Ranskan Guayanan levottomuudet 2017

Ranskan Guayanaa koettelevat levottomuudet vuonna 2017, minkä osana alueella aloitettiin 37 eri ammattiliiton kattava yleislakko, joka lamaannutti alueen talouden. Tämän johdosta Ranskan keskushallinto alkoi investoida alueeseen ja sen infrastruktuuriin.
Tausta.
Ranskan Guayanaa olivat ennen levottomuuksia vaivanneet monet monenlaiset ongelmat, jotka liittyivät terveydenhuoltoon, talouteen ja turvattomuuteen. Alueen bruttokansantuote asukasta kohden on 15 000 euroa (noin puolet verrattuna Manner-Ranskaan), ja työttömyys, erityisesti nuorisotyöttömyys, on korkealla. Lisäksi alueen korkea rikollisuus on ajanut paikallisia aseistautumaan itsesuojelun nimissä.
Levottomuuksien katsotaan alkaneen 20. maaliskuuta, kun paikalliset alkoivat osoittaa mieltään Kouroussa sijaitsevan, alkujaan Punaisen Ristin pyörittämän sairaalan yksityistämistä vastaan mm. sulkemalla teitä. Mielenosoitusten taustalla oli ryhmä nimeltä ”500 veljeä”, jolla oli kytköksiä paikalliseen ammattiyhdistysliikkeeseen. Järjestö kielsi olevansa puolisotilaallinen joukko, koska se ei ollut aseistautunut ja piti yhteyttä viranomaisiin.
Tapahtumia.
23:nteen maaliskuuta mennessä Ranskan Guayanan yliopisto, koulut, hallinnolliset rakennukset ja satamat olivat kiinni. Paikalliset alkoivat hamstraamaan elintarvikkeita, mikä puolestaan johti myös niiden ryöstelyyn.
25. maaliskuuta pääministeri Bernard Cazeneuve vetosi mielenosoittajiin rauhan ja järjestyksen palauttamiseksi. Kolme päivää myöhemmin sisäministeri Matthias Fekl ja merentakaisten alueiden ministeri Ericka Bareigts vierailivat Ranskan Guayanassa ja tarjosivat miljardin euron arvoista investointipakettia epäkohtien korjaamiseen. Mielenosoittajat torjuivat ehdotuksen ja vaativat sen sijaan 2,1 miljardin investointia ja erikoisstatusta. Ranskan hallitus suostui lopulta investointipakettiin yleislakon lopettamiseksi.
28. maaliskuuta sai nimen ”kuolonpäivä”, koska käytännössä kaikki paikat olivat kiinni. Suurimpiin kaupunkeihin alkoi kerääntyä mielenosoittajia: Cayennessa mielenosoittajia oli arviolta 8000–10 000 ja Saint-Laurent-du-Maronissa arviolta 3500–4000. Mielenosoituksien katsottiin olevan kaikkien aikojen suurimmat Ranskan Guayanassa. Mielenosoittajilla oli mukanaan Ranskan Guayanan viherkeltaisia lippuja ja kylttejä, joissa luki paikallisella kreolilla ”Nou bon ké sa” ().
Mielenosoitukset ja lakkoilu vaikuttivat Kouroussa toimivan avaruuskeskuksen toimintaan ja rakettien laukaisuja päädyttiin siirtämään tuonnemmaksi. Eutelsat-172b-sateliitti siirrettiin Toulouseen tehtaalle odottamaan suotuisempaa laukaisuaikaa. Myös ViaSat-2-sateliitin laukaisua siirrettiin. Usean ammattiliiton edustajat sekä kolme poliitikkoa tapasivat avaruuskeskuksen johtajan Didier Faivren ja alkoivat miehittää avaruuskeskusta, mutta poistuivat paikalta jo seuraavana päivänä. Kolme poliitikkoa olivat Léon Bertrand (Saint-Laurent-du-Maronin pormestari), Gabriel Serville (paikallisparlamentin edustaja) ja Antoine Karam (Ranskan Guayanaa edustava senaattori).
7. huhtikuuta tuoretavara oli suurimmaksi osaksi kadonnut ruokakauppojen hyllyiltä. Erityisesti pullovesi, maito, liha ja jauhot olivat lopussa. Mielenosoittajien oli tuolloin tarkoitus tavata alueen prefekti Martin Jaeger Cayennessa, mutta tapaaminen peruuntui. Tämän seurauksena mielenosoitukset muuttuivat väkivaltaisiksi, mikä johti yhden poliisin loukkaantumiseen. ”500 veljen” edustajat vierailivat seuraavana päivänä hänen luonaan sairaalassa neuvotteluyhteyden löytämiseksi.
Ranskan hallituksen suostuttua mielenosoittajien vaatimaan investointipakettiin yleislakko päättyi 21. huhtikuuta, ja mielenosoittajat alkoivat poistaa tiesulkuja Kourousta ja Cayennesta 24. huhtikuuta.
Jälkipyykki.
Koska levottomuudet tapahtuivat vuoden 2017 presidentinvaalien aikana, ehdokkaat ottivat kantaa levottomuuksiin ja niiden syihin. François Fillon syytti levottomuuksista presidentti François Hollanden politiikan epäonnistumisia kun taas Marine Le Pen syytti maahanmuuttajia. Presidentinvaalit voittanut Emmanuel Macron lupasi pidättäytyä edellisen hallituksen antamissa lupauksissa. Macron vieraili alueella lokakuussa 2017.