Croagh Patrick

Croagh Patrick, paikallisesti tunnettu nimellä ”The Reek”, on kartionmuotoinen kvartsiittivuori Clew Bayn etelärannalla, Mayon kreivikunnassa, Irlannin länsirannikolla.
Vuori kohoaa 764–765 metrin korkeuteen ympäröivältä ylängöltä, joka sijaitsee noin 245–335 metrin korkeudessa merenpinnasta. Sen alkuperäinen nimi oli "Cruachan Aigli", joka voidaan kääntää ”Kotkan huipuksi”, mutta 1300-luvulla se nimettiin uudelleen Pyhän Patrickin mukaan, ja nimi vakiintui englanninkieliseen muotoon 1500-luvulla.
Historia ja uskonnollinen merkitys.
Esikristillinen aika.
Croagh Patrick on ollut pyhä paikka jo yli 3 000 vuoden ajan. Neoliittiset asukkaat kokoontuivat vuorelle sen uskonnollisen merkityksen vuoksi, ja arkeologiset löydöt, kuten kalliotaide, tukevat käsitystä vuoren pitkästä historiasta pyhänä paikkana. Esikristillisellä ajalla vuorella palvottiin kelttiläistä auringonjumalaa Lughia, ja sen on arveltu liittyneen myös sadonkorjuujumalaan Crom Cruachiin. Druidien uskotaan juhlineen Lughnasadh-juhlaa kiipeämällä vuorelle elokuun alussa sadonkorjuukauden alkua merkitsevänä rituaalina. Vuorella on myös merkitystä muinaisten auringonliikkeiden tarkkailussa: huhtikuun 18. ja elokuun 24. päivinä aurinko näyttää ”vierivän” vuoren rinnettä alas, kun sitä katsotaan Boheh Stone -nimiseltä esihistorialliselta kiveltä, joka on koristeltu kalliopiirroksin.
Kristillinen perinne.
Kristillinen perinne vuorella alkoi vuonna 441, kun perimätiedon mukaan Pyhä Patrick, Irlannin suojeluspyhimys, paastosi huipulla 40 päivän ajan. Tämä tapahtuma liitti vuoren kristinuskon leviämiseen Irlannissa, ja Croagh Patrickista tuli tärkeä kristillinen pyhiinvaelluskohde. Arkeologiset kaivaukset ovat paljastaneet huipulta muinaisen kiviaitauksen (cashel) sekä varhaiskristillisen kirkon perustukset, jotka muistuttavat Dinglelahden Gallarusin oratoriota. Pyhiinvaelluksia on dokumentoitu jo varhaisella keskiajalla, esimerkiksi 1100-luvun teksteissä, joissa kuvataan valvomista ja paastoa vuoren huipulla.
Pyhiinvaellus ja Reek Sunday.
Croagh Patrick on tunnettu pyhiinvaelluskohde, ja erityisesti heinäkuun viimeisenä sunnuntaina, niin sanottuna Reek Sundayna, noin 20 000–25 000 pyhiinvaeltajaa ja retkeilijää nousee vuorelle. Osa kiipeää 7 kilometrin reitin huipulle paljain jaloin osana katumusperinnettä. Vaellus ei rajoitu vain Reek Sundayhin, vaan vuorelle noustaan ympäri vuoden. Huipulla sijaitsee vuonna 1905 rakennettu katolinen kappeli, jossa pidetään messuja erityisesti pyhiinvaelluspäivinä, kuten Reek Sundayna ja Pyhän Patrickin päivänä. Tochar Phadraig, vanha pyhiinvaellusreitti Ballintubberin luostarilta, yhdistää vuoren Connachtin muinaiseen kuninkaalliseen keskukseen, Cruachainiin, ja sen arvellaan perustuvan vielä vanhempaan reittiin.
Luonto ja maisema.
Croagh Patrickin kivikkoinen huippu erottuu selvästi maisemasta ja on näkyvissä monista Connaughtin muinaisista kohteista. Huipulta avautuu näkymä Nephin Begin vuoristoon ja Clew Bayn vesistön saariin. Vuorta ympäröivät muinaiset kohteet, kuten kivimuodostelmat ja seisovat kivet, jotka korostavat sen historiallista merkitystä. Reitti huipulle on vaativa, erityisesti viimeinen kivikkoinen ja jyrkkä osuus.
Astronominen ja historiallinen konteksti.
Croagh Patrickin on ehdotettu sijaitsevan niin sanotun päiväntasauslinjan länsipäässä, joka ulottuu Itä-Irlannin Droghedasta vuoren huipulle ja kulkee useiden historiallisten kohteiden, kuten Slanen kukkulan ja Rathcroghanin, kautta. Tämä linja saattoi olla tärkeä muinaisten irlantilaisten astronomiassa ja paikkojen suunnittelussa jo tuhansia vuosia ennen Pyhää Patrickia.
Kulttuurinen merkitys.
Croagh Patrick yhdistää ainutlaatuisella tavalla esikristilliset ja kristilliset perinteet, historian ja luonnon. Vuori on merkittävä kohde sekä pyhiinvaeltajille että vaeltajille, ja sen pitkä historia pyhänä paikkana tekee siitä yhden Irlannin tunnetuimmista vuorista.