaisempaan, objektiivisempaan ja tasalaatuisempaan suuntaan. Anne Achtén johdolla myös eurooppalaista tuomaritoimintaa ja -koulutusta on kehitetty Suomen aloitteiden ja kokemuksen pohjalta.
Kansainvälinen tuomariura.
Kilpacheerleadingin ensimmäinen maailmanliitto, International Cheerleading Federation (nyk. ) perustettiin 1998 ja ensimmäiset MM-kilpailut järjestettiin Tokiossa, Japanissa vuonna 2001. Suomen Cheerleadingliitto siirtyi vuonna 2008 uuden kattojärjestön, alle, ja sen ensimmäiset MM-kisat järjestettiin Orlandossa, Yhdysvalloissa vuonna 2009.
Anne Achté on ainoa cheerleadingtuomari maailmassa, joka on ollut mukana tuomaroimassa kaikkia lajin MM-kilpailuja alusta lähtien. Hän on myös ollut päätuomarina molempien liittojen alaisuudessa käydyissä MM-kilpailuissa.
Luottamustehtävät ja tunnustukset.
Anne Achté toimii parhaillaan Euroopan cheerleadingliiton European Cheer Unionin tuomarivaliokunnan puheenjohtajana sekä maailmanliitto ICU:n tanssin teknisen komitean jäsenenä. Hän on myös Suomen Cheerleadingliiton tuomarivaliokunnan jäsen.
Hän on saanut useita tunnustuspalkintoja uransa aikana. Vuoden 2022 keväällä maailmanliitto ICU myönsi hänelle lajin kansainvälisesti korkeimman tunnustuksen, Hein Verbruggen -palkinnon. Saman vuoden syksyllä Suomen Cheerleadingliiton hallitus myönsi Achtéelle kultaisen ansiomerkin. Suomen urheilugaalassa 2023 Achtéelle myönnettiin Vuoden Taustavoima -palkinto. Keväällä 2024 hän sai Suomen opetus- ja kulttuuriministeriön myöntämän Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun ansioristin kultaisena tunnustukseksi urheilun hyväksi tehdystä työstä.
Arop

Arop tai Ahrup (paikallisten kielillä Pono, englanniksi Long Island) on tuliperäinen saari Papua-Uudessa-Guineassa. Se sijaitsee noin 130 km Madangista itään ja noin 65 km Saidorista koilliseen. Saaren kokonaispinta-ala on noin 328 km2. Saarella asuu noin 900 asukasta ja he asuvat pääasiassa saaren viidessä suurimmassa asutuskeskuksessa Bokissa, Kautissa, Malalassa, Poin Kiaussa ja Matapunissa.
Dampier antoi saarelle sen englanninkielisen nimen purjehtiessaan saaren ohi vuonna 1700. Nimestä huolimatta saari on suunnilleen kuusikulmionmuotoinen ja sen leveys on suurimmillaan noin 30 km.
Aropin saari on osa Bismarckin tulivuorikaarta, joka ulottuu lännessä Schouteninsaarille ja idässä Rabauliin Uudessa-Britanniassa. Aropin saaren tulivuori purkautui 1600-luvulla tai 1700-luvun alussa tuhoten saarelta lähes kaiken elollisen. Purkauksen jälkeen kasvit, eläimet ja ihmiset ovat kuitenkin levittäytyneet saarelle uudelleen ja purkauksessa muodostuneessa kalderassa on nykyisin makeavetinen Wisdominjärvi (). Järven pinta-ala on 86 km2, ja sitä ympäröivät vanhan kalderan reunat kohoavat korkeimmillaan reilun 1000 metrin korkeuteen.
Dahlia (täsmennyssivu)

Dahlia voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Särmä (yhtye)

