Kinburnin niemimaa

Kinburnin niemimaa () on Ukrainan eteläosissa sijaitseva noin 40 kilometriä pitkä ja 4–10 kilometriä leveä, strategisesti tärkeällä paikalla Dneprin ja Etelä-Bugin joensuiden edustalla sijaitseva niemimaa. Sen pinta-ala on 215,6 neliökilometriä.
Niemimaan länsiosa kuuluu Mykolajivin alueen Mykolajivin piiriin ja itäosa Hersonin alueen Skadovskin piiriin. Niemimaa on harvaan asuttua. Asutus on keskittynyt neljään kylään: Hersonin alueen Heroiskeen sekä Mykolajivin alueen Vasylivkaan, Pokrovkaan ja Pokrovskeen. Vuonna 2016 niemimaan asukasluku oli 843. 
Niemimaa on verraten matala ja on koostuu hiekasta, jonka päälle on muodostunut turvemaata. Niemimaalla on noin 400 pientä järveä, itäosassa myös suota. Toisen lähteen mukaan järviä saattaa olla jopa 600, ja ne ovat tyypillisesti alle 1,5 metriä syviä. Järvet voidaan luokitella Mustanmeren puoleisiin (eteläisiin, suolaisempiin), Dnepr–Bugin limaanin puoleisiin (pohjoisiin) ja sisämaajärviin, joilla ei ole jokiyhteyttä mereen. Osa järvistä kuivuu kesäisin; jo muinaisina aikoina seudulta on korjattu suolaa. Monia suolasuoalueita. Aromaisemat vallitsevia, alavilla alueilla tammi-, koivu- ja pajumetsikköä. Seutu ja etenkin sen kosteikot ovat lukuisien muuttolintujen pesimä- ja levähdyspaikka. Koko niemimaa on osa Mustanmeren biosfäärialuetta. Niemimaan länsiosa kuuluu pääosin Biloberežžja Svjatoslavan kansallispuistoon, joskaan väliin jäävät kolme kylää eivät ole kansallispuistoa. Ilmakuvien mukaan alueelle on istutettu jossain vaiheessa paljon männikköä, jota näkyy riveittäin kasvavana niemimaan pääpuustona.
Niemimaan länsiosasta kurottautuu luoteeseen Kinburnin kynnäs (). Se on matala, hiekkasärkästä muodostunut 10 kilometriä pitkä, 100 – 1 500 metriä leveä niemi. Särkkäniemellä on paikoin hiekasta ja simpukoista muodostuneita 4-5 – 8-10 metrin korkuisia töyräitä. Kinburnin kynnään länsipäästä kaakkoon suuntautuvana jatkeena on Jahoplykinlahteen () työntyvä Pokrovin kynnäs.
Historiaa.
Kinburnin niemimaa tunnetaan jo antiikin ajalta. Seudulla on löydetty myöhäisen pronssikauden ja skyyttien heimojen sekä muinaisten kreikkalaisten asutuksia. 400-luvulla niemimaalla oli kreikkalaisia uudisasukkaita. Niemimaa oli viikinkien idäntien varrella. Erityisesti Kinburnin kynnäs ja sinne turkkilaisten 1600-luvun alussa rakentama Kinburnin linnoitus on ollut useiden historiallisten tapahtumien kohteena. Se tunnetaan muun muassa Krimin sodan aikaisesta Kinburnin taistelusta (1855), jossa linnoitus vallattiin ja tuhottiin.
Venäjän hyökkäyssodan (2022–) aikana Venäjä miehitti Kinburnin niemimaan kesäkuun puolivälissä 2022. Venäjä käytti niemimaata muun muassa Mykolajivin alueen eteläosiin ja Mykolajiviin kohdistuneiden ohjus- ja tykistöiskujensa laukaisuasemana. Marraskuussa uutisoitiin Ukrainan kommandojoukkojen aloittaneen ”hiljaisen” vastaiskun niemimaalla. Ukrainan joukkojen uutisoitiin 19. marraskuuta vapauttaneen tuolloin kolmea kylää lukuun ottamatta muun niemimaan länsiosan eli Mykolajivin alueen puoleisesen osasta. Yksi venäläisten tukiasema tuhottiin. Miehittäjien kerrottiin tulittaneen ukrainanaissotilaita Dnepr–Bugin limaanissa olleilta satamahinaajilta ja viljaproomuilta. Koko niemimaan haltuunotto rauhoittaisi osaltaan Mykolajivin alueen eteläosaa sotatoimilta ja saattaisi mahdollistaa Mykolajivin sataman käyttöönoton Ukrainan elintarvikeviennissä. Vuonna 2021 Mykolajivin sataman kautta kulki 35 prosenttia Ukrainan elintarvikeviennistä ja yhteensä 30 miljoonaa tonnia rahtia.