tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Maahanmuuttajien pisteytysjärjestelmä

Maahanmuuttajien pisteytysjärjestelmä tai maahanmuuton pisteytysmalli on arviointi, jossa työperäiset maahanmuuttajat valikoidaan heille annettujen pisteiden perusteella. Arviointi perustuu henkilön koulutukseen, työkokemukseen, kielitaitoon, työllistymisen kannalta sopivaan ikään sekä työtarjoukseen. Maahan pääsyn edellytys on riittävä pistemäärä. Maahanmuuttajia pisteytetään muun muassa Kanadassa, Australiassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Uudessa-Seelannissa ja Saksassa.
Esimerkkejä.
Kanadan pisteytysjärjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1967. Pisteytyksessä otetaan huomioon tulijan koulutustausta (maks. 25 pistettä), englannin ja ranskan kielen taito (24 pistettä), työkokemus (21 pistettä), ikä (10 pistettä) ja työtarjous (10 pistettä). Myös tulijan taloudellinen tausta otetaan huomioon. Lisäksi tulijoilta tarkistetaan terveydentila. Mukana tuleva puoliso antaa lisäpisteitä sopeutumiskyvystä.
Australian pisteytysjärjestelmä otettiin käyttöön vuonna 1989. Tulijat jaetaan ammattitaitoisiin työntekijöihin ja työnantajan rahoittamiin. Pisteitä saa iästä (maks. 30 pistettä), englannin kielen taidosta (20), työkokemuksesta Australiassa (20) tai ulkomailla (15), koulutustaustasta tai tohtorintutkinnosta (20) sekä muutamista muista taidoista ja kokemuksista (5 kustakin). Maahan pääsyn minimipistemäärä on 65. Lisäksi vaaditaan riittävä terveydentila sekä nuhteettomuus ja vaarattomuus.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa ensimmäinen pisteytysjärjestelmä otettiin käyttöön vuonna 2008. Se perustui Australian järjestelmään ja koski Euroopan unionin ulkopuolelta tulijoita. Maassa otettiin EU-eron jälkeen käyttöön uusi pisteytysjärjestelmä, joka koskee kaikista maista tulijoita. Tulija saa pisteitä työtarjouksesta (maks. 20 pistettä), työn vaatimasta taitotasosta (20), englannin kielen taidosta (10) ja palkan tasosta (20). Vaadittu yhteismäärä on 70 pistettä.
Uudessa-Seelannissa pisteitä saa työtarjouksesta taitoa vaativassa työssä 12 kuukaudeksi (maks. 60 pistettä), työkokemuksesta (30), koulutustaustasta (55), maassa olevista lähisukulaisista (10) ja iästä (30).
Saksassa pisteytysjärjestelmä on otettu käyttöön 2020-luvulla. Järjestelmiä on kaksi. Ensimmäinen koskee maahantulijoita, jotka tulevat maahan niin sanotulla ”mahdollisuuskortilla”. Toinen koskee pysyvällä oleskeluluvalla maahan tulijoita. Tulijat saavat pisteitä koulutuksesta, työkokemuksesta, kielitaidosta, iästä ja aiemmasta oleskelusta Saksassa.
Lintukoto (taideteos)

Lintukoto on valaistu, Nurmijärven kartasta innoituksensa saanut teos Nurmijärven Klaukkalassa Klaukkalan kehätien ja E12-valtatien risteyksessä kallion päällä. Teos paljastettiin vuonna 2025, jolloin Nurmijärven kunta täytti 250 vuotta. "Lintukoto"-teos on maamerkki, joka toimii Nurmijärven porttina ja tienviittana.
Monet näkevät Nurmijärven karttakuvassa kyyhkyn, joka on rauhan, rakkauden, onnen ja vapauden symboli. Teoksen "Lintukoto"-nimi viittaa Aleksis Kiven runoon "Lintukoto" (1866) ja toisaalta suomalaiseen kansanperinteeseen lintukodosta. Kiven runossa lintukoto on onnellisten saari merellä. Kansanperinteessä muuttolinnut muuttivat talveksi lintukotoon Linnunrataa seuraten ja ihmissielukin saattoi vaeltaa sinne kuoltuaan. Nurmijärven kunta viestii teoksella, että kunta haluaa olla moderni lintukoto. Linnun höyhenpeitteen muodostavat tuulessa heiluvat ja valossa kimmeltävät timantin muotoiset paljetit. Teoksen lintumaista karttakuvaa ympäröivät jatkuvuutta ja kasvua kuvaavat vuosirenkaat. Viereisen kallioleikkauksen yläosaan on suunnattu LED-korostusvalaistus, jonka väriä vaihdellaan tilanteiden mukaan. Teoksen suunnittelua on johtanut teollinen muotoilija ja valotaiteilija Reija Pasanen. Teoksen suunnittelusta on vastannut Rambollin suunnitteluryhmä.
Vuonna 2020 Klaukkalan kehätien kallioleikkauksessa oli Janne Raudaskosken ja Panu Pikkuahon tekemä tilapäinen valoteos "Yhteys" liittyen tien avajaisiin.
Mustakitakala

