Pyksus

Pyksus ( tai "Pyksous"; ), roomalaisella kaudella Buxentum (lat.; tai "Bouksenton"), oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Suur-Kreikassa eli Magna Graeciassa nykyisen Italian alueella. Se sijaitsi nykyisen Santa Marinan kunnan alueella nykyisen Policastro Bussentinon kaupungin paikalla.
Maantiede.
Pyksuksen kaupunki sijaitsi Lucaniassa nykyisellä Policastronlahdella, joka antiikin aikana näyttää olleen nimeltään Laoksenlahti (kreik. "Talaos kolpos"). Roomalaisajan Buxentum sijaitsi varmuudella nykyisen Policastron kaupungin paikalla, ja kreikkalainen Pyksus sijaitsi suurella todennäköisyydellä samalla paikalla.
Strabon kertoo, että kaupungin lisäksi samalla nimellä kutsuttiin myös sen lähellä sijainnutta jokea sekä niemeä. Joki on säilyttänyt nimensä nykypäivään saakka, sillä nykyisen Policastron lähellä virtaava joki tunnetaan edelleen nimellä Bussento. Niemi on nykyinen Capo degli Infreschi, joka sijaitsee kaupungin paikasta lounaaseen ja muodostaa Policastronlahden länsirajan. Pyksus oli lahden ainoa hyvä luonnonsatama Skidroksen lisäksi. Kaupungista oli mahdollisesti maareitti Sirikseen Taraksenlahden puolelle.
Historia.
Pyksuksen kaupunki saattoi olla olemassa jo 500-luvulla eaa., sillä sen on tulkittu lyöneen omaa akhaialaisen standardin mukaista hopearahaa, jossa esiintyy myös Siriin nimi. Kaupunki vaikuttaa olleen läheisessä yhteydessä Siriihin ja Sybariihin. Se oli mahdollisesti Siriin siirtokunta tai lähtöisin samasta taustasta, ja ilmeisesti Sybariin alaisuudessa. Tuohon aikaan kaupunki ei kuitenkaan ollut välttämättä vielä kreikkalainen. Lisäksi on kyseenalaistettu, liittyvätkö mainitut rahat todella Pyksukseen; arkeologia ei tue sitä, että paikalla olisi ollut asutusta ennen 400-lukua eaa.
Jos paikka oli asuttu, se vaikuttaa rappeutuneen Sybariin kukistuttua vuonna 510 eaa. Myöhemmin kaupunki perustettiin uudelleen (tai ensimmäistä kertaa) ja viimeistään nyt kreikkalaisena siirtokuntana. Perinteisen käsityksen mukaan sen perustivat vuonna 471/470 eaa. Rhegionista lähetetyt siirtolaiset, joita johti Rhegionin ja Zanklen tyranni Anaksilaan seuraaja Mikythos. Kaupungin kreikkalainen ja roomalainen nimimuoto ovat selvästi sukua toisilleen samalla tavoin kuin esimerkiksi "Akragas" ja "Agrigentum" tai "Selinus" ja "Selinuntium". Nimi liittyy alueella runsaana kasvaviin puksipuihin (kreik. ; lat. "buxus"). Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Pyksūntios" ().
Strabonin mukaan Mikythoksen siirtokunta ei ollut pitkäikäinen ja suurin osa siirtokuntalaisista poistui sieltä pian. Esimerkiksi Pseudo-Skylaks ei mainitse sitä, eikä kaupungista kuulla ennen kuin roomalaiset olivat valloittaneet Lucanian. Vuonna 197 eaa. roomalaiset valitsivat sen yhdeksi niistä kaupungeista, joihin oli tarkoitus perustaa siirtokunta. Toteutus kuitenkin viivästyi kolme vuotta. Vuonna 194 eaa. sinne lähetettiin 300 perhettä. Jo vuonna 186 eaa. raportoitiin kaupungin rappeutumisesta, minkä vuoksi sinne lähetettiin uusi joukko siirtolaisia.
Myöhemmin kaupunkia ei juuri mainita historiassa, eikä siitä koskaan tullut merkittävää keskusta. Se säilyi kuitenkin "municipiumina", kuten antiikin maantieteilijät ja "Liber coloniarum" todistavat, vaikka jälkimmäisessä Buxentiumin alue sijoitetaan virheellisesti Bruttiumiin. Säilyneiden piirtokirjoitusten perusteella kaupungissa oli virkamiehinä duumvirit ja se kuului Pomptinan "tribukseen".
Kaupunki oli edelleen piispanistuin niinkin myöhään kuin vuonna 501 jaa. Paikalla nykyisin oleva Policastro on syntynyt keskiajalla, ja sen nimi on peräisin 1000-luvulta.
Rakennukset ja löydökset.
Pyksuksen kaupunki oli ympäröity muurein, joita on säilynyt osana Policastron keskiaikaisia muureja. Kreikkalaisen ajan muureissa on ollut kaksi rakennusvaihetta, joista ensimmäinen ajoittuu 400-luvun eaa. alkupuolelle ja sopii Mikythoksen nimiin laitetulle kaupungille, ja toinen 300-luvun eaa. jälkimmäiselle puolelle. Muurit sulkivat sisäänsä noin 11 hehtaarin kokoisen alueen, josta varsinaisen asutuksen koko on ollut noin kuusi hehtaaria.
Muutoin kaupungista ei ole säilynyt antiikin aikaisia jäänteitä, ja siitä tunnetaan lähinnä esiin kaivettu osa roomalaisesta tiestä sekä piirtokirjoituksia. Philipp Clüverin mukaan kaupungin raunioita oli näkyvissä vielä hänen aikanaan 1600-luvulla.