tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Sara Bee

Sara Mariam Beldjerd (taiteilijanimeltään Sara Bee, s. 16. heinäkuuta 1999 Seinäjoki) on suomalainen laulaja-lauluntekijä, joka yhdistelee musiikissaan rappia, poppia ja R&amp;B:tä. Hän julkaisi kesäkuussa 2025 "Iconic"-kappaleen, joka sai TikTokissa suosiota käyttäjien tekemien videoiden avulla, joissa kuului pätkä kappaleesta. Näitä videoita oli jo ennen kappaleen varsinaista julkaisua yli 3 000. Myös julkisuuden henkilöt kuten Niko Saarinen osallistuivat trendiin.
Muita Beldjerdin suosittuja singlejä ovat keväällä 2025 julkaistu Spotifyn Top 50 -listalle päässyt, Aresin kanssa tehty "Luuleks". Vuoden 2024 single "Loyal" oli Basson kevään 2024 soitetuin kotimaan kappale.
Beldjerd löysi rap-musiikin veljensä kautta ja kuunteli nuorena muun muassa Eminemiä ja 50 Centiä. Popin hän oppi Rihannalta ja Britney Spearsilta. Hänellä on algerialaiset sukujuuret.
Beldjerd on levyttänyt huhtikuusta 2023 lähtien Warner Music Finlandin alaiselle Monsp Recordsille. Laulajan uransa ohella hän on esittävän taiteen alalla toimivan, 19. marraskuuta 2024 perustetun Sara Bee Oy:n hallituksen jäsen.
Næstved Tidende

Næstved Tidende oli tanskalainen sanomalehti, joka ilmestyi Næstvedissä vuodesta 1866 vuoteen 2005, jolloin se yhdistyi "Sjælland Tidenden" kanssa "Sjællandske"-lehdeksi.
Dagbladet Ringkjøbing-Skjern

Dagbladet Rinkjøbing-Skjern (vuoteen 2007 "Ringkjøbing Amts Dagblad") on tanskalainen vuonna 1880 perustettu sanomalehti, joka ilmestyy Ringkøbing-Skjernin kunnassa.
Guowang

Guowang (; 'kansallinen verkko') on Kiinassa kehitetty kaksikäyttöinen matalalle Maan kiertoradalle (LEO) sijoitettava laajakaistayhteyksiä tarjoavien tietoliikennesatelliittien konstellaatio. 
Ensimmäisenä laukaistut kymmenkunta Guowang-satelliittia ovat koe- ja testisatelliitteja. Testisatelliittien laukaisut alkoivat kesällä 2023 ja ovat jatkuneet myös vuonna 2025. Operatiiviseen, megakonstellaatioksi luonnehdittuun kokonaisuuteen on tarkoitus kuulua noin 13 000 satelliittia. Suunnitelluista satelliiteista 6 080 pyritään viemään 500–600 kilometrin LEO-radoille ja 6 912 satelliittia noin 1 145 kilometrin korkeudessa oleville kiertoradoille. Operatiivisten satelliittien laukaisu aloitettiin joulukuussa 2024. Hainanin saarella sijaitsevasta Wenchangin avaruuskeskuksesta laukaistu Pitkä marssi 5B -kantoraketti vei 16. joulukuuta 2024 kymmenen Guawang-satelliittia. Kesäkuuhun 2025 mennessä operatiivisia satelliitteja on ammuttu 1 010 – 1 180 kilometrin korkeudessa oleville kiertoradoille yhteensä 34 kappaletta. 
Koska kantorakennien laukaisuja tarvitaan paljon satelliittien viemiseksi radalleen, megahankkeen on arvioitu edistävän Kiinan tulevien kantorakettien suunnittelua osien kierrättämistä edistävään suuntaan. YK:n erityisjärjestö ITU:lle esitettujen lupahakemusten mukaan vuoteen 2032 mennessä puolet suunnitelluista Guowang-satelliitteista eli lähes 6 500 satelliittia voitaisiin jo laukaista avaruuteen.
Satelliittijärjestelmä on luonnehdittu yhdeksi Kiinan kahdesta tietoliikennesatelliittien megakonstellaatiosta (toinen on nimeltään Qianfan, 'tuhat purjetta'), jotka ovat kiinalainen vastine Starlink-hankkeelle. Guowang-satelliiteilla voidaan luoda tietoliikenneyhteyksiä muun muassa laivoihin, ja Kiinan on raportoitu jo testanneen satelliittijärjestelmänsä toimintaa rannikkovartioston alusten ja sotilaallisten ohjusten kanssa Taiwanin aluevesien lähistöllä.
Hannu Huttunen

