Aura Salla

Aura Maria Salla (s. 13. kesäkuuta 1984 Lappeenranta) on suomalainen, kokoomusta edustava poliitikko. Hänet valittiin Euroopan parlamenttiin vuoden 2024 vaaleissa. Vuosina 2023–2024 Salla toimi kansanedustajana Helsingin vaalipiiristä. 
Ennen valintaansa kansanedustajaksi Salla työskenteli teknologiayhtiö Metan (ent. Facebook) EU-asioista vastaavana yhteiskuntasuhdejohtajana Brysselissä. Vuosina 2014–2020 hän työskenteli Euroopan komissiossa ensin varapuheenjohtaja Jyrki Kataisen ja sittemmin puheenjohtaja Jean-Claude Junckerin kabineteissa. Salla toimi kokoomuksen puoluevaltuuston puheenjohtajana vuosina 2018–2020.
"Politico" nimesi vuonna 2021 Sallan "Tech28"-listalleen yhtenä Euroopan vaikutusvaltaisimmista teknologiavaikuttajista.
Tausta.
Aura Salla syntyi Lappeenrannassa vuonna 1984. Hänen äitinsä työskenteli opetusalalla ja isä toimi yrittäjänä pyörittäen rakennusinsinööritoimistoa. Sallalla on kuusi vuotta nuorempi pikkusisko.
Salla valittiin Lappeenrannan nuorisovaltuustoon 15-vuotiaana. Myös kokoomukseen hän liittyi 15-vuotiaana tutustuttuaan Karl Marxin "Pääomaan" ja luettuaan suomalaisten puolueiden puolueohjelmat.
Salla kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 2003 Kimpisen lukiosta. Hän suoritti varusmiespalveluksen Tikkakoskella Ilmavoimien viestikoulussa (nyk. Ilmasotakoulu) ja kotiutui reservin kersanttina 2004. Tämän jälkeen Salla työskenteli vuoden Upinniemen varuskunnassa sopimussotilaana.
Salla valmistui valtiotieteiden maisteriksi Turun yliopistosta vuonna 2011. Opinnot keskittyivät Eurooppa-politiikkaan, poliittiseen historiaan ja johtamiseen. Lisäksi hän suoritti opintoja Leipzigin yliopistossa, jossa hän opiskeli EU:n talous- ja ulkopolitiikkaa. Opiskeluaikoina Salla työskenteli muun muassa viestintäharjoittelijana Euroopan parlamentissa vuonna 2009 ja harjoittelijana Elinkeinoelämän valtuuskunnassa.
Salla väitteli valtiotieteiden tohtoriksi Turun yliopistosta vuonna 2021. Hänen väitöskirjansa käsitteli Euroopan integraatiota, eurokriisiä ja Euroopan komission roolia.
Ura.
Salla työskenteli vuosina 2010–2012 eduskunta-avustajana Petteri Orpolle, Arja Karhuvaaralle ja Markku Eestilälle. Hänet valittiin Helsingin kaupunginvaltuuston varavaltuutetuksi vuoden 2012 kuntavaaleissa saatuaan 832 ääntä. Salla toimi myös Helsingin teknisen lautakunnan puheenjohtajana 2013–2014.
Vuosina 2012–2014 Salla työskenteli projektipäällikkönä Recommended Finland Oy:llä erikoistuen EU-viestintään.
Salla oli ehdolla vuoden 2014 eurovaaleissa, sai 14 035 ääntä ja jäi kolmannelle varasijalle.
Salla työskenteli 2014–2016 komissaari Jyrki Kataisen kabinetissa. Salla aloitti vuonna 2016 neuvonantajana komission puheenjohtaja Jean-Claude Junckerin strategiayksikössä, missä hän työskenteli vuoteen 2020 saakka.
Kokoomuksen Turun puoluekokouksessa 2018 Salla valittiin kokoomuksen puoluevaltuuston puheenjohtajaksi voitettuaan vastaehdokkaansa Heikki Auton äänin 334–333,2. Hän toimi tehtävässä vuoteen 2020 saakka.
Salla sai vuoden 2019 eurovaaleissa 38 514 ääntä ja jäi toiselle varasijalle. Hän aloitti teknologiayhtiö Metan EU-asioiden johtajana toukokuussa 2020. Sallan vastuulla Metalla oli yhtiön 30-henkisen Brysselin-toimiston johtaminen, edunvalvonta EU-instituutioissa ja yhteydenpito 27 EU:n jäsenvaltioon. Hän työskenteli tehtävässä aina huhtikuuhun 2023 saakka, jolloin hänet valittiin eduskuntaan.
Salla on toiminut myös vierailevana luennoitsijana muun muassa yhdysvaltalaisessa Harvardin yliopistossa Euroopan talouspolitiikasta ja vierailevana tutkijana ranskalaisen École des ponts Paris Tech -yliopiston kiertotalouden tutkimuskeskuksessa.
Kansanedustajana 2023–2024.
Salla valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Helsingin vaalipiiristä saatuaan 4 189 ääntä. Eduskunnassa hän oli EU-asioita käsittelevän suuren valiokunnan jäsen. Lisäksi Salla toimi tulevaisuusvaliokunnassa ja eduskunnan Saksa-ystävyysryhmän varapuheenjohtajana.