Särmä on vuonna 2015 perustettu harjavaltalainen poprock-yhtye. Yhtyeen ensimmäinen single "Kiitos muistoista" julkaistiin vuoden 2020 tammikuussa.
Kiitos muistoista -musiikkivideo kuvattiin tammikuussa 2020 Tallinnassa. Videon kuvauksesta vastasi Sanna Larmola sekä hänen avustajanaan Kivi Larmola. 
Särmän jäsenet käsikirjoittivat ja tuottivat musiikkivideon itse.
Särmä julkaisi 2022 helmikuussa toisen singlen "Amsterdam". Single nousi ensimmäisen kuukauden aikana yli 200 soittolistalle suoratoistopalvelu Spotifyssa ja ylitti 30.000 striimiä. 
Amsterdam huomioitiin laajalti mediassa ja useampi musiikkialan lehti myös kirjoitti kappaleesta sekä Särmä yhtyeestä artikkelin.
Musiikkivideo Amsterdam-kappaleeseen julkaistiin maaliskuussa 2022 YouTubessa. Musiikkivideon yhtye tuotti itse.
Kevään 2022 aikana yhtye julkaisi myös singlet "Harhaa ja Unelmaa" sekä "Ukki". 
Singlejulkaisujen tiimoilta yhtye teki 2022 kevään aikana Suomen kiertueen joka kantoi nimeä "Amsterdamiin ja takaisin". Useimmat kiertueen keikoista olivat loppuunmyytyjä jo ennakkoon.
Yhtye alkoi äänittää uutta tuotantoa 2023 alkuvuodesta tarkoituksenaan osallistua tulevaan 2024 UMK kilpailuun. Kilpailun yleisten sääntöjen vuoksi uusien kappaleiden julkaisu tauko venyi suunniteltua pidemmäksi. Kilpailuun tarkoitettu kappale Karma julkaistiin singlenä 29.3.2024. Se nousi julkaisupäivänään viralliselle uuden suomalaisen musiikin listalle.
Karma on ensimmäinen osa kolmen kappaleen pituista trilogiaa, jonka muut osat julkaistaan 2024 kesän aikana. Trilogian kappaleiden jälki tuotannosta vastasi Leevi Kohonen Finnvox.
Marraskuussa 2024 yhtye suuntasi Gran Canarialle tuottamaan singlen Kanaria. Mukana kappaleessa feattaamassa on Hausmylly yhtyeestä tunnettu laulaja sekä ääninäyttelijä Jari Karjalainen. Kanaria single ja musiikkivideo julkaistiin joulukuussa 2024.
Joulukuussa 2024 Kalle Luotola ilmoitti lopettavansa live-esiintymisen ja siirtyvänsä yhtyeen tausta joukkoihin. Kallen tilalle kiinnitettiin vahvasti Remix-yhtyeessä vaikuttanut Jyri Kallio.
Särmä solmi edustussopimuksen syyskuussa 2022 suomalaisen ohjelmatoimisto Dex Viihde Oy:n Kanssa.
Jesufåglar

Jesufåglar oli jyväskyläläinen suomenkielistä progressiivista rockia soittanut yhtye, joka toimi vuosina 2007–2012. Yhtyeen julkaisi vuonna 2010 omakustannealbumin, Matka ajan rannoille, jonka Luova Records uudelleenjulkaisi tammikuussa 2016. Albumin materiaalin sävelsi pianisti-laulaja Sanna Klemetti. Yhtyeen muut jäsenet olivat viulisti-laulaja Enni Kyttänen, huilisti Taneli Hildén, kitaristi Tatu Säteri, urkuri Veli-Ville Sivén, basisti Juho Kalliolahti, sekä rumpali Joel Pihlaja. Yhtye nauhoitti vuonna 2011 singlen "Viides maailmansota / Hautakirjoitus linnuille", jota ei kuitenkaan ole julkaistu. Yhtyeen nimi on lainattu Wigwam-yhtyeen esikoisalbumin Hard N’ Horny avaavasta raidasta "633 Jesu fåglar". Klemetti on tullut myöhemmin tunnetuksi Litku Klemetti -yhtyeen keulakuvana, jossa myös Kalliolahti soitti.
Pihlajaveden Mäkikylän työväentalo Ahjola