Hannu Huttunen on suomalainen yritysjohtaja.
Huttunen on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri ja talousekonomi. Hän valmistui Oulun yliopistosta vuonna 1993 pääaineenaan laskentatoimi. Hän on yksi kolmesta ensimmäisestä Oulun yliopistosta valmistuneesta talousekonomista. Huttunen toimi johtotehtävissä muun muassa NetHawkissa. Myöhemmin hän oli Bittiumin toimitusjohtaja, kunnes ilmoitti jättävänsä tehtävän lokakuussa 2022. Huttunen valittiin Oulun yliopiston vuoden alumniksi 2018.
The Colour of Magic (videopeli)

The Colour of Magic on Delta 4 Softwaren kehittämä ja Alternative Softwaren julkaisema seikkailupeli. Peli julkaistiin vuonna Amstrad CPC:lle, Commodore 64:lle ja ZX Spectrumille.
Pelaaminen.
Peli on Terry Pratchettin "Kiekkomaailma"-kirjoihin perustuva tekstiseikkailupeli, joka seuraa sarjan ensimmäistä kirjaa "Magian väri". Pelaaja omaksuu Rincewindin roolin ja peli jakaantuu neljään osioon. Pelissä on toisinaan graafinen esitys sijainnista. Epätavallisesti peli viittaa pelaajaan nimellä eikä toisessa persoonassa. Pelin parserissa on muitakin tekstiseikkailuille epätavallisia ratkaisuja.
Songeons

Songeons on kunta Pohjois-Ranskassa Oisen departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee Thérainjoen varrella, noin 26 kilometriä Beauvais’n kaupungista luoteeseen.
Kunnan keskustassa oleva Saint-Martinin kirkon rakensivat Saint-Germer-de-Flyn luostarin munkit 1100-luvulla. Vuonna 1650 kirkko rakennettiin lähes kokonaan uudelleen. Kellotorni rakennettiin nykyiselle paikalle vuonna 1836.
Vuonna 1526 Songeonsin herra Jehan de Sarcus sai Ranskan kuningas Frans I:ltä luvan viikoittaiselle torille sekä neljä kertaa vuodessa järjestettäville markkinoille. Lisäksi hän salli kauppahallien ja kauppatilojen rakentamisen. Tämä aiheutti läheisen Gerberoyn torin hiipumisen, koska se oli hankalammin kuljettavassa paikassa. Nykyisellä torilla oli ainakin kolme katettua kauppahallia. Niistä jäljellä oleva oli tarkoitettu erityisesti kankaiden ja lakanoiden myyntiin, joihin Beauvais'n alue oli erikoistunut.
Château de Songeons on rakennettu 1700-luvun alkupuolella. Sen rakennutti Armentièresin markiisitar samalla paikalla olleen kartanon tilalle. Markiisittaren kuoltua linnan osti vuonna 1778 kuningas Ludvig XV:n sihteeri ja Pariisin parlamentin lakimies Daniel-Louis Personne de la Chapelle. Vuodesta 1875 lähtien linnalla oli useita omistajia. Vuonna 1960 linnan osti Neitsyt Marian taivaaseenastumisen pikkusiskot -seurakunta jäsentensä lepo- ja vanhainkodiksi, ja vuodesta 2002 lähtien se on ollut huollettavien vanhusten asumispalvelulaitoksena.
Gullestrup

Gullestrup on taajama Herningin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 1 937 asukasta vuoden 2025 alussa.
Haderup

Haderup on taajama Herningin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 630 asukasta vuoden 2025 alussa.
Hannaches

Hannaches on kunta Pohjois-Ranskassa Oisen departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 25 kilometriä Beauvais’n kaupungista luoteeseen.
Nykyinen Château d'Hannaches on rakennettu vuonna 1480. Sen rakennutti tänne Pays de Brayn alueelle vuonna 1453 saapunut bysanttilaisen emigrantti Georges Paléologue de Bissipat, joka oli paennut Konstantinopolista turkkilaisten vallattua sen. Nykyään linna toimii tapahtuma- ja juhlatilana.
Hodsager

Hodsager on taajama Herningin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 409 asukasta vuoden 2025 alussa.
Høgild

Høgild on taajama Herningin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 277 asukasta vuoden 2025 alussa.
Ilskov

Ilskov on taajama Herningin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 708 asukasta vuoden 2025 alussa.
Kibæk

Kibæk on taajama Herningin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 2 651 asukasta vuoden 2025 alussa.
Kølkær

Kølkær on taajama Herningin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 531 asukasta vuoden 2025 alussa.
Nørre Kollund

Nørre Kollund on entinen taajama Herningin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 200 asukasta vuoden 2023 alussa.
Simmelkær

Simmelkær on taajama Herningin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 264 asukasta vuoden 2025 alussa.
Sinding (Herning)

Sinding on taajama Herningin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 264 asukasta vuoden 2025 alussa.
337 Devosa