Mustakitakala ("Malacosteus niger") on kitakaloihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan syvistä vesistä kaikista valtameristä.
Koko ja ulkonäkö.
Mustakitakala voi kasvaa suurimmillaan 24–27 cm pitkäksi, ja naaraa ovat koiraita suurempia. Ruumiinrakenteeltaan laji on hoikka ja pitkänomainen. Sen tunnusomaisin piirre ovat hyvin pitkät leuat ja leukojen saranamaisten nivelten vuoksi suu avautuu hyvin suureksi. Mustakitakalan hampaat ovat kookkaat ja terävät. Silmien alla on kaksi valoelintä, joissa on bioluminoivia bakteereja, jotka tuottavat punaista ja sinisenvihreää valoa. Lisäksi pienempiä valoelimiä on myös muualla ruumiissa. Kala on väriltään musta. 
Levinneisyys ja elintavat.
Mustakitakalan levinneisyys on hyvin laaja ja sitä tavataan lauhkeista ja lämpimistä vesistä niin Atlantista, Intian valtamerestä kuin Tyynestämerestäkin. Laji elää useimmiten noin 500–2 000 syvyydessä merenpinnasta. Sen ravintoa ovat erityisesti äyriäiset, kuten hankajalkaiset, mutta myös kalat, monisukasmadot ja kalmarit. Laji lisääntyy ympärivuotisesti.
Sergio Bertoni

Sergio Bertoni (23. syyskuuta 1915 Pisa – 5. helmikuuta 1995) oli italialainen jalkapalloilija, joka pelasi hyökkääjän pelipaikalla. Hän oli pituudeltaan 180-senttimetrinen. Pelaajauransa jälkeen hän toimi vuodet 1950–1951 Spezian valmentajana.
Bertonin pelaajauran seurajoukkueisiin lukeutuivat kotimaiset Pisa SC, Genoa, Brescia, Modena FC ja Spezia. Hän pelasi kolme ottelua vuoden 1936 kesäolympialaisissa, jossa Italia voitti kultaa. Bertoni pelasi kuusi ottelua Italian A-maajoukkueessa ja teki yhden maalin. Hän kuului vuoden 1938 maailmanmestarijoukkueeseen mutta ei pelannut MM-turnauksessa minuuttiakaan.
Pietro Rava

Pietro Rava (21. tammikuuta 1916 – 5. marraskuuta 2006) oli italialainen jalkapalloilija, joka pelasi puolustuksen vaihtelevilla pelipaikoilla. Hän oli vasenjalkainen ja pituudeltaan 175-senttimetrinen. Pelaajauransa jälkeen Rava valmensi useita joukkueita.
Rava voitti Juventuksen kanssa Italian liigamestaruuden kaudella 1949–1950. Lisäksi hän sai joukkueessa nimiinsä kahdesti Italian cupin mestaruuden 1937–1938 ja 1941–1942. Rava pelasi joukkueensa kaikki neljä ottelua kesäolympialaisissa 1936, kun Italia voitti kultaa. Hän pelasi joukkueensa kaikki neljä ottelua vuoden 1938 MM-kilpailuissa, joissa Italia voitti mestaruuden. Rava pelasi 30 ottelua Italian A-maajoukkueessa.
Rava oli Italian vuoden 1938 maailmanmestaruuskilpailujen voittajajoukkueen viimeinen elossa oleva jäsen. Hän kuoli 5. marraskuuta 2006 Torinossa sen jälkeen, kun hänen oikeaan reisiluuhunsa oli tehty leikkaus. Rava oli sairastanut useita vuosia Alzheimerin tautia.
Dain Studios

DAIN Studios on suomalais-saksalainen dataan ja tekoälyyn erikoistunut konsulttiyritys. Se on perustettu vuonna 2016, ja sen toimistot sijaitsevat Helsingissä, Berliinissä ja Münchenissä.
Historia.
DAIN Studiosin perustivat vuonna 2016 Ulla Kruhse-Lehtonen, Dirk Hofmann ja Saara Hyvönen.
Joulukuussa 2021 kansainvälinen teknologiakonserni Körber hankki enemmistöosuuden yhtiöstä. Kaupanteko toteutui 27. joulukuuta 2021.
Satama-areena