Pihlajaveden Mäkikylän työväentalo Ahjola on Keuruun Pihlajaveden Mäkikylällä sijainnut työväentalo, joka on purettu 1960-luvulla.
Historia.
Pihlajaveden Mäkikylän työväentalo ”Ahjola” rakennettiin 1928–1929. Tonttimaa ostettiin palstatilallinen Aapo Kulmalalta. Talon mallia otettiin muista seurantaloista. Varoja rakentamiseen hankittiin arpajaisilla ja lainaamalla jäseniltä. Rakennuspuita saatiin paikkakunnan metsänomistajilta. Rakennuksen erikoistyöt teetettiin ammattilaisilla, muutoin rakennettiin talkoilla. Talon vihkiäiset pidettiin kesäjuhlien merkeissä vuonna 1929.
Mäkikylän työväenyhdistys liittyi vuonna 1943 Asemankylän työväenyhdistykseen. Asemankylän työväenyhdistys myi työväentalon vuonna 1945 Mäkikylän Pienviljelijäosastolle. Talon käyttö jatkui samanlaisena kuin ennen sotia 1950- 1960-luvuille asti, jolloin talo myytiin ja sittemmin se purettiin.
Rakennus.
Pihlajaveden työväentalo oli iso ja korkea aumakattoinen rakennus. Se muistutti Pihlajaveden nuorisoseurantaloa.
Toimintaa työväentalolla.
Työväentalolla kokoontui työväenyhdistys ja Mäkikylän pienviljelijäyhdistys, joissa toimivat paljolti samat henkilöt. Työväenyhdistyksen alaisena harrastusosastona toimi Lasen sos.dem. raittiusosasto. Naiset mukaan -toimikunta piti tilaisuuksia 1930-luvulla. Toiminta jatkui saman kaltaisena aina 1960-luvulle asti.
Heinosniemen työväentalo Rientola

Heinosniemen työväentalo Rientola on Korpilahdella sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti ja maisemallisesti arvokas. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä.
Historia.
Heinosniemen torppariosasto perustettiin vuonna 1906 Kalle Lepolan aloitteesta, ja myöhemmin se muutettiin työväenyhdistykseksi. Työväentaloa alettiin hankkimaan vuonna 1910. Tonttimaan saaminen tuotti vaikeuksia. Tontti saatiin lopulta Salmelan talosta. Vuonna 1910 yhdistys osti Kylmälän talon Judinsalosta. Talo oli iso honkainen päärakennus. Isosta tuvasta tehtiin juhlasali ja kammareista ravintolahuoneet. Näyttämö tehtiin uusi. Talon vihkiäiset pidettiin vuonna 1911, jolloin ravintola oli jo kunnostettu, mutta salin puoli oli vielä keskeneräinen.
Ennen sotia taloa laajennettiin ostetun vanhan riihen hirsillä.
Työväentalo vuokrattiin 15 vuodeksi Urheiluseura Pyrinnölle, joka on kunnostanut sitä. Viimeisin peruskorjaus on valmistunut vuonna 1979.
Rakennus.
Työväentalo on hirsirunkoinen. Aluksi talo oli vuoraamaton. Vuonna 1978 se laudoitettiin. Katteena oli aluksi päre, joka vaihdettiin huopaan. Talo on punaiseksi maalattu. Sisäseinät ovat hirsipintaa, sisäkatto on puupaneelia. Kuistit ja osa ovista on muutettu vuonna 1977. Talossa on sähkölämmitys.
Talossa on juhlasali, ravintola, keittiö, eteinen ja kerhohuone. Lisärakennuksessa on varasto, sauna ja käymälät. Talo on ensimmäinen työväentalo Korpilahdella. 
Toimintaa työväentalolla.
Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, elokuvia, urheiluharjoituksia ja juhlia.
Korpilahden kirkonkylän työväentalo

Korpilahden kirkonkylän työväentalo on Korpilahden kirkonkylän keskustassa sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti ja historiallisesti arvokas. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä.
Historia.
Työväenyhdistys perustettiin Korpilahdelle vuonna 1905. Sitä ennen oli toiminut jo suurlakkokomitea. Työväentalon tontti on alkuaan kuulunut Kreivilän taloon. Talollinen Kalle Pekkarinen vuokrasi 1898 siihen kuuluneen Kokkolan palstan rakennuksineen. Hän myi sitten palstan ja siinä olevien rakennusten vuokraoikeuden Korpilahden kirkonkylän työväenyhdistykselle 15.8.1910. Vuonna 1915 yhdistys rakensi ja vuokrasi kauppakartanon osuusliikkeelle viideksi vuodeksi. Vuokra-aikaa jatkettiin sopimuksen mukaan.
Vuonna 1914 näyttämön alle rakennettiin kulissivarasto. Vuonna 1951 tehtiin suuri remontti. Rakennusmestari Merisalon piirustusten mukaan urakoitiin liikehuoneiston kunnostus. Rakennuksessa toimi parturiliike vuosina 1951–1955. Myös kahvila on ollut vuokrattuna eri henkilöille. Vuonna 1955 talo vuokrattiin viideksi vuodeksi Osuusliike Pohjois-Päijänteelle. Vuonna 1956 talo myytiin Korpilahden Kiinteistö Oy:lle.
Rakennus.
Työväentalo on osaksi lauta ja osaksi hirsirunkoinen harja/satulakattoinen kolmikerroksinen rakennus, joka on alun perin ollut asuinrakennus. Katteena on ollut mineraalilevy. Talo on väriltään kirkkaan keltainen. Kuistin yläpuolella on ollut parveke.
Talossa on ollut juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen. Alakerrassa on liikehuoneistot. Yläkerrassa on vahtimestarin asunto.
Toimintaa työväentalolla.
Työväenyhdistyksen toiminnan lisäksi talossa on ollut liiketoimintaa.
Putkilahden työväentalo