337 Devosa (A892 SB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,06 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,71 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
338 Budrosa

338 Budrosa (A892 SF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,86 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,96 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
339 Dorothea

339 Dorothea (A892 SC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,71 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,32 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
340 Eduarda

340 Eduarda (A892 SD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,42 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,07 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
579 Sidonia

579 Sidonia (A905 VK) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,78 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,25 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Ernst Kreuder

Ernst Kreuder (29. elokuuta 1903 Zeitz – 24. joulukuuta 1972 Darmstadt) oli saksalainen kirjailija. Hän työskenteli "Frankfurter Zeitungin" avustajana ja toimitti vuosina 1933–1934 satiirista "Simplicissimus"-viikkolehteä. Kreuderin tunnetuimmat romaanit olivat "Die Gesellschaft vom Dachboden" (1946) ja "Die Unauffindbaren" (1948). Vuonna 1953 hän sai Georg Büchnerin palkinnon. Sittemmin Kreuder jäi taka-alalle, kunnes hänen tuotantonsa nousi jälleen ajankohtaisemmaksi 1980-luvun yhteiskunnallisen ilmapiirin myötä.
Heinz Piontek

Heinz Piontek (15. marraskuuta 1925 Kreuzburg – 26. lokakuuta 2003 Rotthalmünster) oli saksalainen kirjailija. Hänen tuotantonsa käsittää muun muassa romaaneja, kuunnelmia, esseitä ja runoja, joista hänet erityisesti tunnetaan. Piontek myös käänsi englanninkielistä kirjallisuutta, muun muassa John Keatsin teoksia. Piontek sai vuonna 1976 Georg Büchnerin palkinnon.
Piontek

Piontek on seuraavien saksalaisten henkilöiden sukunimi:
Kolmensepänaukio

Kolmensepänaukio () on kolmionmuotoinen aukio Kluuvin kaupunginosassa Helsingin keskustassa, Aleksanterinkadun länsipäässä. Länsipuolella se rajoittuu Mannerheimintiehen. Aukio on saanut nimensä aukion keskellä sijaitsevasta Felix Nylundin Kolmen sepän patsaasta. Pohjoispuolella sitä rajaavat Vanha ylioppilastalo ja Tallbergin liiketalo, eteläpuolella Stockmannin Helsingin keskustan tavaratalo. Aukion kohdalla Mannerheimintien toisella puolella on Aktian talon paikalle rakennettu Signe.
Johan Petter Höglund

Johan Petter Höglund (s. 19. heinäkuuta 1875 Oulu) oli suomalainen kirjanpainaja.
Höglund syntyi talonomistajan poikana Oulussa. Kansakoulun käytyään hän meni työhön 1888 sikäläiseen Bergdahlin kirjapainoon, josta hän siirtyi parin vuoden kuluttua K. F. Kivekkään kirjapainoon. Höglund muutti 1895 Helsinkiin Päivälehden kirjapainoon. Kun Suomen Kirjaltajaliitto aloitti toimintansa 1897 Höglund oli liiton äänenkannattajan, Gutenbergin, ensimmäinen toimittaja. Vuonna 1899 Höglund perusti yhdessä veljensä Karl Henrik Höglundin (s. 1877) kanssa kirjapainon Kajaaniin ja tässä kirjapainossa painettiin Kajaanin ensimmäinen sanomalehti Kajaanin Lehti. Kajaanissa ollessaan Höglund toimi Käsityöläisyhdistyksen puheenjohtajana, taksoituslautakunnan ja vuonna 1907 kaupunginvaltuuston jäsenenä, Kajaanin kaupunginkirjaston hoitajana vuosina 1900–1907 ja Kajaanin VPK:n rahastonhoitajana. Suurlakon puhjettua 1905 Höglund oli Kajaanin lakkokomitean jäsenenä ja edusti Kajaanin nuorsuomalaisia ensimmäisten eduskuntavaalien valmisteluaikana Oulussa pidetyssä kokouksessa. Vuonna 1908 Höglund siirtyi Haminaan Haminan Sanomain kirjapainoon ja otti täälläkin osaa Nuorsuomalaisen Yhdistyksen toimintaan. Vuonna 1911 hän muutti Helsingin Sanomain kirjapainoon ja oli siellä työssä vuoteen 1917 saakka, jolloin hän muutti Turkuun. Turussa Höglund oli Uuden Auran osastofaktorina vuoteen 1925 saakka ja 1926 hän perusti Turkuun Pika-nimisen kirjapainon, jonka omistaja hän sitten oli.
Höglund oli naimisissa vuodesta 1899 Elin Gustaava Nymanin kanssa.
Sami Lähteenlahti

