Uskonto Lappeenrannassa

Tämä artikkeli käsittelee Lappeenrannan uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Lappeenrannan kaupungissa 65,2 prosenttia asukkaista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 62,2 prosenttia (2024). Muihin uskontokuntiin kuuluu 2,6 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 32,2 prosenttia väestöstä. 
Historia.
Lappeenrannan alueella tunnettiin pastoraatti jo keskiajan lopulla vuonna 1416. Vuonna 1554 toteutetussa hiippakuntajaosssa Lappeenrannan alue tuli kuuluvaksi muodostettuun Viipurin hiippakuntaan. Lappeenrannan kaupunki perustettiin vuonna 1649, mutta oikeudet peruutettiin jo 1683 ja uudistettiin vasta vuonna 1816. Lapveden rukoushuone on toiminut Kauskilan kylässä varhaisina aikoina. Vuosina 1660–1642 Lapvesi oli piispan palkkapitäjä, jota johti varapastorit. Taipalsaaren kappeli perustettiin 1500-luvun puolivälissä ja erotettiin emäseurakunnaksi vuonna 1571. Joutseno perustettiin 1500-luvulla Lappeen kappeliksi ja erotettiin 1639 emäseurakunnaksi.
Isonvihan aikana venäläiset repivät kirkkoa hajalle, mutta keskeyttivät työn Klemens Forsanderin vetoomuksen jälkeen. Pappila arkistoineen poltettiin vuonna 1741. Pikkuvihan jälkeen solmitussa Turun rauhassa vuonna 1743 Lappeenrannan alue jäi Venäjälle ja kuului Viipurin konsistoriin. Kirkko kellokastareineen paloi ukkosen johdosta kesällä 1790. Lappeenrannan alue liitettiin Suomen suuriruhtinaskuntaan vuonna 1812.
Uskonnollisen vapauden aika.
Uskonnollinen vapaus lisääntyi vuonna 1869, kun vapaan seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti kumottiin. Vuonna 1889 sallittiin myös siirtyminen pois luterilaisesta kirkosta. Vapaakirkollisen liikkeen vaikutus alkoi Lappeenrannassa 1890-luvun vaihteessa. Järjestäynyt toiminta alkoi Lappeenrannassa vuonna 1927, kun kaupunkiin perustettiin CE-yhdistys. Lappeenrannan vapaaseurakunta perustettiin vuonna 1930. Metodistinen herätys saapui Lappeenrantaan 1890-luvulta lähtien, kun lappeenrantalaiset muodostivat yhteisen metodistiseurakunnan viipurilaisten kanssa. Itsenäinen Lappeenrannan metodistiseurakunta perustettiin vuonna 1909.
Lappeesta liitettiin osia 1903 perustettuun Nuijamaan seurakuntaan. Lappeenrannan kaupunki erotettiin Lappeesta vuonna 1908 toteutuen vuonna 1913. Lappeenrannan seurakunta muodostettiin Lappeen ja Lappeenrannan yhdistetystä maa- ja kaupunkiseurakunnasta.
Toisen maailmansodan jälkeen.
Lauritsalan kauppala erotettiin vuonna 1950. Lappeenrannan seurakuntayhtymä perustettiin vuonna 1967, jolloin Lappeen seurakunta ja Lauritsalan seurakunta liitettiin taloudellisesti ja hallinnollisesti Lappeenrannan seurakunnan yhteyteteen. Vuonna 1988 seurakunnan länsiosa eli Sammonlahden seurakunta erkani Lappeen seurakunnasta itsenäiseksi seurakunnaksi. Nuijamaan seurakunta liitettiin vuonna 1989 Lappeenrantaan.
Protestantismi.
Luterilaisuus.
Evankelis-luterilainen kirkko.
Lappeenrannassa toimii viisi evankelis-luterilaista seurakuntaa, jotka kuuluvat Mikkelin hiippakunnan alaiseen Etelä-Karjalan rovastikuntaan. Lappeenrannassa toimivia seurakuntia ovat Joutsenon seurakunta, Lappeen seurakunta, Lappeenrannan seurakunta, Lauritsalan seurakunta sekä Sammonlahden seurakunta. Nämä seurakunnat muodostavat yhdessä Lappeenrannan seurakuntayhtymän. 
Herätysliikkeet.