Putkilahden työväentalo on Korpilahdella Putkilahden kylässä sijaitseva työväentalo, joka on rakennushistoriallisesti, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas. Se edustaa työväentalorakentamiselle ominaista rakennustyyppiä.
Historia.
Putkilahden työväenyhdistys on perustettu vuonna 1906. Iltamia ja kokouksia pidettiin aluksi Simolassa ja Jollassa. Työväentalo oli aluksi Jollan talosta vuokratulla tontilla. Tontti ostettiin omaksi vuonna 1932. Tontin nimi on Työnahjo. Aluksi työväentalossa oli vain sali. Isosta-Veijosta oli ostettu käyttämättömäksi jäänyt piharakennus, joka purettiin ja kuljetettiin talkoilla. Talkoilla talo myös pystytettiin. Vuonna 1932 taloa laajennettiin. Jollan isännän lahjoittamista hirsistä rakennettiin ravintola ja näyttämö talkoilla.
Vuonna 1978 Putkilahden työväenyhdistys sulautui Korpilahden kirkonkylän työväenyhdistykseen. Samalla myös työväentalo siirtyi Korpilahden kirkonkylän työväenyhdistykselle.
Rakennus.
Työväentalo on hirsirunkoinen satulakattoinen rakennus. Rakennuksen perustana on kivipilarit. Katteena on päre. Talo on puunvärinen. Talossa on sali, näyttämö, ravintola, eteinen, narikka ja kuisti. Ulkorakennuksessa on käymälät.
Toimintaa työväentalolla.
Työväenyhdistyksen toiminnan lisäksi talossa on toiminut muun muassa keramiikkataiteilijoita.
Arne Christiansen

Arne Christiansen (9. lokakuuta 1925 Samsø – 8. syyskuuta 2007) oli tanskalainen Venstren poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1968–1984 sekä toimi Tanskan kauppa- ja teollisuusministerinä 1978–1979.
Hitpig

Hitpig on vuoden 2024 animaatioelokuva. Elokuvan ääninäyttelijöihin kuuluvat muun muassa Peter Dinklage, Lilly Singh, Anitta ja RuPaul.
Quentin de La Tour

Maurice Quentin de La Tour (5. syyskuuta 1704 Saint-Quentin – 17. helmikuuta 1788 Saint-Quentin) oli ranskalainen taidemaalari. Hän oli yksi 1700-luvulla suositun pastellimaalauksen tärkeimmistä edustajista.
Elämä ja ura.
Lähdettyään Pariisiin vuonna 1727 hän siirtyi Jean-Jacques Spoeden ateljeehen. La Tour omaksui harvinaisen pastellimaalaustekniikan, joka tuli muotiin vuonna 1720, jolloin italialainen Rosalba Carriera toi sen Pariisin. Vuonna 1737 Pariisin salongissa järjestettiin ensimmäinen La Tourin näyttely. Vuonna 1746 hänet otettiin Ranskan akatemian jäseneksi, ja vuonna 1751, seuraavana vuonna sen jälkeen, kun hän oli saanut kuninkaallisen maalarin arvonimen, akatemia korotti hänet neuvonantajaksi. Hänen työnsä saivat ylistystä sekä hänen muotitietoisilta malleiltaan että hänen taiteilijaveljiltään. Tour maalasi "koko aikansa Pariisia", kuninkaasta ja hovista aina porvaristoon asti voimakkaalla ja eloisalla tavalla. Hänen mestariteoksiinsa kuuluvat hänen muotokuvansa Rousseausta, Voltairesta, Ludvig XV:stä ja Madame de Pompadourin suuri muotokuva, joka oli esillä Pariisin salongissa vuonna 1755. La Tour vetäytyi 80-vuotiaana St Quentiniin, jossa hän kuoli helmikuussa 1788. Pitkän elämänsä aikana kertyneet rikkaudet hän lahjoitti suurelta osin ennen kuolemaansa; hän perusti palkintoja Pariisin kuvataidekouluun ja Amiensin kaupungille ja lahjoitti Saint-Quentinin hyväntekeväisyysjärjestöille. Hän ei koskaan mennyt naimisiin, mutta hänen suhteensa Marie Feliin, kuuluisaan laulajattareen, oli luonteeltaan voimakas ja syvällinen.
Maria Malmer Stenergard

