Uskonto Pohjanmaalla

Tämä artikkeli käsittelee Pohjanmaan uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä, poislukien Vaasan ja Pietarsaaren kaupungit, joita käsitellään Vaasan ja Pietarsaaren uskontoa käsittelevissä artikkeleissa. Pohjanmaan maakunnan asukkaista 77,5 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 2,0 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 20,5 prosenttia väestöstä.
Historia.
Katolinen aika.
Kristinusko saapui Pohjanmaalle 1200-luvulla, kun ruotsalaiset kristityt uudisasukkaat asuttivat rannikkoseutua. Ensimmäisenä alueelle perustettiin Pedersören seurakunta (1200-luku), Mustasaaren seurakunta (1300-luvun alku) sekä Närpiön seurakunta (1331). Katolisella ajalla Pohjanmaa oli kirkonrakentamisen painopistealuetta erityisesti vuosina 1480–1550. Nuoremman kirkkosukupolven aikana Pohjanmaalle rakennettiin kivikirkot Pedersöreen, Mustasaareen ja Närpiöön sekä sakaristo Vöyrille. Tukholman verilöylyn jälkeen Turun piispa Arvid Kurki pakeni tanskalaishyökkäystä Pohjanmaalle ja astui laivaan Närpiössä, mutta hukkui matkalla Ruotsiin.
Luterilainen aika.
Vuonna 1554 toteutetussa hiippakuntajaossa Pohjanmaan alue jäi Turun hiippakunnan alaisuuteen. Turun piispa Mikael Agricola vieraili Pohjanmaalla vihkien Närpiön kirkon elokuussa 1555 ja jatkaen matkaa Pietarsaareen. 1600-luvun alkuun mennessä syntyivät emäseurakunnista tytärseurakunnat Lapväärtiin, Vähäänkyröön, Vöyrille, Laihialle, Maalahteen sekä Uuteenkaarlepyyhyn. Turun piispa Johannes Terserus teki 1600-luvun puolivälissä tarkastusmatkoja Pohjanmaalle. Suurvaltakaudella piispat, kuten Johannes Gezelius nuorempi, kävivät joka neljäs vuosi Pohjanmaalla. Pohjanmaan maarovastit nousivat 1600-luvulla mahtavaan asemaan.
Vuoden 1726 valtiopäivillä asetettiin seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti. Lainsäätäjien asetusta vastustanut radikaalipietismi leimahti Pohjanmaan separatismina tunnettuna liikkeenä. Liike vaikutti Laihian ja Vähäkyrön alueella böhmeläisyyden kautta sekä Uudessakaarlepyyssä Katarina Asplundin johtaman herätyksen ja Ähtävän herätyksen kautta. 
Pohjanmaan herännäisyys levisi Pohjanmaan rannikkopitäjiin 1800-luvun puoliväliin mennessä. Ensimmäisenä herännäisyys tuli Uuteenkaarlepyyhyn Niilo Kustaa Malmbergin kautta. Pohjanmaan ruotsalaisseudulla herännäisyyden parissa toimi erityisesti pappi Fredrik Östring. 
Uskonnollisen vapauden aika.
Uskonnollinen vapaus lisääntyi vuonna 1869, kun vapaan seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti kumottiin. Vuonna 1889 sallittiin myös siirtyminen pois luterilaisesta kirkosta. 1880-luvulta lähtien evankelinen herätysliike koki voimakkaimman herätyskautensa, jonka aikana liike levisi Pohjanmaalle. Lestadiolaisuus levisi Pohjois-Pohjanmaalta käsin ruotsinkieliselle Pohjanmaalle ensimmäisenä Pietarsaaren ympäristöön sekä Korsnäsiin, Kristiinankaupunkiin, Laihialle ja Vähäänkyröön 1870-luvulla ja saavutti 1890-luvulle mennessä myös Siipyyn ja Närpiön.