Herätysliikkeistä Lappeenranta on vahvaa viidennen herätysliikkeen tukialuetta. Vanhoista herätysliikkeistä Lappeenrannassa toimivat körttiläisyys ja Evankelinen herätysliike. Viidennen herätysliikkeen piirissä Lappeenranta toimii Etelä-Saimaan Kansanlähetyksen keskuspaikkana. Kansanlähetyksellä on Lappeenrannassa oma Lähetyskoti. Evankelisen herätysliikkeen piirissä toimiva Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen messuyhteisö kokoontuu Lappeenrannassa Armonkalliossa. Herännäisyyden piirissä toimii Herättäjä-Yhdistyksen Sammonlahden paikallisosasto.
Lestadiolaisista yhteisöistä Lappeenrannassa toimivat vanhoillislestadiolainen Lappeenrannan rauhanyhdistys sekä Esikoislestadiolaisten rukoushuone. Myös Esikoiset pitävät Lappeenrannassa tilaisuuksia seurakunnan toimitiloissa.
Muut luterilaiset kirkot.
Suomen evankelisluterilaisella lähetyshiippakunnalla on Lappeenrannassa Joonan luterilainen seurakunta.
Vapaakirkollisuus.
Vapaakirkollisuuden piirissä Lappeenrannassa toimii Suomen Vapaakirkkoon kuuluva Lappeenrannan vapaaseurakunta. Vapaakirkollisuus saapui Lappeenrantaan vuosien 1889–1900 aikana. CE-liikkeen Suomen johtajat Eeli Jokinen ja William Jokinen olivat perustamassa yhdistystä myös Lappeenrantaan vuonna 1927. Tämän yhdistyksen jäsenet perustivat vapaaseurakunnan syyskuussa 1930.
Helluntailaisuus.
Helluntailiikkeen toiminta vakiintui Lappeenrannassa 1920-luvulla. Eino Heinosen toiminnan kautta syntyi voimakasta kasvua Lappeen Simolassa vuonna 1923. Heinonen järjesti myös Lappeenrannan helluntaiseurakunnan vuonna 1925. Toisen maailmansodan jälkeen Lappeenrannassa oli erityinen kasvukausi Bruno Arnamon ja Eino Variksen toiminnan kautta. Eino Varis tuli tunnetuksi myös seurakunnan pitkäaikaisena saarnaajana.
Katolinen kirkko.
Roomalaiskatolisen kirkon piirissä Lappeenranta kuuluu Kouvolassa keskuspaikkaansa pitävän Pyhän Ursulan seurakunnan toiminta-alueeseen. Katolinen seurakunta järjestää Lappeenrannassa säännöllistä toimintaa Lappeenrannan kirkossa. Vuoden 2020 alussa Lappeenrannassa asui 63 katolisen kirkon jäsentä.
Ortodoksinen kirkko.
Konstantinopolin patriarkaattiin kuuluvan Suomen ortodoksisen kirkon alaisuudessa Lappeenrannassa toimii Kaakkois-Suomen ortodoksinen seurakunta. Ortodoksisella seurakunnalla on Lappeenrannassa Jumalansynnyttäjän suojeluksen kirkko. Kirkko on rakennettu vuonna 1785.
Mormonit.
Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon Lappeenrannan seurakuntakeskus sijaitsee Taikanmäen kaupunginosassa Armilankadulla. Lappeenrannassa toimiva vaarnaseurakunta on nimeltään Lappeenrannan seurakunta. Seurakunta kuuluu Jyväskylän vaarnan alaisuuteen.
Kulttuuri.
Tapahtumat.
Lappeenrannassa on järjestetty useita kristillisiä suurtapahtumia. Herätysliikkeiden tapahtumista Lappeenranta on isännöinyt evankelisuuden valtakunnallisia Evankeliumijuhlia vuonna 1972, herännäisten valtakunnallisia Herättäjäjuhlia kolmesti vuosina 1909, 1936 ja 1969 sekä Kansanlähetyspäiviä kahdesti vuosina 1981 ja 2001.
Helluntaiherätyksen valtakunnalliset kesäjuhlat on järjestetty Lappeenrannassa kaksi kertaa. Ensimmäiset, järjestyksessään viidennet, kesäjuhlat järjestettiin vuonna 1949, jolloin tapahtumaan osallistui 3 500 vierasta. Toisen kerran kesäkonferenssi järjestettiin vuonna 1982 tunnuksella "Nyt on otollinen aika".