Eva Maria Louise Malmer Stenergard (s. 23. maaliskuuta 1981 Kristianstad) on ruotsalainen kokoomuspoliitikko. Hän oli Ruotsin maahanmuuttoministeri lokakuusta 2022 syyskuuhun 2024. Hän on istunut valtiopäivillä vuodesta 2014. Koulutukseltaan hän on juristi Lundin yliopistosta ja hän on työskennellyt muun muassa kruununvoutina. Hän on Ruotsin ulkoministeri 10. syyskuuta 2024 alkaen.
Helsingborgs Dagblad

Helsingborgs Dagblad (lyh. HD; 1867–1884 "Helsingborgs Tidning") on ruotsalainen vuonna 1867 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Helsingborg. Se ilmestyy joka päivä ja kuuluu Bonnier-mediataloon. Lehti on vuodesta 2006 ollut tabloid-kokoinen.
Marie-Esméralda

Marie-Esméralda ("Marie-Esméralda Adélaïde Liliane Anne Léopoldine"; s. 30. syyskuuta 1956) on Belgian kuninkaallisen perheen jäsen sekä toimittaja, kirjailija ja ilmastoaktivisti ja naisten oikeuksien ja alkuperäiskansojen oikeuksien puolustaja. Toimittajana ja kirjailijana hän kirjoittaa nimellä Esmeralda de Réthy.
Prinsessa Marie-Esméralda on kuningas Leopold III:n ja Lilian Baelsin nuorin lapsi. Hänen sisaruksensa ovat prinssi Alexandre ja prinsessa Marie-Christine. Marie-Esméralda meni naimisiin hondurasilais-brittiläisen farmakologin Sir Salvado Moncadan kanssa Lontoossa 5. huhtikuuta 1998. Heillä on tytär Alexandra Leopoldine Moncada ja poika Leopoldo Daniel Moncada.
Armenofilia

Armenofilia tarkoittaa suurta kiinnostusta ja ihailua armenialaista kulttuuria, historiaa tai armenialaisia kohtaan. Termiä on käytetty Lordi Byronista, joka käänsi klassisia armenialaisia tekstejä englanniksi; Henry Morgenthausta, joka Armenian kansanmurhan aikana aktiivisesti toi huomiota verilöyille ja pakkosiirroille ja piti rahankeräyksiä kansanmurhaa paenneille; sekä yhdysvaltain presidenteistä Woodrow Wilsonista ja Theodore Rooseveltista, jotka kannattivat ensimmäisen maailmansodan jälkeen suur-Armeniaa.
Karjaan Iso Pappila

Karjaan iso pappila () on Raaseporissa Uudellamaalla sijaitseva vanha pappila. Karjaan ison pappilan nykyinen päärakennus rakennettiin vuosina 1792–1795. Rakennuksen omistaa Raaseporin seurakuntayhtymä ja sitä käytetään Karis-Pojo svenska församlingin toiminnassa. Rakennusta ei käytetä enää kirkkoherran virka-asuntona.
Karjaan Iso Pappila kuuluu osaksi kansallisesti merkittävää Karjaan kirkon rakennettua kulttuuriympäristöä. Alue on Museoviraston suojelema.
Historia.
Karjaan Iso Pappila edustaa tyypillistä kustavilaista herraskartanon tyyliä keskisalilla. Päärakennuksessa on mansardikatto ja rakennusta ympäröi pieni puistoalue. Nykyisen ulkoasunsa pappila sai 1900-luvun alussa kun matalat lisäsiivet rakennettiin.
Pappilan muihin rakennuksiin lukeutuu esimerkiksi erillinen asuinrakennus ja vilja-aitta 1700–1800-lukujen vaihteesta. Läheinen pitäjäntupa on valmistunut vuonna 1876.
Vuonna 2017 Yle Västnyland kertoi, että pappilaan asennetaan maalämpö. Ennen rakennusta lämmitettiin öljyllä, mutta lämmitysjärjestelmä tarvitsi uusimista, jonka takia Raaseporin seurakuntayhtymä päätti vaihtaa lämmitysmuodoksi maalämmön.
François Rude