Satama-areena on Kotkassa Kotkansaarella sijaitseva monitoimirakennus, joka avattiin vuonna 2023. Rakennuksen suunnitteli arkkitehtitoimisto ALA Oy.
Rakennuksen tiloja voi joustavasti yhdistellä tai jakaa tarpeen mukaan eri tapahtumiin, kuten konsertteihin, messuihin, näyttelyihin, kokouksiin ja seminaareihin. Kaikki Satama-areenan yhdisteltävät tilat käyttöönottamalla muodostuu XL-sali, jonka maksimikapasiteetti on seisovissa tilaisuuksissa noin 3 200 henkilöä.
Rakennuksen viereen valmistui vuonna 2024 siihen saumattomasti liittyvä Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun (XAMK) uusi Kotkan kampuksen rakennus. Satama-areenan lähettyvillä on myös samalla Kotkan Kantasataman alueella sijaitseva Merikeskus Vellamo.
Satu Loukkola

Satu Loukkola (s. 1957 Joensuu) on suomalainen kuvanveistäjä. Loukkolan pääasialliset taiteen tekemisen välineet ovat klassinen kuvanveisto, maalaaminen ja piirtäminen. 
Ura.
Satu Loukkola työsti Jari Litmasen näköispatsasta noin vuoden ajan, mutta hanke viivästyi taloudellisten vaikeuksien ja negatiivisen julkisuuden vuoksi. Patsashanke jäi tällöin kesken, vaikka Loukkola sai korvauksensa sovitusti. Patsaan lopulliseksi tekijäksi valittiin Reijo Huttu, jonka luonnoksiin kuvanveistäjäliitto kohdisti kritiikkiä ja kutsui sitä mm. kömpelöksi ja epäsuhtaiseksi. Yle kertoi kuvanveistäjienliiiton arviossa mainittaneen, ettei tekijäksi valittu Huttu ollut kuvanveistäjäliiton jäsen, toisin kuin alkuperäinen kandidaatti Loukkola.
Satu Loukkola
Hallinnoijat

Hallinnoijat ry, tunnettu myös nimellä Hallarit on Vaasan yliopiston hallintotieteiden opiskelijoiden ainejärjestö. Hallinnoijat ry perustettiin vuonna 1983. Ainejärjestön pääaineisiin kuuluvat aluetieteet, julkisjohtaminen, julkisoikeus, sekä sosiaali- ja terveyshallintotiede.
Historia.
26. helmikuuta 1981 valtioneuvos vahvisti korkeakoululaitosten kehittämissuunitelman vuosille 1981–1986. Kehittämissuunitelma sisälsi ehdotuksen hallintotieteellisen koulutuksen aloittamisesta Vaasan korkeakoulussa. Syksyllä 1983 opetuksen alkaessa resurssit olivat vähäiset. Julkishallinnon puolella varsinaisia opetusvirkoja oli kaksi kappaletta. Samana vuonna Hallinnoijat ry perustettiin. Hallintotieteiden koulutus oltiin alkuvuosina sijoitettu yhteiskuntatalouden ja oikeustieteen laitokseen. Tämän vuoksi tutkinnolla oli kiinteä yhteys kauppatieteisiin.
Vuonna 1988 ensimmäisten hallintotieteiden kandidaattien valmistutta, koulutuksen kannalta otettiin suuri askel hallinnollisen itsenäisyyden kannalta. Koulutus siirtyi yhteiskuntatalouden ja oikeustieteen laitoksen alaisuudesta uuteen julkishallinon ja -oikeuden laitoksen alaisuuteen. Samana vuonna myös opetus siirtyi Palosaarelle.
Nälkämuuri

Nälkämuuri (tšek. "Hladová zeď") on vuosina 1360–1362 rakennettu puolustusmuuri, joka sijaitsee Tšekin pääkaupunki Prahan Petřínin kukkulalla.
Muuri.
Nälkämuuri kulkee Újezdistä Strahovin kautta Hradčanyyn. Pituutta sillä on 1 178 metriä ja korkeutta noin 4 – 4,5 metriä. Noin 1,8 metriä leveää muuria vahvisti ennenvanhaan kahdeksan vartiotornia. Seuraavina vuosisatoina muurin muotoa uudistettiin, ja sen kylkeen rakennettiin muun muassa jalankulun mahdollistaneita portteja.
Korjaukset.
Nälkämuuria korjattiin ensimmäisen kerran vuonna 1624, ja seuraavan noin 1700-luvun puolivälissä. Seuraavien vuosisatojen aikana pienempiä korjauksia tehtiin ajoittain. Vuosien 1923–1925 ja 1975 korjauksista muistuttavat muuriin kiinnitetyt muistolaatat.
Historia.
Nälkämuuri rakennettiin keisari Kaarle IV:n käskystä vuosina 1360–1362 parantamaan Malá Stranan eteläistä ja pohjoista puolustusta. Yli kilometrin mittainen muuri rakennettiin huomattavan lyhyessä ajassa. 
Muuria käytettiin Prahan puolustuksessa valmistumisestaan aina vuoneen 1866 saakka. 
Nimi.
Nälkämuuria on joskus kutsuttu myös Hammasmuuriksi. Se sai nykyisen nimensä luultavasti vuonna 1361 puhjenneen nälänhädän mukaan, jonka aikana jotkut kaupungin nälkää nähneet saivat elantonsa muurin rakennusurakoista. Nälänhätä on joskus nähty syynä muurin rakentamiselle, mutta tämä on väärinkäistys. Nälkämuurin rakennettiin parantamaan Malá Stranan puolustusta.
Hammer Sport AG

Hammer Sport AG on saksalainen urheiluvälinevalmistaja. Neu-Ulmissa sijaitseva yritys on yksi johtavista kansainvälisistä kotikuntoiluvälineiden valmistajista. Hammer Sport tekee koti- ja ammattilaiskuntoiluvälineitä. Hammerin tuotevalikoimaan kuuluu sekä kardiolaitteita että painoharjoitteluvälineitä. Yrityksen pääbrändit ovat Hammer ja Finnlo. Heiltä löytyy myös tuotemerkit Hammer Boxing ja Hammer Home of Hoops. Yritys keskittyy innovatiivisten ja korkealaatuisten kuntoiluvälineiden kehittämiseen. Hammer Sport on edustettuna yli 60 maassa, tarjoaa yli 600 erilaista tuotetta ja sillä on 16 myymälää Saksassa ja Sveitsissä.
Historia.
Heinrich Hammerin perheyrityksen historia alkaa vuodesta 1900 Etelä-Saksassa, kun Heinrich Hammer ja hänen vaimonsa ottivat haltuunsa vanhempiensa sahan Erbachissa, Baden-Württembergissä.
Tuotanto ei kuitenkaan rajoittunut pelkästään lautojen ja kahvojen valmistukseen. Kymmenen vuotta myöhemmin yritys valmisti tikaskärryjen ja pulkkien lisäksi myös massiivipuusta leikattuja ja höyryllä taivutettuja tennismailoja sekä suksia.
/2016ALBUM/

W:/2016ALBUM/ () on Deadmau5:n kahdeksas studioalbumi. Se julkaistiin joulukuussa 2016 artistin oman levymerkin Mau5trap kautta. Albumin nimi viittaa network-attached storage-palvelimen levyn nimeen, jossa hän piti albumin master-raitoja. Kappaleet "Snowcone" ja "Let Go" julkaistiin singleinä albumilta.
Nathan Collins

Nathan Michael Collins (s. 30. huhtikuuta 2001 Leixlip) on irlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän on pituudeltaan 193-senttimetrinen. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Brentfordia ja on kaudella 2025–2026 joukkueen kapteeni. Hän on pelannut Irlannin A-maajoukkueessa vuodesta 2021.
Collins siirtyi vuonna 2016 irlantilaisesta Cherry Orchardista englantilaisseura Stoke Cityn junioreihin. Hän pelasi Stoken edustusjoukkueessa 39 Englannin mestaruussarjan ottelua ja teki niissä kaksi maalia. Hän edusti valioliigaseura Burnleyä kaudella 2021–2022 ja pelasi 19 valioliigaottelua, joissa hän teki kaksi maalia, huhtikuun alkupuolella Evertonia ja pari viikkoa myöhemmin Southamptonia vastaan. Kaudella 2022–2023 Collins pelasi Wolverhampton Wanderersissa 26 valioliigaottelua tekemättä maaleja. Syyskuisessa kotiottelussa Manchester Cityä vastaan hänet ajettiin kentältä ulos hänen taklattuaan sääntöjen vastaisesti Jack Grealishia. Collins sai tapauksesta kolmen ottelun pelikiellon.
Collins siirtyi kesällä 2023 Brentfordiin. Hän pelasi kaudella 2023–2024 Valioliigassa 32 ottelua, joista 29 ottelua avauskokoonpanossa. Hän teki maalin marraskuussa kotiottelussa West Ham Unitedia vastaan. Kaudella 2024–2025 hän pelasi joukkueensa kaikki 38 valioliigaottelua alusta loppuun. Hän teki maalin lokakuussa Wolverhamptonia ja joulukuussa Newcastle Unitedia vastaan, molemmat kotikentällä.
Collins pelasi useissa Irlannin nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi yhteensä kahdeksan ottelua alle 17-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa vuosina 2017 ja 2018. Hän pelasi Irlannin A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran lokakuussa 2021 ystävyysottelussa Qataria vastaan. Hän on pelannut elokuun 2025 loppuun mennessä 30 A-maaottelua ja ollut syksyllä 2024 tapahtuneesta Séamus Colemanin loukkaantumisesta alkaen maajoukkueen kapteeni. Collins on tehnyt A-maaotteluissaan kaksi maalia: kesäkuussa 2022 Kansojen liigan ottelussa Ukrainaa ja kesäkuussa 2023 EM-karsintaottelussa Kreikkaa vastaan.
1470 Carla

1470 Carla (1938 SD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1469 Linzia

1469 Linzia (1938 QD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1468 Zomba

1468 Zomba (1938 PA) on keskikokoinen asteroidi, jonka kiertorata leikkaa Marsin kiertoradan. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Nimetty Nyassalandin kaupungin mukaan.
1464 Armisticia

1464 Armisticia (1939 VO) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1465 Autonoma

1465 Autonoma (1938 FA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1466 Mündleria

1466 Mundleria (1938 KA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Kiertoradan tyypin perusteella asteroidi voi kuulua Phocaea-ryhmään.
1467 Mashona

1467 Mashona (1938 OE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Caoimhín Kelleher

Caoimhín Odhrán Kelleher (s. 23. marraskuuta 1998 Cork) on irlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän on pituudeltaan 188-senttimetrinen. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Brentfordia, johon hän siirtyi kesällä 2025. Hän on pelannut Irlannin A-maajoukkueessa vuodesta 2021.
Kelleher siirtyi vuonna 2015 irlantilaisesta Ringmahon Rangersista englantilaisseura Liverpoolin junioreihin. Hän pelasi Liverpoolin edustusjoukkueessa 25 valioliigaottelua, joista ensimmäisen joulukuussa 2020. Kaudella 2023–2024 hän pelasi kymmenen valioliigaottelua, kuten myös seuraavalla kaudella, jolloin Liverpool voitti liigamestaruuden. Kelleher pelasi Liverpoolin voittaman liigacupin loppuottelussa vuosina 2022 ja 2024. Hän pelasi Liverpoolissa kuusi Mestarien liigan ja kahdeksan Eurooppa-liigan ottelua.
Kelleher pelasi Irlannin nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi kolme ottelua alle 17-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa vuonna 2015. Hän oli Irlannin A-maajoukkueessa varamaalivahtina ensimmäisen kerran marraskuussa 2018. Hän pelasi ensimmäisen A-maaottelunsa kesäkuussa 2021 ystävyysottelussa Unkaria vastaan. Hän on pelannut elokuun 2025 loppuun mennessä 23 A-maaottelua.
1141 Bohmia

1141 Bohmia (1930 AA) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1142 Aetolia

1142 Aetolia (1930 BC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1143 Odysseus

1143 Odysseus (1930 BH) on suuri asteroidi, joka jakaa Jupiterin kiertoradan eli luokitellaan Troijalaisiin asteroideihin. Asteroidin kiertoaika Auringon ympäri on noin (), jolloin se on lähimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä. Asteroidin läpimitta on noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1144 Oda

1144 Oda (1930 BJ) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1291 Phryne

1291 Phryne (1933 RA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1292 Luce

1292 Luce (1933 SH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1293 Sonja

1293 Sonja (1933 SO) on keskikokoinen asteroidi, jonka kiertorata leikkaa Marsin kiertoradan. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1294 Antwerpia

1294 Antwerpia (1933 UB1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1295 Deflotte

1295 Deflotte (1933 WD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1296 Andrée

1296 Andree (1933 WE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1361 Leuschneria

1361 Leuschneria (1935 QA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Ålsrode

Ålsrode on taajama Norddjursin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 202 asukasta vuoden 2025 alussa.
1362 Griqua

1362 Griqua (1935 QG1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1363 Herberta

1363 Herberta (1935 RA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Ørsted (Norddjurs)

Ørsted on taajama Norddjursin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 1 333 asukasta vuoden 2025 alussa.
1364 Safara

1364 Safara (1935 VB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1365 Henyey

1365 Henyey (1928 RK) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1366 Piccolo

1366 Piccolo (1932 WA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1367 Nongoma

1367 Nongoma (1934 NA) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Ørum (Norddjurs)

Ørum on taajama Norddjursin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 691 asukasta vuoden 2025 alussa.
1383 Limburgia

1383 Limburgia (1934 RV) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1384 Kniertje

1384 Kniertje (1934 RX) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1385 Gelria

1385 Gelria (1935 MJ) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Øster Alling

Øster Alling on taajama Norddjursin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 288 asukasta vuoden 2025 alussa.
Hårslev

Hårslev on taajama Nordfynin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 288 asukasta vuoden 2025 alussa.
Kappendrup

Kappendrup on taajama Nordfynin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 261 asukasta vuoden 2025 alussa.
Lunde (Nordfyn)

Lunde on taajama Nordfynin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 338 asukasta vuoden 2025 alussa.
Morud

Morud on taajama Nordfynin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 1 976 asukasta vuoden 2025 alussa.
Otterup

Otterup on taajama Nordfynin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 5 263 asukasta vuoden 2025 alussa.
Jørgen Møller

Jørgen Møller (1873–1944) oli tanskalainen shakinpelaaja. Hän voitti Pohjoismaiden turnauksen vuosina 1899 ja 1901. Møller on antanut nimensä eräälle shakkiavaukselle.
Le Bon Marché

Le Bon Marché on yksi maailman johtavista ja eksklusiivisimmista tavarataloista, ja se sijaitsee Pariisissa Seine-joen vasemmalla rannalla – "rive gauche" – Montparnassen ja Saint Germainin välissä. Aristide Boucicaut perusti tavaratalon vuonna 1852, ja se oli tuolloin vain pieni liike, joka laajeni suureksi tavarataloksi, jolla oli laaja valikoima ja jota pidetään maailman ensimmäisenä oikeana tavaratalona.
Ranskalainen luksusyritys LVMH osti tavaratalon vuonna 1984, ja vuonna 1987 Bernard Arnault päätti muuttaa sen luksustavarataloksi. "La Grande Epicerie de Paris" -niminen sivuliike on vuodesta 1988 lähtien kehittynyt Pariisin suurimmaksi ruokakaupaksi.
1501 Baade

1501 Baade (1938 UJ) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty tähtitieteilijä Wilhelm Heinrich Walter Baaden (1893–1960) muistoksi.
1502 Arenda

1502 Arenda (1938 WB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
The Eternal Sunshine Tour

The Eternal Sunshine Tour on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Ariana Granden neljäs maailmankiertue, jolla hän konsertoi ympäri Pohjois-Amerikkaa ja Eurooppaa. Konsertteja järjestetään yhteensä 27, joista pidetään 20 Yhdysvalloissa, kaksi Kanadassa ja viisi Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
1658 Innes

1658 Innes (1953 NA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
SpaceX Starship integrated flight test 9

SpaceX Starship integrated flight test 9 eli IFT-9 oli Starshipin ja Super Heavyn yhdeksäs yhteinen koelento.
Lento oli Super Heavyn ensimmäinen toinen lento eli uudelleenkäyttö. Ensimmäinen lento oli IFT-7. Kantoraketin talteenottoa ei aiottu vaan sillä tehtiin erilaisia testejä ja se putosi lopulta Meksikonlahteen.
Starshipin kyydissä oli kahdeksan Starlink-3 -satelliittien simulaattorimallia ja niiden laukaisin. Lennon tavoitteita hallitun mereen laskeutumisen lisäksi oli muiden muassa satelliittimallien laukaisu ja Raptor-rakettimoottorin uudelleenkäynnistys.
Lennon 17 minuutilla aloitettu rahtiruuman avaus ei onnistunut, joten satelliittien simulaattorimallien laukaisinta ei voitu testata.Ajassa 22 minuuttia aluksen asento alkoi heitellä ja ajassa 26 minuuttia asennonsäätö oli menetetty kokonaan. SpaceX:n mukaan syynä oli sisäinen tankkivuoto.Myös aiottu Raptorin uudelleenkäynnistys jouduttiin perumaan. Alus tuhoutui ilmakehään paluun alkuvaiheessa.
1681 Steinmetz

1681 Steinmetz (1948 WE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
SpaceX Starship integrated flight test 10

SpaceX Starship integrated flight test 10 eli IFT-10 oli Starshipin ja Super Heavyn kymmenes yhteinen koelento. Aikaisempien epäonnistuneiden Starship Block-2 -testilentojen jälkeen lento saavutti kaikki päätavoitteensa. 
Ennen laukaisua.
Lennolle tarkoitettu Starship 36 räjähti ja tuhoutui Massey:n testialustalla Starbasessa 19. kesäkuuta 2025. Räjähdys vaurioitti merkittävästi myös testialustaa.
Ensimmäinen laukaisuyritys 24. elokuuta keskeytyi tankkausvaiheessa nestehapen pikaliittimen (Ship Quick Disconnect (SQD)) alettua vuotaa.
Nopean korjauksen myötä toinen laukaisuyritys oli heti seuraavana päivänä 25. elokuuta. Yritys eteni täyteen tankkaukseen mutta ukkospilvivaaran vuoksi laukaisu pysäytettiin T-40 sekuntiin odottamaan sään paranemista, mitä ei lopulta tapahtunut. 
Nopean laukaisulaustan nestehappi ja nestetyppi täydennyksen jälkeen kolmas yritys 26. elokuuta onnistui.
Lento.
Kesken nousuvaiheen yksi B16-kantoraketin moottori lakkasi toimimimasta. Tämä ei vielä estä laukaisun onnistumista vaan kantoraketti lähetti aluksen onnistuneesti matkaan. Kantoraketin talteenottoa ei yritetty vaan se suoritti erilaisia laskutumiseen liittyviä testejä kuten sammuneen moottorin korvaamisen toisella. Kantoraketti laskeutui hallitusti Meksikonlahteen.
Aluksen osalta lennon tavoite oli saavuttaa aikaisempin Block 2 alusten epäonnistuneiden lentojen tavoitteet eli satelliittisimulaattorien laukaisu, Raptorin uudelleenkäynnistys ja hallittu laskeutuminen.
Kaikkien kahdeksan Starlink-3 -satelliittisimulaattorin laukaisu onnistui. Seuraavana suoritettu ilmäkehä-versiota olevan Raptor-moottorin uudelleenkäynnistys onnistui myös.
Ilmakehään paluun aikana havaittiin, että molemmista takasiivekkeistä irtosi materiaalia. Myös aluksen takakehään syntyi aukko. Näistä vaurioista huolimatta siivekkeiden aiottu rasituskoe ja hallittu laskeutuminen onnistui. Alus laskeutui hallitusti aiottuun kohtaan Intian valtamereen ja tallentui kamerapoijujen kuvaan.
1811 Bruwer

1811 Bruwer (4576 P-L) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1812 Gilgamesh

1812 Gilgamesh (4645 P-L) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1814 Bach

1814 Bach (1931 TW1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1815 Beethoven

1815 Beethoven (1932 CE1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1816 Liberia

1816 Liberia (1936 BD) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1817 Katanga

1817 Katanga (1939 MB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1818 Brahms

1818 Brahms (1939 PE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
1819 Laputa

1819 Laputa (1948 PC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akseli ympäri on .
Asteroidi on nimetty "Gulliverin matkojen" kelluvan saaren mukaan.
1820 Lohmann

1820 Lohmann (1949 PO) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1821 Aconcagua

1821 Aconcagua (1950 MB) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
1822 Waterman

1822 Waterman (1950 OO) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1823 Gliese

1823 Gliese (1951 RD) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1824 Haworth

1824 Haworth (1952 FM) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1759 Kienle

1759 Kienle (1942 RF) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1760 Sandra

1760 Sandra (1950 GB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1761 Edmondson

1761 Edmondson (1952 FN) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Nimetty professori Frank K. Edmondsonin (s. 1912) kunniaksi.
1539 Borrelly

1539 Borrelly (1940 UB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
SpaceX Starship integrated flight test 11

SpaceX Starship integrated flight test 11 eli IFT-11 on aiottu Starshipin ja Super Heavyn yhdestoista yhteinen koelento. 
Edellisellä lennolla IFT-10 Block-2 Starship saavutti päätavoitteensa. Tämän lennon on tarkoitus olla viimeinen Block-2 aluksen lento. Lennon on myös tarkoitus olla viimeinen laukaisualustalta OLP-A sen nykymuodossa.
Refugium peccatorum (madonna)

Refugium peccatorum () on Luigi Crosion maalaus Neitsyt Mariasta ja Jeesus-lapsesta vuodelta 1898. Se on yksi laajimmin levinneistä Marian kuvista maailmassa. Katolisen Schönstattin liikkeen piirissä siitä kutsutaan nimellä Schönstattin kolme kertaa ihmeellinen äiti () erotuksena "Ingolstadtin kolme kertaa ihmeellisestä äidistä", jesuiittapappi Jakob Remin eräälle toiselle Neitsyt Marian kuvalle antaman nimityksen mukaan. Kummatkin nimet palautuvat Loreton litaniaan.
Valeria Márquez

Valeria Márquez (koko nimi: Atziri Valeria Márquez López, 14. helmikuuta 2002 – 13. toukokuuta 2025) oli meksikolainen malli, yrittäjä ja sisällöntuottaja. Hän tuli tunnetuksi sosiaalisessa mediassa elämäntapapainotteisesta sisällöstään. Myöhemmin hän perusti kauneussalongin Zapopan kaupunkiin Jaliscon osavaltioon. 
Ura.
Márquezin malliura alkoi vuonna 2018, kun hän oli 16-vuotias. Silloin hänet valittiin meksikolaisen vaatefirman Vicio Vanidadin malliksi. Vuonna 2021 hän sai kauneuskilpailusta tittelin ”Miss Rostro”. Valerialla oli maksettuja mainosyhteistöitä muunmuassa Golden Deluxen sekä Beauty Body Levelin kanssa. 
Hän aloitti sisällön tuottamisen 2010-vuoden loppupuolella. Hän toimi mallina paikallisissa yrityksissä ja kampanjoissa vakiinnuttaen imagoaan nuoren yleisön keskuudessa Länsi-Meksikossa. Hänen tyylinsä yhdisteli modernia estetiikkaa sekä perinteisiä meksikolaisia designelementtejä. Tämä herätti useiden brändien huomion. Ennen uraansa kosmetologina, Valeria opiskeli hammaslääketiedettä. Vuonna 2024 hän avasi oman kauneushoitolansa nimeltä Blossom The Beauty Lounge Zapopan kunnassa Jaliscossa. 
Kuolema.
Valeria Márquez ammuttiin TikTok -livestriimin aikana kuoliaaksi hänen kauneussalongissaan 13. toukokuuta 2025. Hän oli kuollessaan 23-vuotias. Ampuja tekeytyi lähetiksi ja oli peittänyt kasvonsa maskilla. Márquezia ammuttiin kolme kertaa; kerran rintaan ja kaksi kertaa päähän. Striimi oli tässä vaihessa vielä päällä, mutta se oli mykistettynä. Aiemmin striimin aikana hän ilmaisi huolensa turvallisuudestaan. Muutama sekunti hänen kuolemansa jälkeen hänen työntekijänsä nappasi striimiä lähettävän puhelimen ja keskeytti live-striimin. Jaliscon syyttäjänvirasto ilmoitti, että rikoksen aikaan kauneushoitolan ulkopuolella oli kaksi miestä, jotka pakenivat mahdollisesti moottoripyörällä.
Ruumiinavaus vahvisti Márquezin kuolleen ampumahaavoihin. Meksikon presidentti Claudia Sheinbaum kertoi, että tutkinta aloitettiin väitetystä naismurhasta ja lähetti myös surunvalittelunsa Márquezin perheelle. Jaliscon syyttäjänvirasto ilmoitti 16. toukokuuta kutsuvansa Valerian ystävät sekä perheenjäsenet todistajiksi ja poliisi ilmoitti tutkivansa useampaa kuin yhtä epäiltyä. Pian Márquezin kuoleman jälkeen hänen kauneushoitolansa ulkopuolelle tuotiin kynttilöitä ja kukkia. Jonkin aikaa hänen hautaamisensa jälkeen hänen hautaansa vandalisoitiin. Valerian Tiktok-tili suljettiin pian hänen kuolemansa jälkeen.
Kuoleman jälkeen.
Yhdysvaltain valtiovarainministeriö määräsi 18. kesäkuuta 2025 rangaistukset Jaliscon uuden sukupolven kartellin (CJNG) viidelle korkea-arvoiselle jäsenelle huumekaupasta ja väkivallasta. Valeria Márquezin tappaminen mainittiin esimerkkinä Meksikon jatkuvasta naismurhakriisistä. Seuraamuksia saaneiden kartellin jäsenten joukossa oli muun muassa murhasta epäilty Ricardo Ruiz Velasco.
2155 Wodan

2155 Wodan (6542 P-L) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Nimetty teutonisen mytologian jumalan (Odin) mukaan.
5036 Tuttle

5036 Tuttle (1991 US2) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Nimetty tähtitieteilijä Horace P. Tuttlen (1837-1923) mukaan.
5035 Swift

5035 Swift (1991 UX) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Nimetty Lewis Swiftin (1820-1913) muistoksi.
2409 Chapman

2409 Chapman (1979 UG) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
2410 Morrison

2410 Morrison (1981 AF) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty tähtitieteilijä David Morrisonin kunniaksi.
2411 Zellner

2411 Zellner (1981 JK) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
2412 Wil

2412 Wil (3537 P-L) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
2413 van de Hulst

2413 van de Hulst (6816 P-L) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
2434 Bateson

2434 Bateson (1981 KA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
2435 Horemheb

2435 Horemheb (4578 P-L) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
Asteroidi on nimetty faaraon mukaan.
2589 Daniel

2589 Daniel (1979 QU2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
2590 Mourão

2590 Mourao (1980 KJ) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
3287 Olmstead

3287 Olmstead (1981 DK1) on keskikokoinen asteroidi, jonka kiertorata leikkaa Marsin kiertoradan. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
3754 Kathleen

3754 Kathleen (1931 FM) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
3755 Lecointe

3755 Lecointe (1950 SJ) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
3756 Ruscannon

3756 Ruscannon (1979 MV6) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
Nimetty astrofyysikko Russell Cannonin mukaan.