Baptismi alkoi vaikuttaa 1870-luvun vaihteesta lähtien Pietarsaaren seudulla. Rannikolle muodostui Suomen yhtenäisin ja voimakkain baptistisen kannatuksen alue. Vuoteen 1920 mennessä Pohjanmaan ruotsalaisseudulla toimi kaikkiaan 23 baptistiseurakuntaa. Suuret baptistiseurakunnat syntyivät Maalahdelle, Petolahdelle ja Närpiöön. Yli sadan jäsenen baptistiseurakunnat syntyivät myös Purmoon, Koivulahteen ja Pedersöreen. Baptistien osuus asukkaista oli korkeimmillaan kahdeksan prosenttia Petolahdella. Baptismin tavoin Pohjanmaan rannikko oli myös metodistien varhaista vaikutusaluetta. Metodistiseurakunnat syntyivät rannikon kaupunkeihin 1880-luvulla ja vaikutusta oli myös Kaskisissa, Närpiössä ja Kruunupyyssä.
Pohjanmaan rannikosta muodostui 1880-luvulta lähtien myös vahva vapaakirkollisuuden tukialue. Koivulahdelle ja Närpiöön muodostuivat alueen suurimmat vapaaseurakunnat. Lisäksi Laihialle, Kaskisiin, Siipyyhyn, Uuteenkaarlepyyhyn ja Vöyrille syntyivät vapaaseurakunnat 1880–1910-lukujen aikana. Vapaakirkollisuudelle syntyi kannatusta lähes kaikkiin muihinkin alueen kuntiin. Pohjanmaan suomenkieliset kunnat kuuluivat vapaakirkollisuuden piirissä syntyneen skutnabbilaisuuden ydinalueeseen yhdistyen Etelä-Pohjanmaan kannatusalueeseen. Liikkeen tärkein kokoontumispaikka oli Laihia. Liike sai vakaata kannatusta myös Vähässäkyrössä ja Vaasassa, mutta se ei saanut kuitenkaan kannatusta ruotsinkielisen väestön keskuudessa.
Adventismi levisi 1800-luvun lopulla Pohjanmaan rannikkokaupunkeihin, mutta mainittavaa menestystä liike ei niissä saanut. Kristiinankaupungissa toimi pieni adventtiseurakunta, minkä lisäksi Ylimarkussa toimi sapattikouluryhmä.
Protestantismi.
Luterilaisuus.
Evankelis-luterilainen kirkko.
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Pohjanmaalla toimii kaksi hiippakuntaa: ruotsinkielinen Porvoon hiippakunta ja Lapuan hiippakunta. Porvoon hiippakunnan alaiseen Närpiön rovastikuntaan eteläisellä alueella kuuluvat Kristiinankaupungin ruotsalainen seurakunta, Närpiön seurakunta ja Korsnäsin seurakunta. Keskisellä alueella Korsholman rovastikuntaan kuuluvat Maalahden seurakunta, Sulvan seurakunta, Mustasaaren ruotsalainen seurakunta, Raippaluodon seurakunta, Koivulahden seurakunta ja Vöyrin seurakunta. Pohjoisella alueella Pedersören rovastikuntaan kuuluvat Uudenkaarlepyyn seurakunta, Pedersören seurakunta, Luodon seurakunta ja Kruunupyyn seurakunta.
Suomenkielisen Lapuan hiippakunnan alaiseen Pohjanmaan rovastikuntaan kuuluvat Kaskisten seurakunta, Kristiinankaupungin suomalainen seurakunta, Laihian seurakunta sekä Mustasaaren suomalainen seurakunta.
Herätysliikkeet.
Pohjanmaan maakunnan ruotsinkielisissä rannikkopitäjissä sijaitsee ruotsinkielisen evankelisen herätysliikkeen keskeinen kannatusalue. Svenska Lutherska Evangeliföreningen järjestää toimintaa muun muassa Närpiössä, Ylimarkussa, Lapväärtissä, Mustasaaressa, Raippaluodossa, Vöyrillä, Pensalassa, Jepualla, Teerijärvellä, Purmossa, Uudessakaarlepyyssä, Ähtävällä ja Kruunupyyssä. Suomenkielisellä Suomen Luterilaisella Evankeliumiyhdistyksellä on myös rukoushuone Vähänkyrön Tervajoella.
Rauhansanalaisen lestadiolaisuuden ruotsinkielinen kannatusalue on pääosiltaan maakunnan pohjoisosassa Pietarsaaren ympäristössä. Laestadianernas Fridsföreningars Förbundin rukoushuoneita alueella ovat Bosundin rukoushuone, Näsin rukoushuone ja Risöhällin rukoushuone Luodossa sekä Flynängenin rukoushuone ja Punsarin rukoushuone Pedersöressä. Ruotsinkielisellä Kyrkans Ungdomilla on paikallisosastot Kruunupyyssä, Munsalassa, Alavetelissä, Uudessakaarlepyyssä, Pedersöressä, Maksamaalla sekä Sulvalla ja Sundomissa. Herännäisyyttä edustavalla Herättäjä-Yhdistyksellä on paikallisosasto Laihialla.