François Rude (4. tammikuuta 1784 Dijon – 3. marraskuuta 1855 Pariisi) oli ranskalainen kuvanveistäjä.
Elämä ja ura.
Rude työskenteli 16-vuotiaaksi asti isänsä ammatissa uuniseppänä, mutta vuonna 1809 hän lähti Dijonin taidekoulusta Pariisiin, jossa hänestä tuli Pierre Cartellier'n oppilas ja sai Prix de Rome -palkinnon vuonna 1812. Bourbon-restauraation jälkeen hän vetäytyi Brysseliin, jossa hän sai töitä arkkitehti Charles Van der Straetenilta, joka palkkasi hänet toteuttamaan yhdeksän reliefiä Tervurenin palatsiin. Hän palasi Pariisiin, jossa vuonna 1827 "Sandaalinsa kiinnittävä Merkurius" sai paljon huomiota. Hänen suuri menestyksensä ajoittuu kuitenkin vuoteen 1833, jolloin hän sai Kunnialegioonan ristin patsaasta, joka kuvaa napolilaista kalastajapoikaa, joka leikkii kilpikonnan kanssa, ja joka toi hänelle myös toimeksiannon Pariisin Riemukaaren ryhmästä, "Depart des volontaires de 1792" ("Vapaaehtoisten lähtö"), jossa on voimakas isänmaallispateettinen innostus. Muista Ruden teoksista mainittakoon Napoleon I:n patsas (1846), matemaatikko Gaspard Mongen patsas (1848), "Jeanne d'Arc" Luxembourgin puistossa (1852) sekä "Hebe ja Jupiterin kotka", "Rakkauden riemuvoitto" ja "Kristus ristillä", jotka kaikki esiteltiin Ruden kuoleman jälkeen Pariisin salongissa vuonna 1857.
Rude on 1800-luvun Ranskan suurimpia ja vaikutusvaltaisimpia mestareita, joka vapautti maansa kuvanveiston uusklassillisesta akateemisesta tyylittelystä ja toi sen sijaan maalauksellisen luonnonkäsittelyn.
Myllykukko

Myllykukko on valtatie 3:n varrelle rakennettu liikenneasema, joka sijaitsee Nurmijärvellä noin 35 kilometriä Helsingistä pohjoiseen. Se sijaitsee aivan Nurmijärven kirkonkylän laidalla Ilvesvuoren teollisuusalueen tuntumassa. Myllykukon ympärivuorokautinen huoltamo ja myymälä kuuluvat osaksi Nesteen huoltoasemaketjua, mutta sitä ennen Myllykukko oli osa Esson huoltoasemaketjua.
Liikenneasemalla on muun muassa matkailuneuvonta, Subway- ja Kotipizza-ravintolat, pankkiautomaatti, autovuokraamo ja Kivimyllyn Kone -niminen työkaluihin keskittyvä tavaratalo. Valtatien toisella puolella virtaa osaksi Vantaanjokea kuuluva Myllykoski.
Valentin Krastev

Valentin Krastev on bulgarialainen karateka ja valmentaja. Hän oli aktiiviurallaan Kyokushinin kaksinkertainen EM-mitalisti.
Kilpaura.
Krastev saavutti parhaat menestysvuotensa 2003–2004. Ensin hän saavutti EM-hopeaa avoimessa painoluokassa Unkarissa, hävittyään loppuottelussa Alexandre Rodriguesille.
Toukokuussa 2004 Krastev eteni toistamiseen EM-kilpailussa loppuotteluun, jossa hän hävisi mestaruuden Sokrat Suleimanoville.
Kilprauran jälkeen.
Krastev muutti Kanadaan, jossa hän perusti Torontoon oman karateseuran Krastev Kyokushin Karate Academy 2012.
Annabella

