Emma (taidemuseo)

EMMA – Espoon modernin taiteen museo on Espoon Tapiolassa sijaitseva kotimaiseen ja kansainväliseen modernismiin, nykytaiteeseen sekä designiin keskittyvä taidemuseo. Sitä ylläpitää Emma-taidemuseosäätiö sr. Emma on pinta-alaltaan Suomen suurin taidemuseo. Museo toimii professori Aarno Ruusuvuoren suunnittelemassa betonibrutalismia edustavassa WeeGee-talossa, joka on alun perin valmistunut Weilin+Göösin kirjapainotaloksi 1960-luvulla. Kokoelmiin kuuluvat muun muassa Emma-kokoelma, Collection Kakkonen, Saastamoisen säätiön taidekokoelma ja Tapio Wirkkala Rut Bryk Säätiön kokoelma. Emman museonjohtajana toimii Pilvi Kalhama, kehitysjohtajana Saara Suojoki ja Espoon taidemuseosäätiön hallituksen puheenjohtajana Saija Äikäs. Lokakuussa 2025 museon johtajana aloitti hollantilainen Krist Gruijthuijsen.
WeeGee-talon edessä sijaitseva veistospuisto esittelee taidetta Emman kokoelmista. Esillä on Matti Peltokankaan teos "Kulku" vuodelta 1990, Eero Hiirosen "Pro Aqua" vuosilta 2005–2006. Raimo Utriaisen taidesäätiö teetti veistoksen "Virta I" (1981/2006) sijoitettavaksi Weegeen edustalle. Sen mallina oli Utriaisen 1980-luvun Virta-sarjan veistos "Virta I" vuodelta 1981. Veistos paljastettiin lokakuussa 2006.
Historia.
Espoo perusti Espoon taidemuseosäätiön vuonna 2002. Emma avattiin yleisölle 13. lokakuuta 2006 WeeGee-talon kunnostuksen valmistuttua. 
Emma sijaitsee arkkitehtuuriltaan merkittävässä professori Aarno Ruusuvuoren suunnittelemassa WeeGee-talossa. Emman noin 6000 m² näyttelytilat sijaitsevat rakennuksen 1. ja 2. kerroksissa. Näyttelytiloissa esitetään Collection Kakkosen sekä Saastamoisen säätiön ja Tapio Wirkkala Rut Bryk säätiön kokoelmien lisäksi vaihtuvia suomalaisia ja kansainvälisiä modernin ja nykytaiteen näyttelyitä sekä muotoilua. 
Saastamoisen säätiön taidekokoelma[3] liitettiin Emman kokoelmiin talletuksena taidemuseon perustamisen yhteydessä ja säätiön kokoelmanäyttely on pysyvästi esillä museossa. Kokoelmassa on yli 2 800 teosta, joista kerralla on esillä noin 150. Näyttelytilassa on myös 4K-tekniikalla varustettu mediataiteen tila taidekokoelman mediataideteosten esittelyä varten. 
Vuonna 2003 perustettu Tapio Wirkkala Rut Bryk säätiö vaalii Rut Brykin ja Tapio Wirkkalan taiteellista perintöä. Säätiön ja Emman kesken solmittiin talletussopimus, jonka perusteella museon hallintaan siirtyi yli 3 000 säätiön omistamaa esinettä. Mukana on taideteoksia, taideteollista esineistöä, prototyyppejä sekä arkistoaineistoa. Marraskuussa 2015 Espoon kaupunki, Emma-museo ja Tapio Wirkkala Rut Bryk säätiö solmivat sopimuksen säätiön kokoelman sijoittamisesta pysyvästi näyttelykeskus WeeGeen tiloihin. Säätiön kokoelma on esillä Bryk &amp; Wirkkala -katseluvarastossa, joka on säilytystilan, näyttelyn ja työskentelytilan yhdistelmä.
Kesällä 2013 Espoon Taide- ja Tietotekniikkakeskus Cartes sulautui Emman toimintoihin. Cartesin olivat perustaneet vuonna 1990 Sibelius-Akatemia, Teknillisen korkeakoulu ja Espoon kaupunki, ja sitä ylläpiti voittoa tavoittelematon Espoon Taide- ja Tietotekniikkasäätiö. Cartes järjesti ja tuotti uutta teknologiaa soveltavia taidetapahtumia ja taideteoksia sekä edisti alan tutkimustoimintaa. Cartesin päätapahtuma viime vuosina oli vuosittain järjestettävä Cartes Flux -uusmediataidefestivaali, joka esitteli kotimaista ja kansainvälistä kokeellista mediataidetta. Cartes oli yksi keväällä 2010 perustetun Suomen Mediataideverkosto ry:n perustajajäsenistä.
Emmalle myönnettiin Vuoden museo -palkinto keväällä 2018.
Vuonna 2020 Kyösti Kakkonen, Emma ja Espoon kaupunki solmivat yhteistyösopimuksen, jonka seurauksena "Collection Kakkonen" ja sen pitkäaikaista esittämistä varten rakennettu uusi näyttelytila avautuivat Näyttelykeskus WeeGeellä marraskuussa 2022.
Museonjohtajat ja hallitukset.
Museonjohtajat.
Krist Gruijthuijsen 2025–
Pilvi Kalhama 2012–2025
Markku Valkonen 2006–2012
Hallitukset.
EMMAn hallituksen toimikausi on kaksi kalenterivuotta ja jäseniä on vuodesta 2010 alkaen ollut yhdeksän. Hallitus koostuu viidestä Espoon kaupungin edustajasta, joista kaksi on asiantuntijajäseniä, kahdesta Saastamoisen säätiön edustajasta ja kahdesta muusta jäsenestä.
Hallituksen jäsenet eri toimikausilla: 
2024–2025
Saija Äikäs (puheenjohtaja), Petteri Karttunen (varapuheenjohtaja), Päivi Karttunen, Saara Hyrkkö, Jaana Valle, Henrik Vuornos, Tuomas Auvinen, Anna Tuori, Manne Airaksinen
2022–2023
Saija Äikäs (puheenjohtaja), Petteri Karttunen (varapuheenjohtaja), Päivi Karttunen, Saara Hyrkkö, Jaana Valle, Henrik Vuornos, Riitta Valorinta, Anna Tuori, Sakari Wuolijoki. Tuomas Auvinen siirtyi Riitta Valorinnan paikalle joulukuussa 2022.
2018–2019, 2020–2021
Saija Äikäs (puheenjohtaja), Petteri Karttunen (varapuheenjohtaja), Päivi Karttunen, Jaana Ailus, Minna Lahti, Henrik Vuornos, Riitta Valorinta, Anna Tuori, Sakari Wuolijoki 
2016–2017
Saija Äikäs (puheenjohtaja), Petteri Karttunen (varapuheenjohtaja), Jarmo Kanerva, Seppo Niiranen, Riitta Valorinta, Anna Tuori, Päivi Karttunen, Johanna Sipola, Sakari Wuolijoki 
2014–2015
Saija Äikäs (puheenjohtaja), Petteri Karttunen (varapuheenjohtaja), Jarmo Kanerva, Seppo Niiranen, Riitta Valorinta, Eija-Liisa Ahtila, Päivi Karttunen, Johanna Sipola, Sakari Wuolijoki
2010–2011, 2012–2013
Hanna-Leena Hemming (puheenjohtaja), Petteri Karttunen (varapuheenjohtaja), Sabrina Norlamo, Heidi Sipilä, Päivi Karttunen, Tuula Arkio, Carolus Enckell, Johanna Sipola, Sakari Wuolijoki 
2006–2007, 2008–2009
Hanna-Leena Hemming (puheenjohtaja), Petteri Karttunen (varapuheenjohtaja), Pekka Juntunen, Anna-Liisa Linnala, Päivi Karttunen, Tuula Arkio, Carolus Enckell
2002–2005 (ensimmäinen kausi poikkeuksellisen pitkä)
Ilkka J. Kari (puheenjohtaja), Petteri Karttunen (varapuheenjohtaja), Anna-Liisa Linnala, Piia Rantala, Päivi Karttunen, Tuula Arkio, Bengt von Bonsdorff
Näyttelyt.
Emman toisella puolella vierailevat vaihtuvat näyttelyt, jotka esittelevät kansainvälistä ja kotimaista taidetta ja designia. Näyttelyt esittelevät modernin taiteen klassikoita sekä muistuttavat jo unohtuneista suomalaisista merkittävistä modernin taiteen edustajista. 2020-luvulla Emman rooli myös muotoilua esittelevänä taidemuseona on vahvistunut.
Kokoelmat.
Espoon modernin taiteen museon kokoelma.
Emman oma taidekokoelma (entinen Espoon kaupungin taidekokoelma) on espoolaisten oma taidekokoelma, johon kuuluu lähes 3000 teosta. Merkittävä osa kokoelman teoksista on jatkuvasti esillä Espoon kaupunkikuvassa, ulkotiloissa julkisina monumentteina tai koulujen, sairaaloiden, päiväkotien, palvelutalojen, uimahallien aulatiloissa ja käytävillä, kaikkien kaupunkilaisten saavutettavissa. Emma-kokoelman teoksia on säännöllisesti esillä myös museon näyttelyissä.
Emma-kokoelma on taidemuseon kokoelmista suurin ja vanhin. Sen perustana on Espoon kaupungin kokoelma, jota on kerätty 1950-luvulta alkaen. Kaupungin kokoelmaan alettiin kerätä taidetta ensin kansakouluille, sitten julkisiin tiloihin kaupungin virastoihin, laitoksiin ja ulkotiloihin. EMMA on vastannut kokoelmanhoidosta ja teoshankinnoista vuodesta 2002 lähtien.
Aluksi kokoelmaan kuului enimmäkseen grafiikkaa, veistoksia ja maalaustaidetta. Suomalainen sodanjälkeinen modernismi, erityisesti konstruktivismi on runsaasti edustettuna kokoelman varhaisessa osassa. Kokoelma on karttunut 1980-luvulta lähtien myös uusekspressionistisella ja postmodernilla maalaustaiteella ja julkisilla taideteoksilla. 1990-luvulta alkaen kokoelmaan on kerätty myös installaatioita, valokuva-, käsite- ja mediataidetta. Suomalaisen taiteen lisäksi EMMA-kokoelmaan kuuluu kansainvälistä, erityisesti pohjoismaista taidetta. Nyt uudet hankinnat keskittyvät ajankohtaisen nykytaiteen eri muotoihin.
EMMA-kokoelmaan on lahjoitettu myös Osmo Valtosen kineettisen taiteen kokoelma ja talletettu Lars-Gunnar Nordströmin konstruktivistisen taiteen kokoelma.
Vuonna 2017 Nokia lahjoitti nykytaiteen kokoelman Emmalle Suomen 100-vuotisjuhlavuonna. Museon omistukseen siirtyi kaikkiaan 27 teosta, joiden arvo on yhteensä noin 700 000 euroa. Taidelahjoitus sisältää teoksia sekä kotimaisilta että ulkomaisilta taiteilijoita. Kokoelman teokset ovat nykytaidetta ja edustavat monimuotoisesti eri tekniikoita. Se sisältää merkittävien kansainvälisten taiteilijoiden, kuten Eija-Liisa Ahtilan, Anselm Kieferin, Esko Männikön, Jussi Nivan, Tony Ourslerin ja Bill Violan teoksia. Pääosa teoksista oli esillä Emmassa Nokian kokoelmanäyttelyssä 6.6.–10.9.2017.
Saastamoisen säätiön taidekokoelma.
Saastamoisen säätiön taidekokoelma sai alkunsa, kun itäsuomalaisen teollisuussuvun kotiin hankittiin 1910-luvun taideteoksia muun muassa Ilmari Aallolta ja Tyko Salliselta. Liisa Saastamoinen ja Osmo P. Karttunen perustivat Saastamoisen säätiön vuonna 1968 taidekokoelman säilyttämiseksi. Nykyisin säätiön tehtäviin kuuluu taidekokoelman kehittäminen ja esittäminen. Kokoelma on vaikuttanut sekä Kuopion taidemuseon perustamiseen 1980-luvulla että Espoon modernin taiteen museon perustamiseen vuosituhannen taitteessa. Vuonna 1999 kokoelma talletettiin Espoon kaupungille. Taideteokset ovat säätiön omistuksessa ja kokoelman sijoituspaikka on Emma-museo.
Taidekokoelmaan kuuluu runsaat 2 800 teosta, jotka edustavat suomalaista ja kansainvälistä taidetta. Suomalaisen kokoelman perusta on 1910-luvun Marraskuun ryhmän taide, ja nykyisin kokoelmaan kuuluu teoksia alkaen 1910-luvun modernismin maalauksista aina 2010-luvun valokuva- ja videotaiteeseen. Kansainvälisen nykytaiteen kokoelman keskeinen linja nousee eurooppalaisen 1960-luvun, italialaisen arte poveran ja uuden esittävän maalauksen perinteestä.
Saastamoisen säätiön taidekokoelmaan hankitaan pääosin kotimaista ja kansainvälistä nykytaidetta. Historiallista kokoelmaa täydennetään erittäin valikoivasti. Kansainvälisen kokoelman kerääminen aloitettiin 1990-luvulla. Englantilaisen kuvanveistäjän Antony Gormleyn veistos Two Times oli kokoelman ensimmäinen kansainvälinen teos. Säätiön taidekokoelman keskiössä on maalaustaide. Kokoelmaan hankitaan maalausten lisäksi muita taiteenlajeja. Valokuva- sekä mediataidetta on hankittu 1990-luvulta saakka. Mediataiteen kokoelmaan kuuluu muun muassa Eija-Liisa Ahtilan, William Kentridgen, Shirin Neshatin ja Pilvi Takalan teoksia.
Saastamoisen säätiö ja Emma tuottavat yhdessä InCollection-näyttelysarjaa, jossa tilataan vuosittain uraauurtavalta taiteilijalta uusi teos säätiön kokoelmaan. Kukin taiteilija luo paikkaan sidotun teoksen, joka ottaa huomioon museon arkkitehtuurin ja ympäristön. Tilatun teoksen julkistamisen yhteydessä järjestetään näyttely, jossa esitellään laajemmin taiteilijan tuoretta tuotantoa.
Tapio Wirkkala Rut Bryk säätiön kokoelma.
Tapio Wirkkalan ja Rut Brykin taiteellinen perintö on uskottu vuonna 2003 perustetun Tapio Wirkkala Rut Bryk säätiön tehtäväksi ja talletettu Emmaan.
Vuonna 2017 Emma avasi 1 000 m2:n laajennuksen Tapio Wirkkala Rut Bryk säätiön kokoelmalle ja arkistolle sekä nykymuotoiluun keskittyville näyttelyille. Katseluvaraston ja vaihtuvien näyttelyiden kesken jakautuvan tilan suunnittelijoina toimivat Johanna Brummer ja Heini-Emilia Saari (Studio Wanderlust). Tapio Wirkkala Rut Bryk säätiön kokoelma on pysyvästi esillä Emmassa katseluvarastona. Alun perin taiteilija-muotoilijapariskunnan omistuksessa ollut kokoelma ja arkisto on laaja, se käsittää yli 5 000 esinettä, mallia, piirustusta, luonnosta, prototyyppiä sekä valokuvaa. Mukana on Brykin ja Wirkkalan työskentelyyn ja uraan liittyvän materiaalin lisäksi paljon henkilökohtaista esineistöä, ja kuvia pariskunnan matkoilta ja elämän varrelta.
Collection Kakkonen.
Kauppaneuvos Kyösti Kakkosen vuosikymmenten aikana keräämä, yli 10 000 muotoilu- ja taide-esineen kokoelma sisältää merkittäviä kotimaisia ja kansainvälisiä teoksia 1800-luvun lopulta tähän päivään. Vuonna 2020 Kyösti Kakkonen, Emma ja Espoon kaupunki solmivat yhteistyösopimuksen, jonka seurauksena "Collection Kakkonen" ja sen pitkäaikaista esittämistä varten rakennettu uusi näyttelytila avautuivat Näyttelykeskus WeeGeellä marraskuussa 2022. Emmaan talletetut noin 1300 teosta keskittyvät kokoelman ytimeen: suomalaiseen keramiikkaan ja lasiin. Esillä on myös ryijyjä tunnetuilta suunnittelijoilta. 
Osmo Valtosen taidekokoelma.
Espoon Nallenpolun taiteilijatalossa työskennelleen kuvataiteilijan Osmo Valtosen (1929–2002) taidekokoelma lahjoitettiin Emmaan vuonna 2008. Kokoelmaan kuuluu lähes 300 teosta, mukana liikkuvan taiteen teoksia, hiekkapiirtureita, joista suuri taideyleisö Valtosen parhaiten muistaa. Lisäksi kokoelmaan kuuluu maalauksia, piirustuksia, grafiikkaa ja arkistoaineistoa.
Lars-Gunnar Nordströmin taidekokoelma.
Konkretistisen kuvataiteen klassikoksi kutsutun Lars-Gunnar Nordströmin (1924–2014) 100 teosta, maalauksia, veistoksia, grafiikkaa, talletettiin Emmaan vuonna 2011. Nordströmiä pidetään yhtenä Suomen nonfiguratiivisen taiteen varhaisimmista ja määrätietoisimmista uranuurtajista. Emmaan talletettu kokoelma sisältää laajan ajallisen kaaren mestarin tuotannosta.
Muu toiminta.
Museon opastuksiin vuonna 2016 osallistui 16 500 henkeä, ja tapahtumiin yhteensä 80 300 henkeä.
Museon toimintaan kuuluvat myös konservointi, tutkimus, arkistointi ja dokumentointi.