tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Schönstattin apostolinen liike

Schönstattin apostolinen liike on Saksassa syntynyt katolinen mariaaninen maallikkoliike, joka on saanut alkunsa vuonna 1914.
Sen perusti pallottiineihin kuuluva pappi Joseph Kentenich (1885-1968) yhdessä joidenkin opiskelijoiden kanssa pienessä kappelissa Schönstattissa lähellä Koblenzia solmimalla "rakkauden liiton" Neitsyt Marian ja Pyhän Kolminaisuuden kanssa. Liike sai kirkollisen hyväksynnän vuonna 1964 ja se on levinnyt Afrikkaan, Aasiaan, Eurooppaan, Pohjois-Amerikkaan ja Etelä-Amerikkaan. Siihen kuuluu useita erillisiä yhteisöjä. Liikkeessä on suuressa osassa Kentenichin muotoilema ihmisystävällinen pedagogiikka, joka tarkoituksena on kasvattaa ja kehittää ihmiset kykeneviksi vapaisiin, vastuullisiin valintoihin, kykeneviksi henkiseen ja hengelliseen sitoutumiseen. Kasvattaja auttaa kasvatettavaa tunnistamaan oman ihanteensa ja kehittymään siinä. Neitsyt Maria nähdään kasvattajana sitoutumiseen.
Schönstattin "alkupyhäköstä" on sittemmin rakennettu lukuisia kopioita. Tällainen Schönstatt-kappeli sijaitee muun muassa Tukholmassa, Pyhän Eerikin tuomiokirkon kryptassa vuodesta 1967 saakka.
Liikkeen hankkeisiin kuuluu muun muassa João Pozzobonin Brasiliassa aloittama "vaeltavan Jumalanäidin apostolaatti" eli Schönstattin ruusukkokampanja, joka on ulottunut myös Suomeen.
Malawin kansalliskokous

Malawin kansalliskokous () on Malawin yksikamarinen parlamentti. Se koostuu 193 edustajasta, jotka valitaan viiden vuoden välein enemmistövaalilla yhden edustajan vaalipiireistä. Nykyinen perustuslaki on vuodelta 1994, mitä ennen maa oli Hastings Bandan johtama yksipuoluevaltio. Presidentillä on edelleen paljon valtaa, ja hän voi hajottaa kansalliskokouksen.
Vaalitapa.
Vaaleissa maa on jaettu 193 vaalipiiriin, joista kustakin valitaan yksi ehdokas pluraliteettiperiaatteella, eli eniten ääniä saanut valitaan, vaikka hän ei saisi enemmistöä. Äänioikeusikäraja on 18 vuotta ja ehdolleasettumisikäraja 21 vuotta. Äänestyspakkoa ei ole.
Työskentely.
Kansalliskokous kokoontuu yleensä helmi-maaliskuussa ja kesä-heinäkuussa.
Kansalliskokouksen säätämät lait menevät presidentin vahvistettavaksi. Mikäli hän kieltäytyy, laki palaa kansalliskokoukseen, joka voi saattaa sen voimaan ilman presidentin vahvistusta.
862 Franzia

862 Franzia (A917 BG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
863 Benkoela

863 Benkoela (A917 CG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
864 Aase

864 Aase (A921 SB) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
865 Zubaida

865 Zubaida (A917 CH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
866 Fatme

866 Fatme (A917 DG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
867 Kovacia

867 Kovacia (A917 DH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
868 Lova

868 Lova (A917 HB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
869 Mellena

869 Mellena (A917 JB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
870 Manto

870 Manto (A917 JC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
871 Amneris

871 Amneris (A917 JD) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
872 Holda

872 Holda (A917 KH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
873 Mechthild

873 Mechthild (A917 KJ) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
874 Rotraut

874 Rotraut (A917 KK) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
875 Nymphe

875 Nymphe (A917 KG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
876 Scott

876 Scott (A917 MB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
971 Alsatia

971 Alsatia (A921 WH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
982 Franklina

982 Franklina (A922 KF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
983 Gunila

983 Gunila (A922 OD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
984 Gretia

984 Gretia (A922 QD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
985 Rosina

985 Rosina (A922 TC) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
986 Amelia

986 Amelia (A922 UA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
987 Wallia

987 Wallia (A922 UB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
966 Muschi

966 Muschi (A921 VD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
967 Helionape

967 Helionape (A921 VE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
968 Petunia

968 Petunia (A921 WJ) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
793 Arizona

793 Arizona (A907 GZ) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
794 Irenaea

794 Irenaea (A914 QB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
795 Fini

795 Fini (A914 SF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
955 Alstede

955 Alstede (A921 PD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
956 Elisa

956 Elisa (A921 PE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
957 Camelia

957 Camelia (A921 RF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
770 Bali

770 Bali (A913 UG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
771 Libera

771 Libera (A913 WB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
772 Tanete

772 Tanete (A913 YD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
773 Irmintraud

773 Irmintraud (A913 YF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Maria-ryhmä

Maria-ryhmä on asteroidiryhmä, joka koostuu S-tyypin asteroideista. Ryhmä on todennäköinen lähde tavalliselle kondriitin kaltaiselle materiaalille. Ryhmää pidetään mahdollisena isäntänä suurille asteroideille 433 Eros ja 1036 Ganymed. Ryhmä on nimetty pienimmällä numerolla merkityn jäsenen 170 Maria mukaan. Jäsenillä on samankaltaiset kiertoradan ominaisuudet: isoakselin puolikas (a = 2.52–2.62 AU), eksentrisyys (e = 0.072–0.114) ja inklinaatio (sin(i) = 0.247–0.266). Maria-ryhmä on yksi Kiyotsugu Hirayaman tunnistamista asteroidiryhmistä.
9506 Telramund

9506 Telramund (5200 T-2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
Telramund on hahmo Wagnerin oopperassa "Lohengrin".
9501 Ywain

9501 Ywain (2071 T-2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Ywain oli yksi kuningas Arthurin pyöreän pöydän ritareista.
9500 Camelot

9500 Camelot (1281 T-2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
9104 Matsuo

9104 Matsuo (1996 YB) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Atsushi Matsuo (s. 1955) on tutkija Yamaguchin museossa.
Tommi Haapaniemi

Tommi Haapaniemi on suomalainen tanssitaiteilija ja ääninäyttelijä. Hän on työskennellyt Helsingin tanssitalossa Kampilla. Hän on tehnyt myös äänirooleja moniin elokuviin ja sarjoihin.
Haapaniemi oli mukana perustamassa tanssiryhmä Gruppen Fyraa vuonna 1998. Hän valmistui Teatterikorkeakoulusta tanssitaiteen maisteriksi vuonna 2000. Hän on tanssinut Gruppen Fyran lisäksi muutamassa musikaalissa ja esimerkiksi koreografien Katarina McAlesterin sekä Jenni Kivelän teoksissa.
Haapaniemi aloitti ääninäyttelijän uransa vuonna 2004. Hän on ääninäytellyt pääosin suomenkielisissä animaatioelokuvissa, kuten Hain tarinassa, mutta myös piirretyissä, mm. Bobblinsseissa ja Smurffeissa.
10811 Lau

10811 Lau (1993 FM19) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Lau on maalaiskunta eteläisessä Gotlannissa.
10101 Fourier

10101 Fourier (1992 BM2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Nimetty ranskalaisen matemaatikon Jean Baptiste Joseph Fourierin (1768-1830) muistoksi.
10102 Digerhuvud

10102 Digerhuvud (1992 DA6) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
10103 Jungfrun

10103 Jungfrun (1992 DB9) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
10104 Hoburgsgubben

10104 Hoburgsgubben (1992 EY9) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
10105 Holmhällar

10105 Holmhallar (1992 EM12) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
10106 Lergrav

10106 Lergrav (1992 EV15) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
10107 Kenny

10107 Kenny (1992 FW1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
10108 Tomlinson

10108 Tomlinson (1992 HM) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1081 Reseda

1081 Reseda (1927 QF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1082 Pirola

1082 Pirola (1927 UC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1083 Salvia

1083 Salvia (1928 BC) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1114 Lorraine

1114 Lorraine (1928 WA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1171 Rusthawelia

1171 Rusthawelia (1930 TA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1172 Äneas

1172 Aneas (1930 UA) on suuri asteroidi, joka luokitellaan Troijalaisiin asteroideihin. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Asteroidi kiertää Aurinkoa lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä samalla kiertoradalla Jupiterin kanssa. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ). Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin spektrityyppi on D-luokkaa Tholenin luokituksessa.
3241 Yeshuhua

3241 Yeshuhua (1978 WH14) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Nimetty kiinalaisen tähtitieteilijän Ye Shuhuan kunniaksi.
3239 Meizhou

3239 Meizhou (1978 UJ2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Nimetty historiallisen kaupungin mukaan Guangdongissa Kiinassa.
9505 Lohengrin

9505 Lohengrin (4131 T-2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
9507 Gottfried

9507 Gottfried (5447 T-2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
9508 Titurel

9508 Titurel (3395 T-3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
9509 Amfortas

9509 Amfortas (3453 T-3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
9510 Gurnemanz

9510 Gurnemanz (5022 T-3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
9511 Klingsor

9511 Klingsor (5051 T-3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
9512 Feijunlong

9512 Feijunlong (1966 CM) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Nimetty avaruuslentäjä Fei Junlongin (s. 1965) mukaan.
9504 Lionel

9504 Lionel (2224 T-2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
9503 Agrawain

9503 Agrawain (2180 T-2) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
9502 Gaimar

9502 Gaimar (2075 T-2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
10123 Fideöja

10123 Fideöja (1993 FJ16) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
10124 Hemse

10124 Hemse (1993 FE23) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
10125 Stenkyrka

10125 Stenkyrka (1993 FB24) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
10126 Lärbro

10126 Larbro (1993 FW24) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
10127 Fröjel

10127 Frojel (1993 FF26) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
10128 Bro

10128 Bro (1993 FT31) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1211 Bressole

1211 Bressole (1931 XA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1212 Francette

1212 Francette (1931 XC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1213 Algeria

1213 Algeria (1931 XD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1214 Richilde

1214 Richilde (1932 AA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1215 Boyer

1215 Boyer (1932 BA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1216 Askania

1216 Askania (1932 BL) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1217 Maximiliana

1217 Maximiliana (1932 EC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1218 Aster

1218 Aster (1932 BJ) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
2016 Heinemann

2016 Heinemann (1938 SE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty tähtitietelijä Karl Heinemannin (1898–1970) muistoksi.
2017 Wesson

2017 Wesson (A903 SC) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
2018 Schuster

2018 Schuster (1931 UC) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
2019 van Albada

2019 van Albada (1935 SX1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Nimetty alankomaalaisen tähtitieteilijän G. B. van Albadan (1911-1972) muistoksi.
Maailmankisat 1995

Maailmankisat järjestettiin vuonna 1995 Helsingissä 28. kesäkuuta. Kilpailupaikkana oli Olympiastadion. Maailmankisojen järjestelyvastuu oli Helsingin Kisa-Veikoilla (HKV), ja promoottorina toimi entinen aitajuoksijamestari Arto Bryggare, kuten edellisenäkin vuonna. Yhden päivän yleisömäärä oli runsaat 10 000 maksanutta katsojaa. Kisat olivat yleisurheilun GP-sarjan 5. osakilpailu. .
Naiset.
Kisojen parhaana palkittiin 200 metrin juoksija Geir Moen.
2021 Poincaré

2021 Poincare (1936 MA) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Nimetty ranskalaisen matemaatikon Henri Poincarén (1854-1912) kunniaksi.
2022 West

2022 West (1938 CK) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
2023 Asaph

2023 Asaph (1952 SA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
2024 McLaughlin

2024 McLaughlin (1952 UR) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
2025 Nortia

2025 Nortia (1953 LG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
2026 Cottrell

2026 Cottrell (1955 FF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
2027 Shen Guo

2027 Shen Guo (1964 VR1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Nimetty Sung-dynastian aikaan eläneen oppineen Shen Kuon mukaan (1031-1095).
9105 Matsumura

9105 Matsumura (1997 AU) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
9106 Yatagarasu

9106 Yatagarasu (1997 AY1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
9107 Narukospa

9107 Narukospa (1997 AE4) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Nimetty tunnetun kylpyläkaupungin mukaan.
9108 Toruyusa