Annabella on naisen etunimi. Se on voinut syntyä "Anabel"-muodon välityksellä ranskalaisesta naisennimestä "Amabel", jonka pohjana on latinan sana ’rakastettava’ ("amabilis"). Annabellan voi myös tulkita Annan ja Bellan sulautumaksi tai Anna-nimen ja "bella"-sanan (lat. ’kaunis’) yhdistelmäksi.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on maaliskuun 2025 loppuun mennessä tilastoitu noin 390–400 Annabella-nimistä naista. Heistä suurin osa on syntynyt 2000- tai 2010-luvulla.
Annabellalla ei ole nimipäivää almanakassa.
Aetós (Ithaka)

Aetós () eli Píso Aetós (Πίσω Αετός) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ithakan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ithakan kuntaan, Ithakan alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen. Kylän väkiluku on 16 (vuonna 2011).
Aetóksen kylä sijaitsee Ithakan länsirannikolla noin viisi kilometriä saaren keskuksesta Vathýsta lounaaseen, ja kuuluu Vathýn kyläyhdyskuntaan. Aetós on saaren pääsatamia, ja sieltä on yhteys Sámiin Kefalonián saarella sekä Astakókseen, Kyllíniin ja Patrakseen mantereella.
Vuorella kylän lähellä sijaitsi antiikin Alalkomenain akropolis eli linnavuori.
Agía Triáda (Argolis)

Agía Triáda (, ) on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Náfplion kuntaan, Argoliin alueyksikköön ja Peloponnesoksen alueeseen. Kylän väkiluku on 1 151 (vuonna 2011).
Agía Triádan kylä sijaitsee Argoliin tasangolla noin 10 kilometriä itään Árgoksen kaupungista ja noin kahdeksan kilometriä pohjoiseen Náfplion kaupungista. Kylän vanha nimi oli "Mérmpakas" (Μέρμπακας). Nimen on selitetty joko tulevan Vilhelm Moerbekelaisesta, joka toimi koillisella Peloponnesoksella katolisena arkkipiispana 1200-luvulla neljännen ristiretken jälkeen, tai olevan arvaniittista alkuperää. Nykyinen nimi, suomeksi ”Pyhä Kolminaisuus”, on otettu käyttöön vuonna 1953.
Agía Triáda muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Αγίας Τριάδας, "Topikí Koinótita Agías Triádas"). Vuodesta 1989 se kuului Midéan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Náfplion kunnan Midéan kunnallisyksikköön.
Pohjoisväylän koulu

Pohjoisväylän koulu (v. 2022 asti Ruosniemen koulu) on Porissa sijaitseva noin 630 oppilaan alakoulu. Se aloitti toimintansa vuonna 1885 ja toimii lukuvuonna 2022–2023 kahdessa eri toimipisteessä. Myöhemmin koulun on tarkoitus laajentua yhtenäiskouluksi.
Historia.
Ruosniemen koulu on perustettu vuonna 1885, ja Toejoen koulu vuonna 1900. Vuonna 2022 Toejoen koulu lakkautettiin ja liitettiin osaksi Ruosniemen koulua, jolloin nimeksi muuttui Pohjoisväylän koulu.
Koulurakennus.
Koulu toimii tällä hetkellä Ruosniemen vuonna 1955 sekä Toejoen vuosina 1937 ja 1980-1981 rakennetuissa kouluissa. Syksystä 2023 alkaen koulun on toiminut uudessa Pohjois-Porin monitoimitalossa. Pohjoisväylän kouluun rakennetaan laajennusosa johon tulee yläkoulun tilat. Ne valmistuvat elokuuksi 2025. Vuodesta 1927 uuden rakennuksen valmistumiseen asti koulu toimi Alikyläntien ja Yläkyläntien risteyksessä sijaitsevalla tontilla.
Muuta.
Koulu on tehnyt perinteisesti yhteistyötä Ruosniemen hiihtokeskuksen kanssa. Koulussa aloitetaan laskettelun harjoittelu jo 1. luokalta lähtien. Oppilaat pitävät yhdessä vanhempiensa kanssa myös kahviota hiihtokeskuksessa.
Sinisen taivaan ja valkoisen auringon ritarikunta

Sinisen taivaan ja valkoisen auringon ritarikunta () on taiwanilainen ritarikunta, jota myönnetään sotilaille erikoislaatuisista ansioista kansallisen turvallisuuden puolustamisesta. Ritarikunta on perustettu vuonna 1929.
Kunniamerkkiä jaetaan vain yhdessä luokassa: