Pasilanväylä

Pasilanväylä (tunnettiin myös nimellä Pasilan orsi ja Kehä 0) oli Helsinkiin suunniteltu poikittaisuuntainen moottoriliikenneyhteys, joka olisi yhdistänyt Turunväylän ja Lahdenväylän pohjoisen kantakaupungin alueella. Pasilanväylä olisi sukeltanut noin kahden kilometrin pituisiin tunneleihin molempien moottoriteiden päissä, ja kulkenut maan päällä sen keskivaiheilla Hakamäentien kohdalla. Alkujaan Pasilanväylästä kaavailtiin varsinaista moottoritietä, mutta myöhemmät kevennetyt suunnitelmat vastasivat Itäväylän kaltaista moottoritiemäistä katua.
Pasilanväylän suunnittelu alkoi 1970–1980-lukujen taitteessa, kun haluttiin helpottaa muuhun liikenneverkkoon kehittyviä ruuhkia. Pasilanväylä tunnettiin myös nimellä Kehä 0, koska siitä ajateltiin tulevan pääkaupunkiseudun sisin kehätie. Nimestään huolimatta se ei kuitenkaan olisi ollut varsinainen Helsingin niemeä kiertävä kehätie, vaan poikittaissuuntainen yhteys. Pasilanväylän viimeinen yleissuunnitelma valmistui 1990-luvulla, jolloin sitä käsiteltiin myös lehdistössä paljon. Alituinen huolenaihe oli kuitenkin projektin kalleus ja vaikutukset ympäristöön. Vuonna 1992 hankkeen hinta-arvio oli 1,6 miljardia markkaa, eli noin 500 miljoonaa euroa nykyrahassa. Pasilanväylän liikennemääräksi ennustettiin yli 100 000 ajoneuvoa vuorokaudessa, joka olisi tehnyt siitä koko Suomen vilkkaimman tien.
Pasilanväylän ensimmäiseksi ja ainoaksi valmistuneeksi osaksi jäi vuosina 2006–2009 toteutettu Hakamäentien levennys ja muuttaminen valtion seututieksi. Sen yhteydessä kaikki Hakamäentien valo-ohjatut risteykset muutettiin eritasoliittymiksi ja Kivihaan kohdalle rakennettiin 320 metriä pitkä Kivihaan tunneli autoliikenteelle. Pasilanväylän loppuun rakentamisesta kuitenkin luovuttiin tämän jälkeen, eikä Väylävirastolla ollut enää intressiä kehittää yhteyttä Helsingin kantakaupungin alueella. Vuonna 2025 voimaan astuneen kadunpitopäätöksen myötä Seututie 100:na toiminut Hakamäentie palasi takaisin kaupungin kaduksi.
Reitti.
Vuoden 1987 alustavan yleissuunnitelman mukaan Pasilanväylä olisi yhdistänyt Turunväylän Lahdenväylään ja sen kanssa risteävät tiet olisivat lännestä itäänpäin olleet Huopalahdentie, Vihdintie, Mannerheimintie–Hämeenlinnanväylä, Veturitie, Ratapihantie, Mäkelänkatu–Tuusulanväylä ja Koskelantie. Kaikki risteykset olisi toteutettu eritasoliittymin. Reitin kokonaispituus olisi ollut 7,2 kilometriä, josta kalliotunnelien osuus 1,8 kilometriä ja maatunnelien sekä muiden katettujen tukimuuriosuuksien 1,1–1,5 kilometriä.
Pasilanväylä olisi laskeutunut Munkkiniemen Professorintien länsipuolella kalliotunneliin ja kulkenut avoleikkauksessa Huopalahdentien länsipuolella. Pidempi kalliotunneliosuus olisi vienyt Vihdintielle, ja reitti jatkunut Mannerheimintien risteyksen ali. Pasilanväylä olisi noudattanut pitkälti Hakamäentien olemassaolevaa linjausta, ja sen jälkeen sukeltanut Käpylän liikuntapuiston jälkeen reitin pisimpään tunneliosuuteen. Reitti olisi noussut maan pinnalle ja liittynyt Lahdenväylään Koskelantien eritasoliittymässä.
Pasilanväylä olisi ollut kaksiajoratainen ja pääosin nelikaistainen. Se oli tarkoitettu ainoastaan moottoriajoneuvoliikenteelle, joten jalankulun ja pyöräilyn tienylitystarpeisiin osoitettiin ylikulkusiltoja. Liikenteen ohjaamiseen ja turvallisuuden varmistamiseen suunniteltiin tietokoneita, ilmaisin- ja tiedonsiirtolaitteita, opasteita, televisiolaitteita, sekä tunneleihin tuuletus- ja turvallisuusvarustus hätäpoistumisteineen.
Suunnitelmasta luopuminen.
Viimeistään 2020-luvulla Pasilanväylän rakentamisesta on kokonaan luovuttu, sillä Väylävirastolla ei ole enää tieverkostollista intressiä yhdistää Turun- ja Lahdenväyliä Helsingin kantakaupungin alueella, eikä yksityisautoilun edistäminen moottoritiemäisillä väylillä ole Helsingin yleiskaavan tavoitteiden mukaista. Hakamäentielle laadittiin kaupungin ja Väyläviraston aiesopimuksen pohjalta vuonna 2023 asemakaavamuutos, joka muuttaa Hakamäentien yleisestä seututiestä kaupungin kaduksi. Asemakaava muuttaa ainoastaan Hakamäentien statuksen, eikä siten sisällä liikenteellisiä muutoksia. Helsingin kaupunkiympäristölautakunta hyväksyi asemakaavamuutoksen 24. syyskuuta 2024. Kadunpitopäätös astui voimaan 1. lokakuuta 2025, ja sen myötä Hakamäentien omistajuus siirtyi.