Mikko Hautala

Mikko Tapani Hautala (s. 10. toukokuuta 1972 Seinäjoki) on suomalainen diplomaatti. Hän toimi viimeksi Suomen Yhdysvaltain-suurlähettiläänä syyskuusta 2020 elokuuhun 2024. Hautala on työskennellyt Nokian geopolitiikasta ja yhteiskuntasuhteista vastaavana johtajana lokakuusta 2024.
Aiemmin Hautala on toiminut mm. Suomen Venäjän-suurlähettiläänä vuosina 2016–2020 ja tasavallan presidentti Sauli Niinistön ulkopoliittisena neuvonantajana 2012–2016.
Koulutus.
Hautala kirjoitti ylioppilaaksi Seinäjoen lukiosta vuonna 1991. Hän on suorittanut valtiotieteiden maisterin tutkinnon sekä filosofian maisterin tutkinnon slaavilaisista kielistä Helsingin yliopistossa.
Hänen vuonna 2000 valmistuneen poliittisen historian pro gradu -tutkielmansa otsikko oli "Vienninedistämistä vai ulkopolitiikkaa? Suomen Ukraina-suhteet poliittisena ja taloudellisena kysymyksenä 1917–1919". Hänen slaavilaisen filologian pro gradu -tutkielmansa otsikko oli "Puolan murros 1980–1981 "Kultura"-lehden kuvaamana", ja se valmistui vuonna 2006.
Hautala puhuu sujuvaa englantia, ruotsia, venäjää, ukrainaa ja puolaa.
Diplomaattiura.
Hautala aloitti diplomaattiuransa attašeana Suomen suurlähetystössä Kiovassa vuosina 1998–2001. Varsinaisesti hän astui ulkoministeriön palvelukseen vuonna 2001 suoritettuaan kavaku-diplomaattikurssin, ja vuodet 2001–2002 hän toimi siellä attašeana.
Vuosina 2002–2007 Hautala toimi Brysselissä Suomen EU-edustuston ensimmäisenä sihteerinä. Hän työskenteli vuosina 2007-2008 ulkoministeri Ilkka Kanervan ja vuosina 2008-2011 ulkoministeri Alexander Stubbin diplomaattiavustajana ulkoministeriössä.
Hautala toimi vuosina 2011–2012 Suomen Venäjän-suurlähetystön varajohtajana. Hän oli vuosina 2012–2016 tasavallan presidentti Sauli Niinistön ulkopoliittisena neuvonantajana ja vuosina 2016–2020 suurlähettiläänä Moskovassa.
Hautala aloitti Suomen Yhdysvaltain-suurlähettiläänä vuonna 2020. Hänen kautensa Washingtonissa päättyi elokuussa 2024.
Näkemyksiä.
Hautalan mukaan itsenäinen Ukraina on Venäjän johtajille mahdoton ajatus. Ukrainan epäonneksi Venäjä on kaapannut sen varhaishistorian osaksi omaa alkumyyttiään. Tällä tarkoitetaan sitä, että Venäjä katsoo saaneensa alkunsa Vladimir Suuren kääntymisestä kristinuskoon vuonna 988 Kiovan Rusissa, ja aikaa myöten Venäjän keskus siirtyi Moskovaan.
Venäjälle mitään Venäjästä erillistä Ukrainaa ei voi olla olemassa. Tsaarin aikana Venäjä pyrki tiukasti torjumaan ukrainalaista kansallista kulttuuria, eikä sille suotu omia kansallisia instituutioita tai omaa koulutusjärjestelmää. Moskovassa ei myöhemminkään otettu ukrainalaista kansallisuusaatetta tosissaan. ”Ukrainaa ei ikään kuin voi olla, sillä se on ristiriidassa Venäjän historiakäsityksen kanssa ja loukkaa sitä. Itsenäinen Ukraina on ristiriidassa myös Moskovan suurvaltakonseptin kanssa. Koetaan, että ilman Ukrainaa jäädään liian kevyeen sarjaan.”
Ylen aamun haastattelussa 23.8.2022 Hautalalta kysyttiin: ”Miksi näet että Venäjällä nimenomaan tämän Ukrainan nujertaminen on olemassaolon kysymys?” Hän vastasi:
Samassa Ylen haastattelussa Hautala kertoi myös näkemyksensä nyky-Venäjästä:
Kysymykseen siitä, kuka Venäjän kehityksestä on vastuussa, Hautala vastasi:
Yksityiselämä.
Hautalan puoliso, valtiotieteiden maisteri Heli Hautala työskentelee ulkoministeriön lähetystösihteerinä Washingtonissa. Parilla on kaksi lasta.
Hautalan sotilasarvo on majuri.
Hautala kirjoittaa "Suomen Kuvalehteen" kolumneja, joiden yleisotsikkona on Näkökulma.