Salla jätti lokakuussa 2023 lakialoitteen kommandiittiyhtiömuotoisia pääomasijoitusrahastoja koskevan veroesteen poistamiseksi. Uudistuksen tavoitteena olisi lisätä suomalaisten säätiöiden sijoittamista kotimaisiin kasvuyrityksiin. Uudistus lisättiin osaksi Orpon hallituksen kasvupakettia vuoden 2024 kehysriihessä ja se pyritään toteuttamaan vuodesta 2026 alkaen.
Europarlamentaarikkona 2024–.
Vuoden 2024 eurovaaleissa Salla valittiin Euroopan parlamenttiin 39 708 äänellään. Hän toimii parlamentissa teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan (ITRE) jäsenenä ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan (IMCO) sekä budjettivaliokunnan (BUDG) varajäsenenä. 
Verkkolehti "Politico" nosti Sallan heinäkuussa 2024 listalleen 11 mepistä, kenellä on ”oikeasti merkitystä”.
Näkemykset.
Arvot.
Salla sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan tai keskusta-oikeistoon. "Ylen" vaalikoneessa Salla ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Salla on kallellaan liberaalivihreyteen (GAL). HS:n vaalikoneeseen Sallan antamissa näkemyksissä korostuvat voimakkaimmin oikeistolaiset mielipiteet. Salla oli eduskuntaryhmänsä liberaaleimpia kansanedustajia vuosina 2023–2024.
Salla on kuvannut itseään arvo- ja markkinaliberaaliksi. Hän kertoo ajattelunsa perustan olevan länsimaiset arvot eli vapaa demokratia, laillisuusperiaate, tasa-arvo ja ihmisoikeudet.
EU-politiikka.
Salla on vaatinut kiinalaisen TikTok-videopalvelun kieltämistä EU:ssa turvallisuuspoliittisena uhkana. Hän on perustellut kieltoa muun muassa sillä, että Kiinassa on laki, joka velvoittaa yrityksiä luovuttamaan tarvittaessa datansa valtiolle.
Salla on kritisoinut Suomen EU-politiikkaa sanoen, että Suomi keskittyy ”kesäajan tai supikoirien kaltaisiin pikkuasioihin” ja että Suomelta puuttuu näkemys ja taito lobata omia kantojaan. Hänen mielestään Suomen hallituksen tulisi ”ottaa EU:ssa tiukka ja vuosia eteenpäin katsova etukeno isoissa ja merkittävissä asioissa, kuten esimerkiksi Ranska ja Saksa tekevät”. Erityisesti Salla haluaisi Suomen vaikuttavan EU:ssa terävämmin puolustukseen, uusien teknologioiden järkevään sääntelyyn, energiaratkaisuihin sekä talous- ja pankkiunionin kehittämiseen liittyvissä kysymyksissä.
Salla kannatti vuonna 2019 Viktor Orbánin johtaman unkarilaisen Fidesz-puolueen erottamista EPP:n parlamenttiryhmästä.
Vuonna 2025 Salla kertoi kannattavansa Euroopan parlamentin lakkauttamista ja sen kaiken lainsäädäntövallan siirtämistä neuvostolle osana ”EU:n byrokratian” keventämistä.
Seksuaali- ja sukupuolipolitiikka.
Salla toimi kansanedustajakaudellaan 2023–2024 eduskunnan sateenkaariverkoston varapuheenjohtajana. Sateenkaariverkoston varapuheenjohtajana Salla on vedonnut yhteistyöhön yli puoluerajojen sekä pitänyt translain uudistamista yhteistyön saavutuksena. Salla on allekirjoittanut Setan ehdokasitoumuksen eurovaaleissa 2024. Eurovaaliehdokkaana hän on lisäksi sitoutunut ILGA:n eurovaalisitoumukseen.
Ulko- ja turvallisuuspolitiikka.
Vuonna 2016 Salla kertoi kannattavansa Suomen Nato-jäsenyyttä. Hän perusteli kantaansa erityisesti Naton viidennen artiklan tuomilla turvatakuilla.
Salla piti vuonna 2019 Venäjää uhkana Euroopan turvallisuudelle ja vastusti Venäjän-vastaisten pakotteiden keventämistä.
Vuonna 2024 Salla kutsui Israelin sotatoimia Gazassa kansanmurhaksi ja vaati EU:ta asettamaan Israelille kauppapakotteita. Hän vaati myös Suomea lopettamaan asekaupan Israelin kanssa ja tunnustamaan Palestiinan valtion. Iltalehti arvosteli jyrkästi Sallan vaatimusta asekaupan lopettamisesta. 
Talous- ja rahapolitiikka.
Salla on kritisoinut Euroopan keskuspankin selvitystä digitaalisen euron käyttöönotosta. Hänen mukaansa on ongelmallista, että luottolaitoksia valvova viranomainen ”on tulossa sotkemaan markkinoita rakentamalla maksujärjestelmää”. Salla on ollut huolissaan EKP:n potentiaalisesta kaksoisroolista; liikepankkien valvojan lisäksi digieuron myötä EKP:stä tulisi maksujärjestelmäpuolella rinnalla liikepankkien kilpailija.
Yksityiselämä.
Salla on naimisissa diplomaattina työskentelevän Turo Mattilan kanssa ja parilla on kaksi lasta (s. 2021 ja 2023). Salla on sotilasarvoltaan reservin ylikersantti.