Sami Lähteenlahti (s. 28. maaliskuuta 1974) on suomalainen koripalloilija. Hän on pituudeltaan 185-senttimetrinen. Hän pelasi SM-sarjassa Salon Vilppaan joukkueessa kausina 1996–2000, 2001–2002 ja 2003–2004. Hän oli kaudella 1998–1999 SM-sarjan syöttötilaston kolmas annettuaan koko kauden aikana 4,38 syöttöä ottelua kohden; runkosarjan syöttötilastossa hän oli toinen keskiarvolla 4,55. Hän pelasi SM-sarjassa 205 runkosarjaottelua ja 18 pudotuspeliä. Lähteenlahti antoi koko uransa aikana SM-runkosarjassa 656 syöttöä, ja ylittäessään 600 syötön rajan lokakuussa 2003 hän oli SM-sarjan kaikkien aikojen syöttötilastossa viidestoista.
Terbutryyni

Terbutryyni (C10H19SN2) on triatsiinijohdannaisiin kuuluva aromaattinen ja heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa rikkaruohomyrkkynä ja lisäksi estämään levien kasvua.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö.
Huoneenlämpötilassa terbutryyni on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain vähäisessä määrin veteen ja paremmin muun muassa metanoliin, tai asetoniin. Aineen herbisidiset ja levien kasvua estävät ominaisuudet perustuvat siihen, että terbutryni estää fotosynteesin toiminnalle keskeisiä elektroninsiirtoketjuja. Terbutryyni saattaa olla karsinogeenista ja haitallista ihmisen lisääntymisterveydelle.
Terbutryynia valmistetaan terbutylatsiinin eli 2-kloori-4-etyyliamino-4,6-butyyliamino-1,3,5-triatsiinin ja metaanitiolin välisellä reaktiolla.
Terbutryyniä käytetään rikkaruohomyrkkynä muun muassa peruna-, vilja-, puuvilla- ja auringonkukkaviljelmillä. Ainetta käytetään myös pinnoitteissa ehkäisemään levien kasvua. Yhdisteen käyttö maataloudessa ei ole sallittua Euroopan unionin tai Yhdysvaltojen alueella, mutta se on käytössä useiden Afrikan maiden lisäksi Australiassa ja Uudessa-Seelannissa.
Petri Uronen

Petri Uronen (s. 15. syyskuuta 1976) on suomalainen koripalloilija ja seurajohtaja. Hän pelasi SM-sarjassa Forssan Alun joukkueessa kaudella 1995–1996, Kotkan Työväen Palloilijoissa kausina 1996–1998, BC Nokiassa kausina 1998–2001 ja kasvattajaseurassaan Porvoon Tarmossa kausina 2002–2004. Hän pelasi urallaan 278 runkosarjaottelua ja 18 pudotuspeliä. Hän antoi SM-sarjassa ottelua kohden 2,3 syöttöä. Runkosarjassa syöttökeskiarvo oli 2,4 ja kokonaismäärä 666. Hän ylitti runkosarjassa 500 syötön rajan kaikkien aikojen 17. pelaajana lokakuussa 2002 ja 600 syötön rajan 16. pelaajana marraskuussa 2003.
Uronen pelasi Suomen 16-, 18-, 20- ja 22-vuotiaiden maajoukkueissa yhteensä 38 ottelua.
Uronen työskenteli SM-sarjauransa jälkeen Porvoon Tarmon junioripäällikkönä, valmennuspäällikkönä ja toiminnanjohtajana.
Helsingin palo 1808

Helsingin palo 1808 syttyi Suomen sodan aikana torstaina 17. marraskuuta 1808 ja jatkui vielä seuraavaan päivään. Se sai alkunsa nykyisessä Leopardi-korttelissa Aleksanterinkadun itäpäässä sijainneesta liiteristä, jossa kauppias Chedoniuksen rengin Gustaf Linqvistin lyhdyssä olleesta kynttilästä putosi huomaamatta pieni pala lattian heiniin noin yhden aikaan yöllä.
Palo huomattiin viiden aikaan aamulla, ja koko kaupunki hälytettiin sammutustöihin. Palokuntaa ei ollut, mutta kaikki asukkaat olivat velvollisia auttamaan sammutustöissä vuoden 1755 palovartijoiden ohjesäännön ja vuoden 1784 palojärjestyksen mukaisesti. Sammutusyritykset olivat kuitenkin pääosin turhia, sillä palo eteni räjähdysmäisen nopeasti; sen leviämistä nopeutti voimakas merituuli. Silloiset kattomateriaalit olivat myös helposti syttyviä. 
Palo jatkui marraskuun 18. päivän keskipäivään asti. Kokonaisuudessaan se tuhosi noin neljäsosan koko rakennetusta puutalovaltaisesta kaupungista: palossa tuhoutui suuri määrä asuintaloja, ulkorakennuksia ja ranta-aittoja sekä pappila, kauppiaiden taloja, kuten Burgmanin talo, kaikki kruunulle kuuluneet rakennukset ja kaksi tullirakennusta. Myös Pohjoissataman laivalaituri tuhoutui täysin.
Gustaf Linqvist sai tulipalon sytyttämisestä kahden viikon vankilatuomion. Paloa seurasi keisari Aleksanteri I:n asettama Helsingin jälleenrakennuskomitea, jonka laatimat uudet asemakaavat edesauttoivat kaupungin rakentamista näyttävämmäksi suuriruhtinaskunnan uudeksi pääkaupungiksi; palon voidaan nähdä raivanneen tilaa edustavamman kaupungin rakentamiselle ja täten olleen eduksi uuden Helsingin korottamisessa pääkaupungiksi vuonna 1812.
Arvo Puustinen