9108 Toruyusa (1997 AZ6) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
9109 Yukomotizuki

9109 Yukomotizuki (1997 AH7) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
9110 Choukai

9110 Choukai (1997 AM19) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
9111 Matarazzo

9111 Matarazzo (1997 BD2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
FP-5 Flamingo

FP-5 Flamingo on ukrainalaisen Fire Point -yhtiön valmistama risteilyohjus. FP-5 Flamingo voi saavuttaa 950 kilometrin tuntinopeuden, ja siinä on tuhannen kilon taistelukärki. Valmistaja Fire Pointin mukaan ohjus kykenee lentämään jopa 3 000 kilometrin päähän. Tämä tarkoittaa sitä, että Flamingolla voitaisiin iskeä moniin Venäjän asetehtaisiin ja tuotantolaitoksiin, jotka sijaitsevat kaukana Venäjän sisäosissa. Flamingo-ohjus muistuttaa Iso-Britanniaan rekisteröidyn Milanion Group Ltd:n FP-5 -projektia, jonka risteilyohjuksen kantama on myös 3000 kilometriä.
Ensimmäiset tiedot FP-5 Flamingosta julkaistiin 17.8.2025 Ukrainan tiedotusvälineissä.
9112 Hatsulars

9112 Hatsulars (1997 BU3) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Oskari Räsänen

Oskari Räsänen (30. elokuuta 1875 Tuusniemi – 22. tammikuuta 1964 Helsinki ) oli suomalainen maastohiihtäjä ja urheiluvälineiden tekijä.
Oskari Räsänen osallistui hiihtokilpailuihin ensimmäisen kerran 22. helmikuuta 1896. Hän osallistui kolmenkymmenen vuoden urallaan yleisiin ja Helsingin piirin mestaruuskilpailuihin voittaen Suomen mestaruuksia ikämiesten sarjoissa. 43-vuotiaana Räsänen saavutti Helsingin piirin ennätyksen 30 kilometrin matkalla ajalla 1.43.58,6 sekä ikämiesten maailmanennätyksen 20 kilometrillä ajalla 1.08.41,5. Tukholmassa vuonna 1901 pidetyissä ensimmäisissä Pohjoismaisissa kisoissa hän sijoittui kolmanneksi 30 kilometrin matkalla Kalle Jussilan voittaessa.
Räsänen kilpaili myös heitoissa, hypyissä ja juoksuissa ja hän voitti juoksuissa pikamatkoilla Helsingin kilpailuja vuosisadan vaihteessa. Keihästä hän heitti 2,5 metrin vauhdilla yli 40 metriä. Urheilu-uransa alkuaikoina, kun Suomessa yleisurheilu oli vielä vähän tunnettua, herätti Räsänen ihmettelyä ja pahennusta Savossa liikkuessaan siellä lyhyissä urheiluhousuissa eli ”alesti”, kuten savolaiset sanoivat. Räsänen kehitti hiihtoa varten uusia treenausmuotoja ja kokeili kumivenyttimien merkitystä kotitreenausvälineinä. Räsänen oli ensimmäinen, joka kehitti suomalaisen keihään maailmankuuluksi. Hänen valmistamansa "Räsäsen keihäät" lensivät kauemmaksi kuin tehdasmaisesti valmistetut ja niitä tilattiin myös ulkomailta. 1930-luvulla Räsänen erikoistui verkkopallomailojen valmistukseen ja korjaukseen. Räsänen toimi myös aikoinaan Kolehmais-veljesten Hannes, Viljam ja Tatu Kolehmaisen isäntänä ja hoivaajana.
Räsänen kuului vuonna 1909 perustetun Helsingin Kisa-Veikot-urheiluseuran johtokuntaan. Hän lainasi varoja, jotta seura saattoi pitää ensimmäiset kilpailunsa kesäkuussa 1909 Kaisaniemen isolla urheilukentällä.
Raklopridi

Raklopridi on tyypillinen antipsykoottinen lääke. Se toimii selektiivisenä D2-dopamiinireseptorien antagonistina. Sitä on käytetty Parkinsonin taudin tutkimiseen. Sen selektiivisyyttä aivojen D2-reseptoreihin kuvaavat sen Ki-arvot, jotka ovat seuraavat: D2-, D3-, D4- ja D1-reseptoreille: 1,8 nM, 3,5 nM, 2400 nM ja 18000 nM.
Raklopridi voidaan radioleimata radioisotoopeilla, esimerkiksi 3H:lla tai 11C:llä, ja käyttää merkkiaineena "in vitro" -kuvantamisessa autoradiografiassa sekä "in vivo" -kuvantamisessa positroniemissiotomografiassa (PET). Aivojen PET-skannauksella (esimerkiksi PET/TT tai PET/MRI) saadut kuvat mahdollistavat aivojen D2-dopamiinireseptorin sitoutumiskyvyn ei-invasiivisen arvioinnin, mikä voi olla hyödyllistä liikehäiriöiden diagnosoinnissa. Erityisesti hiili-11-raklopridilla (11C-raklopridi) mitattu aivojen D2-reseptorin sitoutuminen on osoitettu heijastavan Huntingtonin taudin vakavuutta. Huntingtonin tauti on geneettinen sairaus, jolle on ominaista aivojen D2-reseptorien selektiivinen rappeutuminen.
Muissa tutkimuksissa on selvitetty D2-reseptorin sitoutumiskyvyn ja persoonallisuushäiriöiden välistä yhteyttä. Yhdessä tutkimuksessa havaittiin vähentynyt sitoutuminen irtautumispersoonallisuuspiirteessä. Radioaktiivisesti merkittyä raklopridia käytetään myös yleisesti dopaminergisten lääkkeiden tehon ja neurotoksisuuden määrittämiseen.
4263 Abashiri

