Suomen europarlamenttivaalit 2024

Suomen vuoden 2024 europarlamenttivaalit järjestettiin 9. kesäkuuta, ja ne olivat osa vuoden 2024 europarlamenttivaaleja koko unionin alueella. Vaaleissa valittiin kaikki Suomen 15 europarlamentaarikkoa (eli "meppiä") seuraavaksi viisivuotiskaudeksi.
Taustaa.
Koko maa toimii yhtenä vaalipiirinä. Ennakkoäänestys oli kotimaassa 29. toukokuuta – 4. kesäkuuta ja ulkomailla 29. toukokuuta – 1. kesäkuuta.
Syksyllä 2023 Euroopan parlamentti hyväksyi ehdotuksen, jonka nojalla 12 jäsenmaalle myönnettiin lisäpaikkoja parlamentissa. Tämä vaikutti myös Suomeen, joka sai yhden lisäpaikan, eli Suomen meppien määrä nousi 15:een.
Äänioikeus.
Äänioikeus vaaleissa oli kaikilla vaalipäivään mennessä vähintään 18-vuotiailla Suomen kansalaisilla sekä henkilöillä, jotka täyttivät seuraavat ehdot:
Tulokset.
Suomen europarlamenttivaalien 2024 tulokset
! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;"| Puolueet
! colspan="3"| Äänet
! colspan="2"| Paikat
! width="75"| Ääniä
! width="30"|%
! width="35"|+/−
! width="30"| Paikat
! width="35"|+/−
Ehdokkaat.
Tammikuuhun 2024 mennessä Suomen 14 istuvasta europarlamentaarikosta kuusi ilmoitti tavoittelevansa jatkokautta Euroopan parlamentissa. Jatkokaudelle pyrkimisestä ilmoittivat kokoomuksen Henna Virkkunen ja Sirpa Pietikäinen, vihreiden Ville Niinistö, SDP:n Eero Heinäluoma, perussuomalaisten Pirkko Ruohonen-Lerner sekä keskustan Elsi Katainen. Lisäksi ehdolla oli 1. kesäkuuta 2024 Euroopan parlamenttiin Petri Sarvamaan tilalle noussut, aiemmin kokoomusta edustanut, Eija-Riitta Korhola kristillisdemokraattien listalla. Istuvista mepeistä uudelleen valittiin Virkkunen, Niinistö, Heinäluoma ja Katainen.
Perussuomalaisten Teuvo Hakkarainen oli halukas jatkokaudelle, mutta perussuomalaisten puoluehallitus vastusti hänen ehdokkuuttaan eikä häntä näin ollen nimetty ehdokkaaksi. Hakkarainen osallistui eurovaaleihin sitoutumattomana Vapauden liiton listalta.
Pois Euroopan parlamentista jäivät kokoomuksen meppinä vuosina 2012–2024 toiminut Petri Sarvamaa, vihreiden meppinä vuodesta 2014 toiminut Heidi Hautala ja vuodesta 2020 toiminut Alviina Alametsä, SDP:n meppinä vuodesta 2014 toiminut Miapetra Kumpula-Natri, keskustan vuodesta 2019 meppinä toiminut Mauri Pekkarinen, vasemmistoliiton meppinä vuodesta 2019 toiminut Silvia Modig ja RKP:n vuodesta 2012 meppinä toiminut Nils Torvalds.
Ehdokasluettelo.
Puolueiden ja valitsijayhdistysten oli toimitettava ehdokaslistansa 30. huhtikuuta 2024 kello 16.00 mennessä Helsingin vaalipiirilautakunnalle. Ehdokasasettelu vahvistettiin 10. toukokuuta 2024.
Parlamenttiin päässeet ehdokkaat on merkitty lihavoidulla tekstillä. 
Puolueiden 10. toukokuuta 2024 vahvistetut ehdokkaat (suluissa ryhmä, jota puolueen europarlamentaarikot edustavat Euroopan parlamentissa):
Suomen Kristillisdemokraatit (EPP).
"Vaaliliitossa Liike Nytin kanssa"
Liike Nyt.
"Vaaliliitossa Suomen Kristillisdemokraattien kanssa"
Kansallinen Kokoomus (EPP).
Lähde:
Gallupit.
Vaaliviikolla MTV, "Helsingin Sanomat" ja Yle julkaisivat kukin oman mielipidetiedustelunsa, joista yksikään ei osannut ennakoida kannatuksessa suuria muutoksia. Vaaleissa Perussuomalaiset alitti kuitenkin kyselyiden keskiarvon noin seitsemällä prosenttiyksiköllä, kun taas Vasemmistoliitto ylitti oman keskiarvonsa saman verran. Myös Kokoomuksen vaalitulos kohosi gallupien lukemista noin neljä prosenttiyksikköä. Toisaalta SDP:n tulos laski odotetusta neljä prosenttiyksikköä.
Väitöskirjatutkija Julius Lehtisen mukaan kyselyissä oli tiedusteltu sitä, mitä puoluetta vastaajat aikovat äänestää eurovaaleissa, jolloin jopa 70 prosenttia nimesi jonkin puolueen, vaikka koko 2000-luvun ajan todellinen äänestysinto oli pysynyt 40 prosentin tuntumassa. Gallupeissa yliarvioitiin siten se, kuinka moni lopulta ilmaisisi mieltymyksensä myös äänestyskopissa. Lehtisen mukaan tähän saattoi vaikuttaa se, että kyselyiden toteuttamistapa on muuttunut puhelinhaastatteluista nettipaneeleiksi, joissa vain innokkaimmat vastaavat, minkä vuoksi vastaajien joukko ei enää olekaan edustava otos yhteiskunnasta.