Hotelli Patria

Hotelli Patria on hotelli Lappeenrannassa lähellä Lappeenrannan linnoitusta ja satamaa Kauppakadun ja Torikadun kulmassa osoitteessa Kauppakatu 21. Samalla paikalla toimi puurakenteinen hotelli vuosina 1889–1989.
Alkuvaiheet (1840–1893).
Ensimmäisen rakennuksen nykyisen Patrian paikalle rakennutti 1840-luvulla valtioneuvos Merlin, tuolloin jo eläköitynyt kenraalikuvernöörin kansliapäällikkö. Merlinin lesken Amalia Merlinin kuoltua 1860-luvulla talo päätyi hovioikeuden asessori Johan Selim Holmbergin omistukseen. 
Talon omistus siirtyi vuonna 1885 kaupunginlääkäri Max Buchille, joka vuokrasi taloa Lappeenrannan kylpylän vieraille sekä piti siinä hetkellisesti hermoparantolaa. Buch yritti saada talolleen hotellioikeuksia, mutta hänen anomustaan ei hyväksytty. Hotellioikeudet myönnettiin vuonna 1889, kun Buch myi talon Karl Leinoselle. Hotellin nimeksi valikoitui Uusi Hotelli. Siinä oli kymmenen huonetta, kaksi keittiötilaa sekä kaksi eteistä. Anniskeluoikeuksitta jäänyt Leinonen joutui vastaamaan tuohon aikaan hyvin tiukkojen anniskelumääräyksien rikkomisesta. Mahdollisesti tästä tympääntyneenä Leinonen myi hotellin eteenpäin.
Hotellitoiminnan kehittyminen (1894–1912).
Vuonna 1894 hotellitoimintaa jatkoi silloinen omistaja, luutnantin leski Elisa Fontell, jonka yritys tunnettiin nimellä Ravintola Fenix. Fontell panosti hotellinsa viihtyvyyteen hankkimalla Puolasta asti keittiömestarin W. Kasubskijin sekä kunnostamalla piha ja puutarhaa. Pihalle sijoitettiin pyöreäkattoinen paviljonki, jonka äärellä soitettiin kesäisin puhallinmusiikkia. Musiikki kantautui avoimesta puutarhasta Kauppakadulle ilahduttaen täten muitakin kaupunkilaisia. 
Fontell myi yrityksensä vuonna 1900 Matilda Gustafssonille, joka rakennutti uuden jugend-osan Pohjoismaisen Osuuspankin myöntämän 40 000 kultamarkan lainan turvin. Kauppakadulle avautuva uusi osa valmistui jo samana vuonna, ja hotelli nimettiin uudelleen Patriaksi. Laajennus toi hotelliin 30 matkustajahuonetta, joista puolet oli kokovuotisia ja puolet kesäkaudella käytettäviä ullakkohuoneita. Patrialla oli Lappeenrannan suurin ruokasali, useita kabinetteja, kaksi biljardihuonetta ja jopa neljä vesiklosettia. Gustafsson luopui omistuksestaan vuonna 1909.
Osakeyhtiö Patria Hotelli (1913–1947).
Vuonna 1913 Patria siirtyi osakeyhtiö Patria Hotelli Osakeyhtiön omistukseen. Silloinen osakepääoma oli 50 000 markkaa ja osakkeita oli 50. Vuoden 1918 kesäkuun pöytäkirjan mukaan pääosakas oli 98 osakkeella Ferdinand Nyyssönen. Lokakuussa samana vuonna osakeyhtiö kuitenkin myytiin jälleen, jolloin suurimmaksi osakkaaksi siirtyi Hilda Lönn 84 osakkeella. Lönn hallinnoi ravintolatoimintaa veljensä Alfred Lönnin kanssa. Seuraavana vuonna, kesäkuussa 1919 säädetyn kieltolain aikaan Patriassa myytiin alkoholia Lyytikäinen-nimellä. Lyytikäinen oli ilmeisesti tuolloinen Lappeenrannan poliisimestari. Vuonna 1920 pääosakkuus siirtyi Hildan veljelle Alfred Lönnille. 
1920- ja 1930-luku olivat Patrialle menestyksekästä aikaa, jona hotelli vahvisti asemansa Lappeenrannan merkittävämpänä majoitus- ja ravintolayrityksenä. Vuoden 1934 yhtiökokouksessa päätettiin perusteellisesta korjauksesta, johon kuului myös keskuslämmityksen sekä viemäri- ja vesijohtojen asentaminen. Piirustukset laati arkkitehti Jaakko Tähtinen. 
Vuoden 1938 yhtiökokouksessa päätettiin kolmikerroksisen matkustajapuolen rakentamisesta arkkitehti Toivo Elon piirustusten pohjalta. Urakoitsijaksi valikoitui rakennusmestari Rainer Sainio. Sainio sai uuden tehtävänannon vuonna 1940, kun hotelli oli kunnostettava talvisodasta koituneiden vaurioiden vuoksi. 
Vuoden 1942 yhtiökokouksessa ilmoitettiin, että pääosakas Lönn oli kuollut. Testamentin mukaisesti valtaosa osakkeista jaettiin Lönnin ottolapsille Elna Sorsalle ja Julius Lönnille.
Jatkosodan ajan Patria oli enimmäkseen sotilaskäytössä. Sotien jälkeen Lappeenrannan liike-elämä ei ollut entisellään, kun monet sahan- ja tilanomistajat, kauppiaat ja virkamiehet olivat jääneet rajan toiselle puolelle. Vuoden 1945 tilinpäätös osoitti suuret, n. 1,5 miljoonan markan, tappiot. Seuraavat kaksi vuotta olivat vieläkin tappiollisempia. 
Pesujen aika (1947–1990).
Vuonna 1947 Patrian johtajaksi suostui huonoista näkymistä huolimatta Otto Pesu, joka sai osake-enemmistön vaimonsa Emma Pesun sekä yhteisten poikien kanssa. Pesujen vanhempi poika, 23-vuotias Kalervo, lähetettiin Kotkasta Lappeenrantaan johtamaan hotellin toimintaa. Vuonna 1987 Patrian hallitus päätti, että vanha Patria kokonaisuudessaan puretaan ja tilalle rakennetaan uusi Hotelli-Ravintola Patria. Vanha rakennus purettiin vuonna 1989. 
Aiheesta muualla.
Uusin askelin seuraavalle vuosisadalle: vanha Patria häviää Lappeenrannan kaupunkikuvasta. "Karjala: puolueista riippumaton karjalaisten lehti". 24.8.1989, n:o 34, s. 3.