Arvo Frans Mikko Puustinen (20. heinäkuuta 1885 Padasjoki – 4. lokakuuta 1936 Hyvinkää) oli suomalainen turkulaisen John Barker Oy:n toimitusjohtaja.
Puustisen vanhemmat olivat kauppias Mikko Puustinen ja Olga Paldani. Hän kävi Iisalmen 5-luokkaisen yhteiskoulun ja Suomen Liikemiesten Kauppaopistoon, josta hän sai päästötodistuksen vuonna 1906. Puustinen teki lukuisia ulkomaisia kieli- ja liikeopintomatkoja muun muassa Ranskaan ja Englantiin 1912, Venäjälle sekä Ruotsiin 1926.
Puustinen perusti yhdessä J. Pr. Mittlerin kanssa 1906 Hankoon Mittler-Puustinen huolintaliikkeen, joka keväällä 1907 aväsi konttorin Lyypekissä. Syksyllä 1907 Puustinen myi osuutensa liikekumppanilleen ja siirtyi Suomen Osuuskauppojen Keskuskunnan palvelukseen. Hänen toimipaikkansa oli ensin Turussa, mutta jo vuonna 1908, hänet nimitettiin Helsingin konttorin johtajaksi. Pari vuotta myöhemmin Puustinen ryhtyi Tampereen Puuvillateollisuus Oy:n (Lapinniemen tehtaan) kauppamatkustajaksi ja tuli vuonna 1918 Lapinniemen tehtaan prokuristiksi ja myyntiosaston päälliköksi. Suomen sisällissodan aikana Puustinen oli elintarvehallituksen teollisen osaston esimiehenä ja väliaikaisen elintarvehallituksen apulaisena Vaasassa. Vuonna 1922 hän siirtyi Turkuun John Barker Oy:n palvelukseen. Hän toimi ensin myyntiosaston johtajana, sitten vuodesta 1925 lähtien isännöitsijänä, kunnes hän vuonna 1931 tuli yhtiön toimitusjohtajaksi.
Puustinen oli John Barker Oy:n johtokunnan jäsen vuosina 1925–1933 ja samoin hän oli Puuvillatehtaitten Myyntikonttorin johtokunnan vakinainen jäsen vuodesta 1933 lähtien. Turussa hän toimi kauppakamarissa ja liikemiesyhdistyksessä ja kuului Rotaryklubiin ja muun muassa Kestilän Pukimo Öy:n johtokuntaan.
Puustinen oli naimisissa vuodesta 1921 Mary Bosowin kanssa.
Delicate Sound of Thunder

Delicate Sound of Thunder on englantilaisen progressiivista rockia soittavan Pink Floydin konserttitallenne, joka julkaistiin marraskuussa 1988. Se äänitettiin Nassau Coliseum -areenalla, Uniondalessa Yhdysvalloissa elokuussa 1988.
Bertil Godenhielm