Helluntaiherätys.
Ruotsinkielisellä Pohjanmaalla on useita helluntaiseurakuntia. Huomattavimmat seurakunnat Vaasan Sionin ja Pietarsaaren Elimin jälkeen ovat Uudenkaarlepyyn Saalem-seurakunta ja Närpiön Filadelfia-seurakunta. Kaikkiaan Pohjanmaalla toimii nykyisin 18 helluntaiseurakuntaa.
Katolinen kirkko.
Roomalaiskatolisen kirkon piirissä Pohjanmaalla toimii Tampereella keskuspaikkaansa pitävä Pyhän Ristin katolinen seurakunta. Seurakunta järjestää säännöllistä toimintaa Kristiinankaupungissa.
Koulutus.
Pohjanmaan alueella toimii useita kristillisiä kansanopistoja. Uudessakaarlepyyssä toimii evankelis-luterilaisen kirkon ruotsinkieliseen työhön yhteydessä oleva Kristliga Folkhögskolan i Nykarleby (KREDU). KREDU on perustettu vuonna 1920. Vaasassa toimivat ruotsinkieliseen evankeliseen herätysliikkeseen yhteydessä oleva, vuonna 1926 perustettu, Evangeliska folkhögskolan i Svenskfinland sekä suomenruotsaisten vapaakirkollisten liikkeiden yhteinen Fria kristliga folkhögskolan (FKF). FKF on perustettu vuonna 1945 Pedersöressä, minkä jälkeen se toimi Mustasaaressa vuoteen 1973 ennen muuttoaan Vaasaan.
Pohjanmaan ainoa perusopetusta tarjoava kristillinen koulu on vuodesta 2008 lähtien toiminut Vaasan kristillinen koulu.
Kulttuuri.
Tapahtumat.
Herätysliikkeiden tapahtumista vanhoillislestadiolaisten Suviseurat on järjestetty Kruunupyyssä vuonna 1999. Rauhansanalaisten Suvijuhlat on järjestetty Ähtävällä kaksi kertaa, vuosina 2011 ja 2019.
Evankelisen herätysliikkeen evankeliumijuhla on järjestetty Kristiinankaupungissa vuonna 2009.
Yhteiskunnallinen vaikutus.
1720-luvulla muodostettujen valtiosäätyjen osana perustettiin pappissääty. Pikkuvihan jälkeen myssyillä oli jatkuvasti vankka kannatus Pohjanmaan papistossa. Alavetelin kappalainen Anders Chydenius nousi vaikutusvaltaiseksi valtiopäivämieheksi ja osoittautui finanssipolitiikan erikoistuntijaksi, sensuurin jyrkäksi vastustajaksi ja vapaakaupan kiihkeäksi puolustajaksi. 
Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivillä Pohjanmaan papistoa ovat edustaneet Vaasan ja Mustasaaren kirkkoherra Otto Vilhelm Ehrström (1863–67), Pietarsaaren maaseurakunnan kirkkoherra Henrik Heikel (1863–67), Pietarsaaren maaseurakunnan kappalainen Olof Henrik Helander (1867), vaasalainen rehtori Alexander Gustaf Julius Hallsten (1872–77), Pietarsaaren maaseurakunnan kirkkoherra Viktor Laurentius Helander (1872–82, 1891), Uudenkaarlepyyn kirkkoherra Karl Emil Stenbäck (1877), Vöyrin kirkkoherra Ture Birger Wegelius (1882), Vaasan kirkkoherra Abel Nyholm (1885–88), Maalahden kirkkoherra Frans Viktor Sandelin (1888), Vähänkyrön kappalainen Johan Jakob Westerlund (1888–91), Pietarsaaren kappalainen Henrik Eliel Wegelius (1891–94), Ähtävän kirkkoherra Ivar Rudolf Forsman (1899–1905), Närpiön kappalainen Ivar Nordlund (1905) sekä Sulvan kirkkoherra Johan Alarik Roos (1905).