Lyptsi

Lyptsi () on kylä ja Lyptsin maaseutuhromadan keskus Ukrainan Harkovan alueen Harkovan piirin pohjoisosassa. Kylä sijaitsee Donetsjoen vesistöön kuuluvan Lypetsjoen varrella, linnuntietä 28 kilometriä aluekeskus Harkovan keskustasta koilliseen ja vain 10 kilometriä Venäjän valtionrajasta etelään.
Vuonna 2001 kylän väkiluvuksi kirjattiin 4 182, vuoden 2016 väestöarvio oli 4 415 asukasta. Valtaosa asukkaista oli etnisesti ukrainalaisia. Vuoden 2022 alussa, ennen Venäjän hyökkäyssotaa, koko Lyptsin maaseutuhromadan alueella asui 13 165 ihmistä (2001: 14 079), mutta sodan aikana Venäjän rajan läheisen hromadan väestöstä suuri osa on muuttanut tai evakuoitu turvallisemmille seuduille.
Historia.
Asutuksen perustivat Dneprin oikean rannan siirtolaiset 1650-luvun jälkipuolella. Vuonna 1655 sinne tuli noin 800 uudisasukasta hallitsijan luvalla. Vuonna 1864 paikkakunnalla asui 3 962 ihmistä ja vuonna 1914 jo 10 211. Vuodesta 1923 aina 1960-luvulle saakka, Liptsi oli silloisen Liptsin piirin keskus. Piirissä asui 31 484 henkeä vuonna 1926.
Venäjän hyökkäyssodan (2022–) aika.
Osana Ukrainaan kohdistamaansa hyökkäyssotaa (2022–), Venäjä miehitti Harkovan alueen pohjoisosassa sijaitsevaa Lyptsin kylää seitsemän kuukauden ajan keväällä ja kesällä 2022. Venäläisjoukot vetäytyivät syyskuussa 2022, jonka jälkeen osa evakossa olleista palasi kotiseudulleen.
Kylään ja Lyptsin hromadaan laajemminkin (hromada edustaa aluehallinnon kolmatta tasoa, piirit jakautuvat useisiin paikallisempiin hromadoihin) on kuitenkin kohdistettu toistuvasti sotilaallisia iskuja muun muassa tykistöasein, räjähdedroonein, ohjuksin ja ilmapommituksin. Esimerkiksi Lyptsin koulua on pommitettu liitopommilla huhtikuussa 2024, minkä seurauksena ihmisiä kuoli ja loukkaantui. Toistuvien sotaisuuksien vuoksi rajaseudulle oli Harkovan alueen kuvernöörin mukaan muodostunut ”harmaa alue”. Sodan vuoksi Lyptsin hromadan rajakylien asukkaat oli suurelta osin evakuoitu tai he olivat hakeneet turvaa muualta jo aiemmin. Harmaalla alueella esimerkiksi rajajoukot ovat käyneet taisteluja ja sieltä tavoittaneet vihollisen tiedustelijoita.
Toukokuun 10. päivänä 2024 Venäjän maavoimat hyökkäsivät jälleen valtakunnan rajan yli, tällä kertaa Lyptsin pohjoispuolella ja idempänä Vovtšanskin pohjoispuolella. Maahantunkeutujat valtasivat hyökkäyksessään aluksi neljä rajakylää Lypstin pohjoispuolella. 13. päivään mennessä vihollinen miehitti kolme kylää lisää Lypsin seudulta. Miehitettyjen Lyptsin hallinnon alaisten rajakylien normaaliolojen asukasmäärät olivat: Striletša (1 637 as.), Krasne (20 as.), Pylna (220 as.), Borysivka (533 as.), Moroh’ovets (44 as.), Olijnykove (8 as.), Zelene (73 as.).
Yhdysvaltalaisen ajatushautomo Institute for the Study of Warin (ISW) arvion mukaan Venäjä tavoittelisi Harkovan pohjoispuoleisen rintaman avaamisella yhtäältä Ukrainan asevoimien resurssien hajauttamista niin, ettei puolustajalta riitäisi itäiselle ja eteläiselle rintamalle yhtä paljon voimia. Toisaalta pyrkimyksenä voisi olla yrittää pyrkiä jatkaman etenemistä Harkovan alueella lähemmäs suurkaupunki Harkovaa niin, että kaupunki tulisi tykistön kantaman sisälle. Useimpien Neuvostoliiton aikaisten tykkien kantama on 25 kilometrin luokkaa, ja venäläiset olivat noin 30 kilometrin etäisyydellä Harkovan reuna-alueilta. Venäjän ei uskottu pystyvän toukokuun 10. päivän kaltaisella rajoitetulla hyökkäyksellä etenemään Harkovaan. Tykistön epäsuoralla tulella yhdistettynä jatkuviin liitopommituksiin ja ohjusiskuihin voitaisiin ISW:n mukaan sen sijaan pohjustaa laajempaa hyökkäystä. Harkovaan ulottuvia liitopommituksia Venäjä pystyy tekemän ja muita etäaseita käyttämään jo ennen maahyökkäystä pysyttelemällä vain omassa ilmatilassaan tai omalla maaperällään.
Toukokuun 12.-13. päivänä uutisoitiin taisteltavan rajakylistä hieman etelämpänä Lypstin hromadassa sijaitsevien Hlyboken (1 203 as.) ja Lukijanskin (1 242 as.) kylien hallinnasta. Niistä on linnuntietä jo alle tai noin 25 kilometriä - tykin kantaman verran - Harkovan kaupungin pohjoisimpaan osaan.