Knivstan kunta

Knivstan kunta () on Uppsalan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Knivsta.
Kunnan maapinta-ala on 282,13 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 19 818 henkeä (31.12.2021).
Knivstan naapurikuntia ovat Uppsala, Norrtälje, Sigtuna ja Håbo.
Knivstan kunnan länsipuoli sijaitsee Ärlinghundran kihlakunnassa ja itäpuoli Långhundran kihlakunnassa. Knivstan halki kulkee E4-moottoritie. Alsikeapila on saanut nimensä Knivstan kuntaan nykyään kuuluvan Alsiken pitäjän mukaan.
Vuonna 2007 kunnassa oli 70,73 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 25,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Knivstan "suurkunta" muodostettiin aiemmista Alsiken, Knivstan, Laggan, Vassundan ja Östunan kunnista. Vuonna 1967 Skepptunan kunta jaettiin, jolloin Husby-Långhundra liitettiin Knivstaan. Vuonna 1971 koko Knivsta liitettiin Uppsalan kuntaan. Samalla Knivsta siirrettiin Tukholman läänistä Uppsalan lääniin. Knivstan kunta perustettiin uudelleen 1.1.2003, ja se sai samat rajat, jotka aiemmalla Knivstalla oli ollut 1967–1970. Tämän jälkeen Ruotsiin ei ole toistaiseksi muodostettu uusia kuntia.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 275 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 1984 lopun tietoja ulkomailla syntyneistä ja Suomessa syntyneistä Knivstan kunnassa ei ole saatavilla, sillä tuolloin alue kuului vielä Uppsalan kuntaan.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 231 980 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 102 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 66,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 962 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Knivstan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Vuosina 1973–1998 luvut ovat nollia, koska tuolloin Knivsta oli vielä osa Uppsalan kuntaa.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Lähteessä Knivstan kunta on vielä osa Uppsalan kuntaa, mutta siihen kuuluvat seurakunnat on jätetty tässä pois. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.