Suoraman työväentalo

Suoraman työväentalo on Kangasalla Suoraman kylässä sijaitseva työväentalo.
Historia.
Suoraman työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906 lähinnä torppareiden ja vuokraviljelijöiden voimin muuttuen myöhemmin myös vähäosaisen kansan palvelijaksi vastaten alueensa kehittämisestä.
Ensimmäinen työväentalo rakennettiin vuonna 1910 pienelle vuokratontille, mutta parempaa ja toimivampaa taloa alettiin suunnitella. Sisällissota viivästytti hanketta, mutta jo vuonna 1922 siirrettiin erään maatalon kuivausriihen kehikko omalle tontille. Vanhan talon puffetti palveli pari vuotta, kunnes uutta taloa jatkettiin aputiloilla ja vuonna 1927 vielä eteisellä.
Talon valmistuminen helpotti etenkin nuoremman väen kokoontumista. Talo olikin heti alusta alkaen erittäin vilkkaassa ja monipuolisessa käytössä. Suoraman työväenyhdistys perusti vuonna 1927 Suoraman Ponnistus urheiluseuran, joka toimi työväentalolla. Työväenyhdistyksellä ja Ponnistuksella oli yhteinen huvitoimikunta. Toiminta oli vilkasta saavuttaen huippunsa vuosina 1928–1933. Lähes joka viiko järjestettiin tanssit tai iltamat. Viikolla harjoiteltiin näytelmiä, kuvaelmia, lausuntaa ja voimistelunumeroita. Kesäisin talon pihassa urheiltiin ja talvisin järjestettiin hiihtokilpailuja, joiden lähtö- ja maalipaikat olivat melkein ulko-ovella.
Työväentalo oli keskeinen kokoontumispaikka aina vuoteen 1970, jolloin lähistölle rakennettiin kunnan suurin kansakoulu Suoraman koulu. Edeltävä vuosikymmen eli 1960-luku oli käydä kohtalokkaaksi myös Suoraman työväentalolle. Toiminta oli vähäistä ja suunniteltiin luopumista huonoon kuntoon päässeestä talosta. 1970-luvulla työväenyhdistyksen toiminta vilkastui ja opetusministeriön myöntämä taloudellinen tuki seurojentalojen kunnostamiseen, mahdollisti talon kunnostamisen. Nykyisin Suoraman työväentalo on nykyaikaisin mukavuuksin varustettu suosittu juhla- ja kokoontumispaikka, jossa on lähes joka päivä erilaisten ryhmien toimintaa.
Rakennus.
Vuonna 1922 paikalle siirretystä kuivausriihen kehikosta saatiin aluksi näyttämö ja sali, joissa aloitettiin heti vilkas toiminta. Vanhan talon keittiö palveli vielä pari vuotta, kunnes saatiin uutta taloa jatkettua viiden metrin verran kahvio- ja eteistiloilla. Vuonna 1927 tehtiin vielä kylmä veranta ja kahden vuoden kuluttua syksyllä 1929 talolla toimittiin kylän ensimmäisten 12 sähkölampun valossa.
Alueelle vahvistettiin vuonna 1968 kerrostaloja sisältävä uusi rakennuskaava, joka kuitenkin pian muutettiin takaisin pientalokaavaksi ja voitiin kunnostaa talo vanhalla paikallaan. Opetusministeriön myöntämä tukirahoitus ja ylimääräisen tonttimaan myyminen olivat ratkaisevan tärkeitä takeita hankkeen onnistumiselle. Vuosina 1980–1983 talo peruskorjattiin kokonaan ja laajennettiin eteis- ja wc-tiloilla. Myöhemmin on tehty pienempiä toimenpiteitä, kuten päällystetty salin mäntylattia koivulla.
Valmistauduttaessa yhdistyksen 100-vuotisjuhliin taloa kunnostettiin vuosina 2005–2006 sekä ulkoa että sisältä. Sisältä tiloja maalattiin, tapetoitiin ja asennettiin puolipanelia osaan tiloista. Talo maalattiin myös ulkoa. Suurin työ oli vesikatteen muuttaminen alumiinista teräsprofiiliin ja sodan jälkeen tiilikaton teon yhteydessä poistetun poikkiharjan palauttaminen. 
Toimintaa työväentalolla.
Oman käytön lisäksi taloa käyttävät muut kokoukset, juhlijat ja eri harrasteryhmät. Käyttäjinä ovat mm. Ramppi-teatteri, kunnan iltapäiväkerho, yksi päiväkodin ryhmä, kansantanssijat, rivitanssijat sekä eläkeläisten Boccia- ja voimisteluryhmät. Viikonloput on varattu perhejuhlille.