4263 Abashiri (1989 RL2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
4264 Karljosephine

4264 Karljosephine (1989 TB) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
4028 Pancratz

4028 Pancratz (1982 DV2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Nimetty Chris Pancratzin (1950-2003) mukaan.
Boussay (Indre-et-Loire)

Boussay on kunta Ranskassa Indre-et-Loiren departementissa Centre-Val de Loiren alueella. Se sijaitsee Claisejoen varrella, noin 38 kilomeriä Lochesin kaupungista etelään.
Kunnan alueella oleva linna Château de Boussay on ollut olemassa jo vuonna 1190. Vuonna 1533 linna koostui neljästä päärakennuksesta, jotka ympäröivät keskipihaa sekä vallihaudasta, jonka ylitti nostosilta. Tämän jälkeen linnaa on uudelleenrakennettu 1600- ja 1700-luvuilla. Myös nostosilta on korvattu kiinteällä sillalla.
Keskustassa oleva Saint-Laurentin kirkon vanhin osa on sen 1200-luvulla rakennettu kuori. Kirkon keskilaivan pohjoispuolelle lisättiin vuosina 1470–1475 hautauskappeli. Myöhäiskeskiajalla uudelleenrakennettua keskilaivaa alettiin restauroida vuonna 1852, jolloin sitä laajennettiin erkkerillä, jonka päälle rakennettiin kellotorni.
4029 Bridges

4029 Bridges (1982 KC1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Vuonna 2006 löydettiin asteroidia kiertävä kappale, jonka läpimitta on noin .
3982 Kastel

3982 Kastel' (1984 JP1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Vuonna 2005 löydettiin asteroidia kiertävä kappale.
4492 Debussy

4492 Debussy (1988 SH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Vuonna 2002 löydettiin asteroidia kiertävä kappale, jonka läpimitta on noin .
3868 Mendoza

3868 Mendoza (4575 P-L) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Vuonna 2009 löydettiin asteroidia kiertävä kappale, jonka läpimitta on noin .
Starfall

Starfall on Dragonlandin studioalbumi, joka on julkaistu 12. heinäkuuta 2005.
Anafora (kirjallisuustiede)

Anafora tarkoittaa kirjallisuustieteessä yksittäisen sanan tai kokonaisen lausekäänteen painokasta toistamista lauseiden tai säkeiden alussa.
Eino Leino käyttää anaforaa esimerkiksi runossa "Hymyilevä Apollo:"Se talo, min portilla kilpi on:/ "Tässä talossa tehdään työtä" / Se talo on pyhä ja pelvoton/ ja pelkää ei se yötä.
Nolla-anafora.
Nolla-anafora on kyseessä, kun edellä esiintyneeseen tarkoitteeseen viitataan käyttämättä anaforista vastinetta. Lauseessa "Kissa juoksi jäniksen kiinni, vaikka _ olikin sitä kömpelömpi" on tyhjä paikka, josta puuttuu edellisen lauseen subjekti ("kissa"). Kyseessä nolla-anafora.
Death Above Life

Death Above Life on Orbit Culturen studioalbumi, joka julkaistiin 3. lokakuuta 2025 Century Media Recordsin kautta. Albumin miksaamisesta on vastannut Buster Odeholm. Albumilta julkaistiin ennakkoon singlenä kappaleet ”The Tales of War”, ”Hydra”, ”Death Above Life” ja ”Nerve”. Musiikkivideon "The Tales Of War" -kappaleelle on tehnyt Riivata Visuals.
Kokoonpano.
Yhtyeen jäsenet: