Kelenderis

Kelenderis (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kilikiassa Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi nykyisen Mersinin maakunnan Aydıncıkin paikalla.
Maantiede.
Kelenderis sijaitsi Kilikian rannikolla Välimeren rannalla. Joskus se on luettu kuuluvaksi Pamfyliaan. Artemidoros ja muut maantieteilijät pitivät kuitenkin Kelenderistä, eikä Korakesionia, Kilikian alkupisteenä. Kaupungin paikka, nykyinen Aydıncık, sijaitsee 46 kilometriä länteen nykyisestä Anamurista.
Kaupunki oli rakennettu niemelle, jossa ollut linnoitus suojasi alempana ollutta luonnonsatamaa. Tacitus kuvailee kaupunkia erittäin vahvasti linnoitetuksi paikaksi, joka sijaitsi korkealla kalliolla, lähes kokonaan meren ympäröimänä. Is-joki virtasi mereen kaupungin lähistöllä. Kaupungista 1,6 kilometriä länteen, nykyisessä Soğuk Sussa, sijaitsi toinen, suurempi satama.
Kelenderis antoi nimensä myös laajemmalle alueelle nimeltään "Kelenderitis". Samalla rannikolla kaupungista itään sijaitsivat muun muassa Pisurgia, Afrodisias ja Holmoi, ja länteen Mandane, Arsinoe, Nagidos ja Anemurion.
Historia.
Kelenderis oli Samoksesta käsin perustettu kreikkalainen siirtokunta. Perustaminen ajoitetaan ennen vuotta 700 eaa. Erään perimätiedon mukaan paikalla olisi ennen tätä ollut foinikialainen siirtokunta. Pseudo-Apollodoroksen mukaan alkuperäinen asutus oli Syyriasta tulleen Sandokoksen perustama. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Kelenderitēs" ().
Kelenderis löi omaa aiginalaisen standardin mukaista hopearahaa arkaaisen kauden lopulta noin vuodesta 520 eaa. lähtien. 300-luvulta eaa. lähtien rahat olivat persialaisen standardin mukaisia. Klassisella kaudella noin vuosina vuosina 460–454 eaa. Kelenderis kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Se esiintyy liiton verotusluetteloissa myös vuonna 425/424 eaa. Kaupunki toimi väliasemana Egyptiin suuntautuneella merireitillä.
Kaupungin myöhemmästä historiasta tiedetään vain vähän. Tacitus mainitsee, että Piso yritti vallata Kelenderiin Germanicuksen kuoleman jälkeen pyrkiessään Syrian provinssin maaherraksi. Kelenderis löi rahaa pitkään, sillä on löydetty syyrialaisten kuninkaiden ja myöhäisten Rooman keisarien lyöttämiä rahoja, joissa on merkintä . Rahaa lyötiin vielä ainakin Deciuksen nimellä. Kaupunki oli olemassa vielä ainakin 400-luvulla jaa., koska Hierokles mainitsee sen.
Nykyinen Aydıncık tunnettiin aiemmin antiikin aikaisen kaupungin nimestä muuntuneella turkkilaisella nimellä "Gilindire".
Rakennukset ja löydökset.
Kelenderiin kaupungista on säilynyt vain vähän jäänteitä, koska myöhempi asutus on ollut samalla paikalla. Kaupunki tai osa siitä on ollut ympäröity muurein. Joitakin muurin osia on säilynyt satamalahtea etelästä rajaavalla pienellä niemellä, ja ne saattavat olla jo kreikkalaiselta ajalta. Muutoin kaupungin vähäiset jäljellä olevat rauniot ovat roomalaiselta tai myöhemmältä ajalta. Niihin lukeutuu muun muassa agora, teatterin (tai buleuterionin) ja termien jäänteitä sekä vesisäiliöitä.
Kaupungin lähistöllä oli Heralle omistettu temppeli. Heran kultti tuli kaupunkiin emäkaupunki Samoksesta. Aydıncıkin keskustassa on hyvin säilynyt roomalaisaikainen, 100-luvulle ajoitettu tetrapylonin mallinen hautamausoleumi. Kaupungin ympäristöstä on löydetty hautoja, joista osa on kivirakenteisia ja osa kallioon hakattuja. Keramiikkalöytöihin lukeutuu itäkreikkalaista keramiikkaa, mikä tukee ajatusta kaupungin samoslaisesta alkuperästä. Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on Anamurin, Kahramanmaraşin ja Silifken museoissa.
Vuonna 1992 löydettiin 3 × 2,8 metrin kokoinen lattiamosaiikki, joka esittää kaupungin satamaa. Se ajoitetaan myöhäisantiikin ja varhaisen bysanttilaisen kauden taitteeseen 400- tai 500-luvulle eaa.