Bertil Fredrik Magnus Leonard Godenhielm (20. heinäkuuta 1885 Maarianhamina – 6. joulukuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen asianajaja.
Godenhielmin vanhemmat olivat postinjohtaja Uno Leonard Godenhielm (1842–1903) ja Nanny Lovisa Calonius (s. 1858). Hän pääsi ylioppilaaksi Maarianhaminan jatkoluokilta 1903. Hän suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon 1907 ja ylemmän hallintotutkinnon 1908. Vuonna 1910 hän sai varatuomarin arvon.
Godenhielm toimi 1909–1916 asianajajana Helsingin Asianajotoimistossa mutta siirtyi sitten 1916 Privatbankenin palvelukseen, hoitaen vuoteen 1919 saakka pankin arvopaperiosaston apulaispäällikön tointa. Hän tuli 1919 pankin notariaattiosaston päälliköksi ja erosi toimesta 1920. Vuonna 1922 hänet nimitettiin kunnia-attaseaksi Suomen Pariisin lähetystöön, jossa hän palveli vuoteen 1925 saakka. Hän toimi sitten asianajajana Helsingissä, ensin asianajotoimisto Antell &amp; Godenhielmin osakkaana, mutta perusti vuonna 1934 oman asianajotoimiston. Godenhielm oli Suomen Asianajoyhdistyksen jäsen. Suomen Aatelisliiton jäsenenä hän hoiti useita luottamustehtäviä. Godenhielm toimi myös useiden eri liikeyritysten hallitusten puheenjohtajana. Hän julkaisi kirjoituksia lakitieteen ja sukututkimuksen aloilta. Hän omisti Ranskassa asuessaan jonkin aikaa Château de la Vicomtén linnan Bloisissa. Suomessa hän harjoitti hedelmäviljelyä tiloillaan Pernajassa ja Porvoon maalaiskunnassa.
Bertil Godenhielm oli naimisissa vuodesta 1912 kreivitär Karin Hedvig Augusta Creutzin (s. 1893) kanssa. Heidän poikansa oli Helsingin yliopiston ruotsinkielinen siviili- ja kauppaoikeuden professori Berndt Godenhielm.
Krokotiiliklubi

Krokotiiliklubi oli Euroopan parlamentin jäsenistä koostunut ryhmä, joka kannatti laajaa Euroopan yhdentymistä ja muotoutumista liittovaltioksi.
Ryhmän perustivat 9. heinäkuuta 1980 yhdeksän Euroopan parlamentin jäsentä Au Crocodile -ravintolassa Strasbourgissa. Ryhmän alullepanija ja johtava jäsen oli italialainen Altiero Spinelli. Perustaminen ajoittui vuosi ensimmäisten europarlamenttivaalien jälkeen. Klubi muodostettiin virallisesti syyskuussa 1980, jolloin kannattajia oli jo noin 60. Lokakuuhun mennessä jäsenmäärä oli kasvanut 78:aan. 10. helmikuuta 1981 Spinelli luovutti parlamentin puhemiehelle Simone Veilille esityksen ”Krokotiilipäätöslauselmasta”, jonka 179 meppiä allekirjoitti, vain 11 alle Spinellin alkuperäisen tavoitteen. Määrä oli kuitenkin lähes puolet parlamentin jäsenistä.
Toiminta johti siihen, että Euroopan parlamentti hyväksyi suurella enemmistöllä "luonnoksen Euroopan unionin perustamissopimuksesta" vuonna 1984. Niin kutsuttu ”Spinellin sopimus” vaikutti vahvasti esimerkiksi vuoden 1986 Euroopan yhtenäisasiakirjaan, mutta Spinellin suuret tavoitteet jäivät toteutumatta.
Spinellin kuoltua 1986 Krokotiiliklubi muotoutui Euroopan parlamentin Federalistiseksi työryhmäksi. Samoja asioita ajavaa toimintaa on jatkettu sittemmin useilla nimillä, ja nykyään parlamentissa toimii Spinelli-ryhmä.
341 California

341 California (A892 SE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,77 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,63 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Émile Servan-Schreiber

Émile Servan-Schreiber, vuoteen 1952 "Schreiber" (10. joulukuuta 1888 Pariisi – 29. joulukuuta 1967 Veulettes-sur-Mer, Seine-Maritime) oli ranskalainen toimittaja ja kirjailija. Hän oli yksi Les Échos-talouslehden perustajista.
Suku ja koulutus.
Émile Servan-Schreiberin isä oli Pariisiin 1870-luvun lopulla muuttanut preussinjuutalainen Joseph Schreiber ja äiti jiddišiä puhunut Clara Feilchenfeld. Hänellä oli kolme veljeä. Hän kävi Pariisissa Collège Rollinia ja palveli ensimmäisen maailmansodan aikana Ranskan armeijassa saaden Croix de Guerre-mitalin ansioistaan.
Ura.
Servan-Schreiber työskenteli toimittajana L'Illustration-viikkolehdessä ja julkaisi myös useita kirjoja. Hän perusti veljensä Robert Servan-Schreiberin (1880–1966) kanssa "Les Échos"-talouslehden vuonna 1908 ja kirjoitti myös itse lehteen. Schreiberit omistivat lehden vuoteen 1963 saakka.
Servan-Schreiber kiersi kesäkuussa 1936 Skandinavian maissa tutustumassa maiden oloihin ja taloudelliseen tilanteeseen. Hän vieraili myös Suomessa tällöin. Hän julkaisi "L´Illustration"-lehden syyskuun 1936 viimeisessä numerossa kuvitetun artikkelin Suomesta osana artikkelisarjaa "Voyage en Europe heureuse" (Matka onnelliseen Europpaan). Häneen teki Suomessa vaikutuksen etenkin paperiteollisuus ja arkkitehtuuri. Artikkelin loppuun Schreiber liitti yhteenvedon matkastaan pohjoismaihin, jossa hän sanoi, että nämä ovat onnistuneet luomaan paratiisia lähentelevät olosuhteet.
Toisen maailmasodan aika.
Servan-Schreiber osti ennen toista maailmansotaa Mont d'Arboisin vuoren alueella Haute-Savoien departementissa Ranskan Alpeilla sijainneen "Chalet Nanouk"-nimisen alppimajan. Sodan aikana hän otti käyttöön Servan-salanimen ja piiloutui alppimajalleen vanhempiensa, vaimonsa ja lastensa kanssa. Vuonna 1952 hän vaihtoi virallisesti sukunimekseen Servan-Schreiber.
Avioliitto ja lapset.
Émile Servan-Schreiber oli naimisissa katolisen Denise Brésardin kanssa. 
Heidän lapsiaan ovat:
Aiheesta muualla.
Emile Schreiberin lehtiartikkeleita:
Pärttyli Rinne

Pärttyli Rinne (s. 1979 Helsinki) on suomalainen filosofi, kirjailija ja käsikirjoittaja.
Rinne valmistui Teatterikorkeakoulusta dramaturgian ja näytelmän kirjoittamisen koulutusohjelmasta vuonna 2007. Hän väitteli filosofian tohtoriksi St Andrewsin yliopistosta väitöskirjalla Immanuel Kantin rakkauskäsityksestä. Rinne julkaisi vuonna 2014 romaanin "Viimeinen sana" (2014) ja vuonna 2021 esseekokoelman "Rakkauden synnyistä" (2021). Hän käsikirjoitti Ylelle muun muassa kuunnelmasarjan "Filosofien rakkaustarinat".
Rinne on työskennellyt tutkijana muun muassa Aalto-yliopistossa. Hän on tehnyt tutkimusta lyhytaikaisesti myös Kaliningradissa, Helsingin yliopistossa ja Columbian yliopistossa. Rinne on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
Sanna Puutonen

Sanna Puutonen (s. 1989) on suomalainen kirjailija.
Puutonen opiskeli arkkitehtuuria Aalto-yliopistossa ja kirjoittamista Kriittisessä korkeakoulussa. Hän on oppiarvoltaan filosofian maisteri. Hän julkaisi proosateoksen "Sydänmuuri" (2021, Otava). Puutonen voitti J. H. Erkon kirjoituskilpailun vuonna 2018 ja Kalevi Jäntin palkinnon vuonna 2021.
Puutosen kiinnostus arkkitehtuuriin siirtyi käytännön suunnittelusta kirjoittamiseen, kun arkkitehtuurin kieli ja sen kaunokirjallinen ulottuvuus alkoivat kiehtoa häntä. Puutonen tarkastelee kirjoittamisessaan rakennuksia, tiloja ja niiden merkityksiä erityisesti kielen ja ilmaisun kautta. Häntä kiinnostaa, miten rakennettu ympäristö ohjaa ihmisten toimintaa, mutta myös se, miten käyttäjät muokkaavat tiloja omien tarpeidensa mukaan.
Puutonen on toiminut Ylvan viestintä- ja markkinointipäällikkönä toukokuusta 2021 alkaen.
342 Endymion

342 Endymion (A892 UA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
343 Ostara

343 Ostara (A892 VA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
344 Desiderata

344 Desiderata (A892 WA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
345 Tercidina

345 Tercidina (A892 WB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
346 Hermentaria

346 Hermentaria (A892 WC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
347 Pariana

347 Pariana (A892 WD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
348 May

348 May (A892 WE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
349 Dembowska

349 Dembowska (A892 XB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
350 Ornamenta

350 Ornamenta (A892 XC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Marguerite Young

Marguerite Young (26. elokuuta 1908 Indiana, Yhdysvallat – 17. marraskuuta 1995) oli yhdysvaltalainen kirjailija.
Marguerite Youngin vanhemmat erosivat, kun hän oli kolmevuotias, ja hänet kasvatti äidinäiti Marguerite Herron Knight, joka johdatti hänet kirjallisuuden maailmaan. Young suoritti 22-vuotiaana BA:n Butlerin yliopistosta Indianasta ja 1936 MA-tutkinnon Chicagon yliopistosta. Ensimmäinen runokokoelma "Prismatic Ground" ilmestyi 1937. Hän työskenteli Indianapolisissa opettajana. Hän muutti äitinsä kutsusta New Harmonyyn, jossa hän kiinnostui sinne perustetuista utopiayhteisöistä. Hän jatkoi myöhemmin opiskelua Iowan yliopistossa ja työskenteli samalla opettajana.
"Miss MacIntosh, My Darling".
Young ehti kirjoittaa muutaman runokokoelman ennen kuin hän alkoi 1946 kirjoittaa ensimmäistä romaaniaan "Miss MacIntosh, My Darlingia", joka ilmestyi 1965. Hän lähetti siitä kustantajalle 40-sivuisen näytteen, ja sen perusteella kustantaja kannusti häntä jatkamaan. Työ kesti 20 vuotta, ja käsikirjoituksen laajuus oli 3 500 konekirjoitusliuskaa. Teos on Yhdysvalloissa jonkinlaisessa kulttimainessa mutta jäänyt Euroopassa vaille huomiota. Tuhatsivuinen teos muodostuu matkoista. Ensimmäinen matka on Vera Cartwheelin matka mantereen halki, ja matkalla hän muistelee neiti MacIntoshia, joka oli aikoinaan hänen lapsenhoitajansa. Toinen matka kuvaa kertojan äidin Catherinen huumehuuruista matkaa kartanossa itärannikolla. Kolmas on kertojan mielensisäinen matka lapsuuteensa ja yhdistelmä kahdesta ensimmäisestä.
Neiti MacIntoshia lukuun ottamatta teoksen kaikki hahmot perustuvat Youngin mukaan todellisiin henkilöihin. Ville-Juhani Sutinen epäilee, että neiti MacIntosh olisi fiktiossakin fiktiota, kertojan kuvittelema henkilö, hahmo jota nimensä mukaisesti symboloi sadetakki.
Ville-Juhani Sutinen pitää Youngin teosta "Miss MacIntosh, My Darling" yhtenä maailmankirjallisuuden merkittävimmistä aiheen vaihtamisesta kertovista romaaneista. Hänen mukaansa sen pitäisi Dorothy Richardsonin "Pilgrimagen" ohella kuulua kirjallisuuden tiiliskivikaanoniin, johon kuitenkin on tapana sisällyttää vain miesten kirjoittamia tiiliskiviromaaneja.
351 Yrsa

351 Yrsa (A892 YA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
352 Gisela

352 Gisela (A893 AB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
353 Ruperto-Carola

353 Ruperto-Carola (A893 BB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
354 Eleonora

354 Eleonora (A893 BC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
355 Gabriella

355 Gabriella (A893 BD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
356 Liguria

356 Liguria (A893 BE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
358 Apollonia

358 Apollonia (A893 EC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
359 Georgia

359 Georgia (A893 ED) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
360 Carlova

360 Carlova (A893 EE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
361 Bononia

361 Bononia (A893 EF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
362 Havnia

362 Havnia (A893 EG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
364 Isara

364 Isara (A893 FE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
365 Corduba

365 Corduba (A893 FF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
366 Vincentina

366 Vincentina (A893 FG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
367 Amicitia

367 Amicitia (A893 KB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
368 Haidea

368 Haidea (A893 KC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
370 Modestia

370 Modestia (A893 NB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
371 Bohemia

371 Bohemia (A893 OA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
373 Melusina

373 Melusina (A893 RA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
374 Burgundia

374 Burgundia (A893 SA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
376 Geometria

376 Geometria (A893 SC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
377 Campania

377 Campania (A893 SD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
378 Holmia

378 Holmia (A893 XA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
379 Huenna

379 Huenna (A894 AA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . 
Asteroidilla on läpimitaltaan kilometrinen kiertolainen, joka on löydetty vuonna 2003.
380 Fiducia

380 Fiducia (A894 AB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
381 Myrrha

381 Myrrha (A894 AC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
382 Dodona

382 Dodona (A894 BB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
383 Janina

383 Janina (A894 BC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
384 Burdigala

384 Burdigala (A894 CA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
386 Siegena

386 Siegena (A894 EB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
387 Aquitania

387 Aquitania (A894 EC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
389 Industria

389 Industria (A894 EE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
390 Alma

390 Alma (A894 FA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
392 Wilhelmina

392 Wilhelmina (A894 VD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
393 Lampetia

393 Lampetia (A894 VC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
394 Arduina

394 Arduina (A894 WB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
397 Vienna

397 Vienna (A894 YA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
398 Admete

398 Admete (A894 YB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
402 Chloe

402 Chloe (A895 FB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
403 Cyane

403 Cyane (A895 KA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
404 Arsinoe

404 Arsinoe (A895 MA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
405 Thia

405 Thia (A895 OB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
406 Erna

406 Erna (A895 QA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
407 Arachne

407 Arachne (A895 TB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
408 Fama

408 Fama (A917 RB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
409 Aspasia

409 Aspasia (A895 XC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
412 Elisabetha

412 Elisabetha (A896 AB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
413 Edburga

413 Edburga (A896 AA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
414 Liriope

414 Liriope (A896 BB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
415 Palatia

415 Palatia (A896 CA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .