tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
10149 Cavagna

10149 Cavagna (1994 PA) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
10136 Gauguin

10136 Gauguin (1993 OM3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Hilppa Gregow

Hilppa Gregow (s. 1973) on suomalainen meteorologi (FT), joka työskentelee Ilmatieteen laitoksen sään ja ilmastonmuutoksen vaikutusten tutkimusprofessorina (2021–2026). Hän toimi Yleisradion tv-meteorologina vuosina 1999–2010. Häntä on 2020-luvulla haastateltu erityisesti sään ja ilmaston vaikutuksista ihmisiin ja yhteiskuntaan. Gregow on saamelaisen ilmastoneuvoston jäsen (2023−2027). 
Gregow opiskeli meteorologiksi Helsingin yliopistossa (FM 1999), ja jatkoi edelleen filosofian tohtoriksi (Itä-Suomen yliopisto, FT 2013). Hänen englanninkielinen artikkeliväitöskirjansa tarkasteli metsätaloudelle vahinkoja aiheuttavien sääolosuhteiden esiintymistä Pohjois-Euroopassa. Tutkimustyö otsikoitu "Impacts of strong winds, heavy snow loads and soil frost conditions on the risks to forests in Northern Europe" (Voimakkaiden tuulten, lumikuormien ja roudan esiintymisen vaikutus metsien tuhoriskeihin Pohjois-Euroopassa). Itä-Suomen yliopiston ilmatieteen, erityisesti ilmastonmuutoksen vaikutusten ja riskien dosentiksi hänet nimitettiin 2017. 
Työurallaan Gregow toimi Ilmatieteen laitoksella vaihtelevissa tutkimuksen ja palvelutuotannon tehtävissä (1994–2010). Samanaikaisesti vuosina 1999–2010 hän toimi osa-aikaisesti Ylen tv-meteorologina. Vuosina 2011–2013 Ilmatieteen laitoksen ilmastotutkimuksen ja sovellusten ryhmänjohtaja ja 2014–2017 ilmastopalvelukeskuksen päällikkönä sekä 2018–2021 sään ja ilmastonmuutoksen vaikutustutkimusyksikön päällikkö. Tätä seurasi tutkimusprofessuuri.
Martti Kitunen (ammattiyhdistysjohtaja)

Martti Kitunen (24. syyskuuta 1907 – 16. heinäkuuta 1960 Kööpenhamina) oli suomalainen ammattiyhdistysjohtaja, joka toimi Suomen Työläisliiton puheenjohtajana.
Suomen Työläisliiton järjestäjänä työskennellyt Kitunen valittiin liiton sihteeriksi vuonna 1945 ja seuraavan vuosikymmenen alussa hänestä tuli puheenjohtaja. Kitunen oli myös SAK:n työvaliokunnan jäsen.
Kitunen kuoli heinäkuussa 1960 ollessaan neuvostoliittolaisella "Baltic"-aluksella matkalla Lontooseen. Kitunen sai laivassa sairaskohtauksen ja toimitettiin sairaalaan, jossa hänet todettiin kuolleeksi. Kitunen oli matkalla Lontoon kautta Bernissä järjestettyyn Kansainvälisen kuljetustyöväen liiton ITF:n kongressiin. Hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaan uurnalehtoon.
Hans Huber

Hans Huber (28. kesäkuuta 1852 Eppenburg, Sveitsi – 25. joulukuuta 1921 Locarno, Sveitsi) oli sveitsiläinen säveltäjä. Hän oli Carl Reinecken oppilas. Hän oli vuodesta 1896 Baselin konservatorion johtaja. Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu oopperoita, sinfonioita ja kuoroteoksia sekä orkesteri-, kamarimusiikki- ja pianosävellyksiä.
10137 Thucydides

10137 Thucydides (1993 PV6) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
10138 Ohtanihiroshi

10138 Ohtanihiroshi (1993 SS1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
10139 Ronsard

10139 Ronsard (1993 ST4) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
10140 Villon

10140 Villon (1993 SX4) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
10141 Gotenba

10141 Gotenba (1993 VE) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
10142 Sakka

10142 Sakka (1993 VG1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
10143 Kamogawa

10143 Kamogawa (1994 AP1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
10144 Bernardbigot

10144 Bernardbigot (1994 AB2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Hans Huber (täsmennyssivu)

Hans Huber -nimisiä henkilöitä ovat:
10181 Davidacomba

10181 Davidacomba (1996 FP3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
10182 Junkobiwaki

10182 Junkobiwaki (1996 FL5) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
10183 Ampère

10183 Ampere (1996 GV20) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
10184 Galvani

10184 Galvani (1996 HC19) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
10185 Gaudi

10185 Gaudi (1996 HD21) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
10186 Albéniz

10186 Albeniz (1996 HD24) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
10200 Quadri

10200 Quadri (1997 NZ2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
10201 Korado

10201 Korado (1997 NL6) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
10198 Pinelli

10198 Pinelli (1996 XN26) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
10197 Senigalliesi

10197 Senigalliesi (1996 UO) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
10129 Fole

10129 Fole (1993 FO40) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
10130 Ardre

10130 Ardre (1993 FJ50) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
10131 Stånga

10131 Stanga (1993 FP73) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
10132 Lummelunda

10132 Lummelunda (1993 FL84) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
10122 Fröding

10122 Froding (1993 BC5) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
10121 Arzamas

10121 Arzamas (1993 BS4) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
10120 Ypres

10120 Ypres (1992 YH2) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
10119 Remarque

10119 Remarque (1992 YC1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
10118 Jiwu

10118 Jiwu (1992 UK1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
10117 Tanikawa

10117 Tanikawa (1992 TW) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
10116 Robertfranz

10116 Robertfranz (1992 SJ2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
10549 Helsingborg

10549 Helsingborg (1992 RM2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
10550 Malmö

10550 Malmo (1992 RK7) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
10551 Göteborg

10551 Goteborg (1992 YL2) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
10552 Stockholm

10552 Stockholm (1993 BH13) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
10553 Stenkumla

10553 Stenkumla (1993 FZ4) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
10554 Västerhejde

10554 Vasterhejde (1993 FO34) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
10555 Tagaharue

10555 Tagaharue (1993 HH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
15335 Satoyukie

15335 Satoyukie (1993 UV) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi luokitellaan Juno-ryhmään.
Asteroidi on nimetty tähtivalokuvauksen asiantuntijan Yukie Saton (s. 1962) mukaan.
4351 Nobuhisa

4351 Nobuhisa (1989 UR1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi luokitellaan Koronis-ryhmään.
Emma Palermaa

Emma Palermaa (s. toukokuu 2010) on suomalainen keilaaja, jonka seura on GB (Grankulla Bowlare).
Palermaa voitti vasta 15-vuotiaana toukokuussa 2025 naisten keilailun Suomen mestaruuden. ja paripronssia Julia Vesasen kanssa sekä joukkuekisan hopeaa GB:n naisjoukkueen kanssa. Tätä ennen hän on voittanut tytöissä juniorien Suomen mestaruuden vuosina 2025 ja 2024 ollessaan silloin vasta 13-vuotias. Edellisenä vuonna 2023 hän voitti junioreissa hopeaa.
Palermaa voitti lokakuussa 2025 Wienissä Itävallassa keilailun naisten Euroopan mestareiden cupin (ECC) sensaatiomaisesti vasta 15-vuotiaana.
Palermaa olisi valittu edustamaan Suomea marras–joulukuun vaihteessa 2025 MM-kisoihin Hongkongiin. Kisoissa on kuitenkin alaikärajana 16 vuotta, joten hän ei niihin vielä alaikäisenä päässyt.
Keväällä 2025 Palermaa voitti Turkissa junioreiden EM-kilpailuissa mitalit kaikista viidestä osiosta sekä All Event -kullan. Samana keväänä hän voitti myös sekä juniorityttöjen henkilökohtaisen SM-kullan että Stella Lökforsin kanssa juniorityttöjen parikullan.
Palermaan valmentajana toimii hänen isänsä, keilaaja Toni Palermaa. Emman äiti Lilli Palermaa on myös keilaaja. Emman setä on huippukeilaaja Osku Palermaa ja Emman isoisä Timo Palermaa oli myös keilaaja, samoin isoisoisä Aleksi Palermaa.
Hucbald

Hucbald, myös Hugbald l. Ubaldus (840–930) oli flanderilainen munkki ja musiikkiteoreetikko. Hänen teoksissaan on säilynyt varhemmat tarkat tiedot moniäänisen musiikin alkeista. Hucbaldin "organumia", jossa äänet kulkevat pelkkinä rinnakkaisina kvintteinä ja oktaaveina, ei ole muualla kuin hänen myöhäisimmässä kirjassaan, ja siten se saattaakin olla vain hänen teoreettisen spekulaationsa lopputulos eikä osoitus silloisesta käytännöstä, kuten joskus on esitetty.
Esa Uusipaikka

Esa Ilkka Antero Uusipaikka (s. 20. huhtikuuta 1946 Helsinki) on suomalainen tilastotieteen emeritusrofessori.
Uusipaikka syntyi everstiluutnantti Leevi Kauko Johannes Uusipaikan ja Eva Margareta Vesan perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1995 on Eliisa Löyttyniemi. Uusipaikka tuli ylioppilaaksi Turun Lyseosta 1965 ja valmistui Turun yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1970 ja lisensiaatiksi 1972 ja väitteli siellä filosofian tohtoriksi 1975. 
Uusipaikka oli Turun yliopistossa sovelletun matematiikan assistentti 1974–1975 ja lehtori 1975–1978 ja sitten tilastotieteen apulaisprofessori ja professori. Uusipaikka on lisäksi ollut Yhdysvalloissa vieraileva tutkija Stanfordin yliopistossa 1981 ja vieraileva apulaisprofessori Texasin yliopistossa Austinissa 1986–1987. Hänen tutkimuskohteitaan matemaatikkona ovat olleet muun muassa tilastotiede, todennäköisyyslaskenta ja tilastollinen bioinformatiikka.
Uusipaikka

Uusipaikka on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
4350 Shibecha

4350 Shibecha (1989 UG1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Christian Hülsen

Christian Hülsen t. Huelsen (29. marraskuuta 1858 Berlin-Charlottenburg, Saksa – 19. tammikuuta 1935 Firenze, Italia) oli saksalainen arkeologi. Hän oli Roomassa Saksan arkeologisen laitoksen toinen sihteeri (varajohtaja) vuodesta 1887. Hän käsitteli lukuisissa tutkielmissa erityisesti Rooman topografiaa ja muinaishistoriaa. Hän toimitti käsikirjoja.
3484 Neugebauer

3484 Neugebauer (1978 NE) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3485 Barucci

3485 Barucci (1983 NU) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3486 Fulchignoni

3486 Fulchignoni (1984 CR) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3487 Edgeworth

3487 Edgeworth (1978 UF) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
3488 Brahic

3488 Brahic (1980 PM) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
3549 Hapke

3549 Hapke (1981 YH) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3605 Davy

3605 Davy (1932 WB) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Hannu Linkola

Hannu Linkola on suomalainen tietokirjailija. 
Linkola on kirjoittanut tietokirjat Kent-yhtyeestä ja Kasevasta. Hän on kirjoittanut musiikista "Soundi"-lehteen. Linkola soittaa Tönt-nimisessä yhtyeessä Kentin musiikkia.
Linkola on väitellyt tohtoriksi maisemavalokuvan käytöstä suomalaisessa maantieteessä vuonna 2013. Vuoden 2025 alusta hän on toiminut yliopistonlehtorina Porin yliopistokeskuksessa toimivassa Turun yliopiston Digitaalisen kulttuurin, maiseman ja kulttuuriperinnön tutkinto-ohjelmassa.
3673 Levy

3673 Levy (1985 QS) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty David H. Levyn kunniaksi.
3734 Waland

3734 Waland (9527 P-L) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Asteroidin spektrityyppi on Ld-luokkaa (SMASSII).
Asteroidin on spektrityypiltään L-luokkaa (80 prosenttia) ja M-luokkaa (19 prosenttia) tai täysin L-luokkaa riippuen luokittelusta.
Vasili Sazonov

Vasili Kondratjevitš Sazonov ven. "Василий Кондратьевич Сазонов" (1789 Homel, Venäjän keisarikunta – 17. toukokuuta 1870 Pietari, Venäjän keisarikunta) oli venäläinen klassisen historian taidemaalari ja Pietarin taideakatemian jäsen.
Elämäkerta.
Hän syntyi maaorjana ja kuului kreivi Nikolai Rumjantseville. Osallistuessaan metsästyksiin Gomelin palatsissa. Nuorena Sazonov piirsi luonnoksia. Kreivi huomasi nämä ja lähetti hänet opiskelemaan Keisarilliseen taideakatemiaan vuonna 1804. Hän opiskeli historianmaalari Grigori Ugrjumovin johdolla ja edistyi niin nopeasti, että kreivi antoi hänelle vapauden. 
Ugrjumovin tyyli vaikutti häneen voimakkaasti, ja hänestä tuli myös historiamaalari. Vuonna 1812 hänelle myönnettiin kultamitali Kuzma Mininin elämästä kertovasta kohtauksesta ja vuonna 1813 toisen kultamitalin kohtauksesta, joka kuvasi vastarintaa Napoleonin Moskovan valtausta vastaan. 
Hän valmistui vuonna 1815 taiteilijan arvonimellä ja sai pienen apurahan opintojensa jatkamiseen. Vuonna 1817 kreivi Rumjantsev antoi hänelle tarpeeksi rahaa ulkomaille lähtöä varten. Hän meni Roomaan, missä hän kopioi vanhojen mestareiden teoksia.
Palattuaan Pietariin hän maalasi kaksi merkittävää historiallista teosta, Dmitri Donskoin Kulikovon taistelussa ja Kreivi Ostermann-Tolstoin leikkauksessa Hulmin taistelussa. Myöhemmin hän maalasi ikonostaasin uudelleenrakennetulle Kristuksen kirkastumisen katedraalille ja loi koristeita Taurian palatsiin. Nämä työt toivat hänelle akateemikon arvonimen vuonna 1830. 
Seuraavien kahdentoista vuoden aikana hän sai lukuisia uskonnollisia maalauksia Pietarin kirkkoihin, satunnaisten muotokuvausten keskeyttämänä. Hänen merkittävimpiä teoksiaan ovat Semjonovskin rykmentin kirkossa ja Aptekarskin saaren kirkossa.
Lähteet:
Teoksia.
Lähteitä:
Gideon Karha

Gideon ”Kitti” Karha (synt. Carlström; 10. kesäkuuta 1905, Viipuri – 26. heinäkuuta 1939, Helsinki) oli suomalainen urheilija, jonka lajeja olivat jääpallo, jääkiekko ja moottoriveneily.
Carlström saavutti 1929 HJK:n riveissä SM-kultaa jääkiekkomaalivahtina. Kaikkiaan hän pelasi kahtena kautena eli kaudet 1928 ja 1929 HJK:n riveissä. 
Carlström pelasi enemmän kuitenkin HJK:n jääpallojoukkueen maalivahtina vuosina 1931-1934 neljän kauden ajan kaikkiaan 14 pääsarjaottelua. HJK:n sijoitus tänä aikana oli tyypillisesti 6-joukkueisen pääsarjan 4. tai 5. Jääpallourallaan hän pelasi lisäksi Suomen B-maajoukkueessa kaikkiaan neljä B-maaottelua.
Sukuniemnsä muuttanut Karha siirtyi 1930-luvulla moottoriurheilun pariin kilpaillen moottoriveneillä mm. kaksi kertaa Suomi–Ruotsi-maaotteluissa. Viimeisen kerran hän kisasi moottorivenemaaottelussa vielä kesäkuussa 1939. Karhan kuolema heinäkuun lopulla 1939 oli hänen urheiluystävilleen odottamaton, sillä hänen ikänsä oli kuollessaan 34 vuotta.
Jon Hartman

Jon Paul Herman Hartman (12. marraskuuta 1875 Kristiinankaupunki – 30. lokakuuta 1951 Turku) oli suomalainen vakuutusjohtaja ja vakuutusneuvos.
Jon Hartmanin vanhemmat olivat piirustuksenopettaja, suutari, mallasvalmistetarkastaja Gustaf Fredrik Hartman ja Anna Lovisa Björker. Hän pääsi ylioppilaaksi 1895 Vaasan ruotsalaisesta lyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon vuonna 1900. Hartman sai varatuomarin arvon 1903. Hän opiskeli Englannissa 1896 ja Saksassa 1906 invaliditeettivakuutusta.
Hartman toimi Pietarsaaren kaupunginviskaalina 1902–1904. Vuonna 1904 hänet nimitettiin Työväen Tapaturmavakuutusyhtiön osastopäälliköksi ja vuonna 1909 hänestä tuli Keskinäisen vakuutusyhtiö Sammon osastopäällikkö. Hartman oli Keskinäisen vakuutusyhtiö Sammon toimitusjohtajana 1913–1941. Hän oli myös Vakuutus Oy Verdandin apulaisjohtajana ja Säästöpankki Fortunan johtokunnan jäsenenä. Hartman oli Turun kaupunginvaltuuston jäsenenä ja toimi Turun Kauppaseuran puheenjohtajana. Hän oli jäsenenä useissa tapaturmalainsäädäntöä käsitelleissä valtion komiteoissa. Hän sai vakuutusneuvoksen arvon 1947.
Hokit

Hokit (Macruronidae) on turskakaloihin kuuluva kalaheimo. Heimon lajeja tavataan kaikista valtameristä, erityisesti eteläiseltä pallonpuoliskolta. Aiemmin hokilajit on luettu kuuluviksi kummeliturskien heimoon.
Lajit ja anatomia.
Uusimmissa luokituksissa hokien heimoon kuuluu vain yksi suku "Macruronus", ja kaksi tai neljä lajia. Jossain lähteissä heimoon luetaan myös suvut "Lyconodes" ja "Lyconus", mutta ne useimmiten sijoitetaan heimoon atlantinhokit (Lyconidae).
Suurimmat hokilajit voivat kasvaa hieman yli metrin mittaisiksi. Ruumiinrakenteeltaan ne ovat hyvin pitkänomaisia ja litteähköjä kaloja. Rintaevät sijaitsevat kyljessä korkealla.
Levinneisyys ja elintavat.
Hokeja tavataan niin Atlantista, Intian valtamerestä kuin Tyynestämerestäkin. Vain yksi laji madeiranhoki ("Macruronus madeirensis") elää pohjoisella pallonpuoliskolla, muut ovat eteläisiä lajeja. Kala elävät useimmiten avomerellä 500–1000 metrin syvyydessä merenpinnasta. Niiden ravintoa ovat pienet kalat, äyriäiset ja pääjalkaiset. Eräät lajit ovat kaupallisesti merkittäviä ruokakaloja.
Undekeeni

Undekeeni eli 1-undekeeni (C11H22) on pitkäketjuinen alkeeneihin kuuluva hiilivety.
Ominaisuudet.
Undekeeni on kirkas, väritön tai vaalean keltainen, vettä kevyempi ja veteen liukenematon neste, jolla on mieto tuoksu. Se on palavaa, ja sen leimahduspiste on 63 °C.
Yhdistettä esiintyy kukkien tuoksuissa ja semiokemikaalina eliöiden viestinnässä.
Käyttö.
Pitkäketjuisena alkeenina 1-undekeeni voi reagoida monin tavoin, ja sitä voidaan käyttää lähtöaineena kemiallisissa synteeseissä.
Vardarintsingeli

Vardarintsingeli ("Zingel balcanicus") on ahventen (Percidae) heimoon kuuluva kalalaji. 
Vardarintsingeli on pitkulainen, solakka kala joka kasvaa noin 15 cm pitkäksi.
Vardarintsingeli tunnetaan varmuudella vain Beleshnica-joelta, joka on Pohjois-Makedoniassa virtaavan Treska-joen yläjuoksun pieni sivujoki. Treska on itse Vardar-joen sivujoki. Sen alkuperäisen levinneisyysalueen tarkat rajat ovat epäselvät, ja sitä saattaa esiintyä myös muilla paikoilla. Pohjois-Makedoniassa sijaitsevasta Vardar-joen pääuomasta on olemassa useita merkintöjä, mutta sitä ei ole koskaan tavattu Kreikan puolelta.
Tämä virtaavan veden pohjakala elää puhtaassa, viileässä ja hyvin hapekkaassa lähteistä alkuunsa saavassa purossa, jonka pohja koostuu karkeasta sorasta, mukulakivistä ja pienistä lohkareista. Sen ekologiaa ja elinkaarta ei ole tutkittu, mutta sukulaisistaan päätellen se on todennäköisesti reviiriä suosiva ja saalistaa pohjaeläimiä.
Tämän lajin nykyistä levinneisyysaluetta rajoittavat kolme patoa, jotka on rakennettu Treska-joelle muutaman kilometrin päähän ainoasta vahvistetusta sijainnista alavirtaan. Anekdoottiset todisteet viittaavat siihen, että vaikka Treskan yläjuoksu on edelleen suhteellisen koskematonta, vieraslajina esiintyvän kirjolohen esiintyminen voi uhata Vardar-jokea liiallisen saalistuksen vuoksi. Myös hajakuormitus ja pistekuormitus voivat olla ongelma, koska joki on osittain viljelysmaan reunalla ja lähistöllä on kalanviljelylaitos.
Sen laajemman vähenemisen on todennäköisesti aiheuttanut laajamittainen elinympäristön muutos Vardar-joen yläjuoksulla. Erityisesti padot ja muu uoman muokkaus on pienentänyt virtaveden lajeille sopivan elinympäristön laajuutta haittaamalla luonnollista virtausta, sedimentaatiota ja veden lämpötilaa. Kanavien ja penkereiden säätely on johtanut tärkeiden morfologisten piirteiden, kuten koskien ja purojen, menetykseen, kun taas soran ja muiden sedimenttien kerääminen on saattanut heikentää elinympäristön laatua entisestään.
Tietyt maankäyttökäytännöt ja tekojärvien pinnankorkeuden säätely lisäävät myös maaperän eroosiota ja liettymistä, mikä johtaa sorakerrostumien tukkeutumiseen ja heikentää entisestään vesiluontotyyppien laatua. Tämän suvun jäsenten tiedetään myös olevan herkkiä rehevöitymiselle ja muille ihmisen aiheuttamalle saastumiselle. Kaikki edellä mainitut vaikuttavat myös kielteisesti joenpohjan eliöyhteisön monimuotoisuuteen ja siten häiritsevät saaliin saatavuutta Zingel-lajeille niiden melko erikoistuneiden ravintovaatimusten vuoksi.
Ferdinand Hummel

Ferdinand Hummel (1855–1928) oli saksalainen säveltäjä. Hän oli Friedrich Kielin ja Woldemar Bargielin oppilas. Hänen monipuoliseen sävellystuotantoonsa kuuluvat muun muassa saturunoelmat kolmiääniselle naiskuorolle ja soololle. Hän sai vuonna 1897 kuninkaallisen musiikkitirehtöörin arvonimen.
Paavo Talasmaa

Paavo Johannes Talasmaa ent. Dahlman (3. tammikuuta 1906 – 9. toukokuuta 1975) oli suomalainen opettaja ja nuoruudessaan jääkiekkoilija. 
Paavo Talasmaa (aik. Dahlman) pelasi jääkiekkoa hyökkääjänä 1930-luvun alussa viisi kautta HJK:n riveissä ja voitti vuosina 1932 ja 1935 Suomen mestaruuden.
Talasmaa opiskeli Helsingin yliopistossa ja fil.maisteriksi pääainenaan suomenkieli. Hän toimi suomenkielen opettajana Helsingin yksityislyseossa vuosina 1935-1941. Hän osallistui Talvisotaan JR 11:n riveissä Karjalankannaksella, jossa hän haavoittui vaikeasti. Hänen sotilasarvonsa oli luutnantti. Sen jälkeen hän ei osallistunut enää sotilastehtäviin, vaan toimi siviilissä. Sotavuosina 1942-1943 hän toimi WSOY:ssä toimittajana ja sen jälkeen 1944-1945 Aseveliliiton sihteerinä. Sotien jälkeen hän toimi vuosina 1945-1949 Sotainvalidien veljesliiton palveluksessa ja sen jälkeen Invalidisäätiön ammattikoulun yleisaineiden opettajana.
Paavo Talasmaa harjoitti taideopintojaan mm. Helsingin yliopistossa, Vapaassa taidekoulussa ja ulkomailla erikoistuen taidegrafiikkaan. Hänellä on ollut omasta grafiikastaan näyttelyitä.
Rautajalanlammi

Rautajalanlammi on Kanta-Hämeessä Lopella ja Hyvinkäällä Hirvijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Rautajalanlammi on 450 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria . Se sijaitsee Hirvijärven lounaispuolella matalien mäkien välisessä soistuneessa painanteessa. Sitä ympäröivät mäet kohoavat 10–15 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Sen syvyys on yli neljä metriä eikä sillä ole kartan mukaan saaria. Lammen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat alavaa ja pääosin soistunutta metsämaastoa. Se pohjoisrannasta yli 50 metrin päässä on jyrkänne, jonka päällä sijaitsee lammen ainoa vapaa-ajan asunto. Sinne tulee metsäautotie Kalevankulman ja Hirvijärven väliseltä kylätieltä. Samalta tieltä tulee lammen eteläpään länsipuolelle toinen metsäautotie. Suuri osa lammesta sijaitsee Lopen puolella ja vain eteläpään kaakkoisosa kuuluu Hyvinkäälle.
Luontoarvoja.
Lammen pohjoispäässä sijaitsee vuonna 2023 perustettu Hirvilahden luonnonsuojelualue (YSA263759, 5,2 ha), johon kuuluvat lammen pohjoiset rannat muttei sen vesialueita.
Vesistösuhteet.
Rautajalanlammi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueella (21.03), jonka Suolijärven-Hirvijärven valuma-alueeseen (21.033) lampi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on noin 200 hehtaaria. Lammen eteläpäähän on johdettu kaksi suo-ojaa ja sen laskuoja alkaa sen pohjoispäästä. Laskuojan nimi lienee Kortonoja, sillä vuoden 1965 peruskartassa on ojan suistossa Hirvijärven Korttoonlahdella Kortonojansuun niminen maatila. Ojan pituus on noin 800 metriä. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,0 metriä mpy (N2000), jolloin laskuojalle kertyy pudotusta 15,4 metriä.
Historiaa.
Sekä vuoden 1916 että vuoden 1936 Riihimäen seudun taloudellisessa kartassa lampi on piirretty autioksi erämaajärveksi, jonne ei tule tietä. Kuntaraja on ainoa ihmistoiminnasta kertova karttamerkki.
Vuoden 1965 peruskartassa on laskuojan suistossa maatila, jonka peltopalstoja sijaitsee ojan varressa. Lammelle johtaa ojaa seuraava polku. Metsäojittaminen alkaa näkyä siinä, että lännessä on suo, joka on ojitettu ja sen kuivatusvedet on johdettu lammen eteläpäähän. Seuraavassa vuoden 1979 karttaan on piirretty kuivatusoja eteläiseltä Soidinsuolta. Lammen eteläosan länsirantaan on rakennettu mökki, jolle ei tule tietä yllä mainitulta kylätieltä. Mökki on olemassa vielä vuoden 1987 peruskartassa mutta ei enää nykyään.
Brides-les-Bains

Brides-les-Bains on kunta itäisessä Ranskassa Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee Doron de Bozel -joen varrella, noin 33 kilometriä Albertvillen kaupungista kaakkoon.
Brides-les-Bainsin pääelinkeino on matkailu, ja siellä on noin 4 000 majoituspaikkaa. Kesäisin kaupunki on kylpylälomakohde ja talvisin se on osa Les Trois Vallées -hiihtokeskusta. Kaupungin keskusta on 600 metrin korkeudella merenpinnasta, ja sitä kautta on mahdollista kulkea Vanoisen kansallispuistoon. Brides-les-Bainsissa on myös kasino.
Vuonna 1992 käytyjen Albertvillen talviolympialaisten pääkisakylä sijaitsi Brides-les-Bainsissa. Siellä majoittuivat urheilijat, jotka kilpailivat pikaluistelussa, taitoluistelussa, lyhyen radan pikaluistelussa, mäkihypyssä, yhdistetyssä ja naisten alppihiihdossa.
Kurt Axelsson

Kurt Axelsson (11. lokakuuta 1941 Rännberg – 15. joulukuuta 1984) oli ruotsalainen jalkapalloilija, joka pelasi puolustajan pelipaikalla. Hän oli pituudeltaan 178-senttimetrinen. Axelsson pelasi 30 ottelua Ruotsin A-maajoukkueessa.
Axelsson pelasi urallaan Ruotsin lisäksi Belgiassa. Hän pelasi Ruotsin kaikki kolme ottelua vuoden 1970 MM-kilpailuissa.
Jonatan Storgård

Jonatan Storgård (s. 16. elokuuta 2002) on suomalainen lentopalloilija, joka edustaa 1-sarjassa pelaavaa Vaasan Kiistoa. Pelipaikaltaan Storgård on keskitorjuja.
Emil Hundrieser

Emil Hundrieser (13. maaliskuuta 1846 Königsberg – 30. tammikuuta 1911 Berliini, Saksa) oli saksalainen kuvanveistäjä. Hän opiskeli ensin Berliinin taideakatemiassa ja sitten Rudolf Siemeringin johdolla. Myöhemmin hänestä tuli Charlottenburgin taideakatemian professori. Hänen teoksensa ovat enimmäkseen ruhtinaitten ja tunnettujen henkilöitten kuvapatsaita, kuten suuri keisari Vilhelm I:n patsas Kyffhäuserin luona yhdessä arkkitehti Bruno Schmitzin kanssa ja toinen lähellä Koblenzia, kuningatar Louisen marmoripatsas Berliinin kansallisgalleriassa, Martin Lutherin muotokuva Magdeburgissa, Bismarckin Mannheimissa ja vertauskuvallinen jättiläispatsas "Berolina" Berliinissä. Hautaryhmästään "Rauha" hän sai 1891 Münchenissä suuren kultamitalin.
Thénésol

Thénésol on kunta itäisessä Ranskassa Savoien departementissa Auvergne-Rhône-Alpesin alueella. Se sijaitsee noin kahdeksan kilometriä Albertvillen kaupungista pohjoiseen.
Kukkulalla sijaitseva Pyhän Jaakobin kappeli on perimätiedon mukaan pystytetty 400-luvulla Tarentaisen ensimmäisen piispan, Jaakob Assyrialaisen, saarnojen jälkeen, jonka mukaan kappeli myös nimettiin. Vuosisatojen ajan se toimi seurakunnan pääkirkkona. Noin vuonna 1000 pyhiinvaellusten myötä vahvistui Jaakob vanhemman kultti, jolloin kappelin nimi yhdistettiin myös häneen. Tältä ajalta on säilynyt lehtikullalla päällystetty puinen patsas, joka esittää pyhiinvaeltajaa, joka kantaa sauvaa, Raamattua ja kampasimpukankuorta. Patsas on tällä hetkellä Albertvillessa Musée d'Art et d'Histoire de Conflans -museossa odottaen konservointia. Nykyinen 1300-luvulla rakennettu kappeli jäi uuden Saint-Mauricen kirkon varjoon, ja sitä uhkasi tuhoutuminen. 1980-luvulla Thénésolsin asukkaat kokoontuivat pelastamaan kappelin ja he perustivat yhdistyksen huolehtimaan siitä.
Hit’n’Hide

Hit’n’Hide on tanskalainen bubblegum dance -ja eurodanceyhtye, joka julkaisi ensimmäisen kappaleensa vuonna 1997. He tekivät kappaleita vuoteen 2000 asti, jolloin yhtye jäi tauolle Hit'n'hide teki paluukiertueen vuonna 2012. Vuosina 1997–1999 kokoonpanoon kuuluivat Morgan Jalsing ja Jeanne Christiansen, mutta Christiansen lähti yhtyeestä vuonna 1999, kun hän tuli raskaaksi. Tämän jälkeen Christina Schack liittyi bändiin.
Kuiluhauta

Kuiluhauta on hautatyyppi, jossa vainaja asetetaan syvän ja kapean kuopan pohjalle tai kuopan pohjalta aukenevaan sivusyvennykseen. Kuiluhautaan on vaihtelevasti haudattu yksi tai useita ihmisiä. Toisinaan hauta merkitään kiven tai steelan kaltaisella muistomerkillä tai sen päälle rakennetaan pyhättö.
Kuiluhautoja on eri aikoina rakennettu eri puolilla maailmaa. Tunnetuimmat ovat peräisin 1500-luvun eaa. Mykenestä. Niitä rakennettiin myös Andien sivilisaatioiden ja Länsi-Meksikon kuiluhautakulttuurin piirissä.
Oddevall/Sjåstad

Oddevall/Sjåstad on taajama Lierin kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 429 vuonna 2024.
Fagerliåsen/Poverudbyen

Fågerliåsen/Poverudbyen on taajama Lierin kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,27 neliökilometriä ja asukasluku 398 vuonna 2024.
Askgrenda

Askgrenda on taajama Lierin kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,15 neliökilometriä ja asukasluku 518 vuonna 2024.
Tyristrand

Tyristrand on taajama Ringeriken kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala oli 1,4 neliökilometriä ja asukasluku 1 223 vuonna 2024.
Sokna

Sokna on taajama Ringeriken kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala oli 0,7 neliökilometriä ja asukasluku 630 vuonna 2024.
Hallingby

Hallingby on taajama Ringeriken kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala oli 0,7 neliökilometriä ja asukasluku 888 vuonna 2024.
Norderhov

Norderhov on taajama Ringeriken kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala oli 0,4 neliökilometriä ja asukasluku 323 vuonna 2024.
Kristillinen adoptioliike

Kristillinen adoptioliike ja orpojen hoito on kristillinen liike, jonka tarkoituksena on kristillisten yhteisöjen laaja ja kehittyvä pyrkimys huolehtia orvoista ja haavoittuvassa asemassa olevista lapsista. Liike perustuu teologisiin sitoumuksiin ja muuttuviin globaaleihin näkemyksiin. 2000-luvun aikana kristittyjen osallistuminen adoptioihin on kasvanut merkittävästi, ja monet kirkot kannustavat sekä kansainvälisiin että kotimaisiin adoptioihin sekä sijaishoitoon.
Kristittyjen osallistuminen orpojen lasten auttamiseen ulottuu paikalliseen ja kansainväliseen adoptiotoimintaan. Teknologian nopea kehitys ja matkustamisen helppous ovat lisänneet länsimaisen kirkon tietoisuutta globaaleista ongelmista, kuten orvoista. Myös tietoisuus Aidsista ja sen vaikutuksista orpouteeen on nostanut esiin orpojen tarpeet.
Monet tunnetut kristilliset johtajat, kuten Rick Warren ja John Piper, ovat esittäneet selkeän, raamatullisen kehotuksen adoptoida ja huolehtia orvoista. Yli 150 erilaista kristillistä järjestöä on yhdistynyt Christian Alliance for Orphans -järjestön kautta kasvattaakseen ja ohjatakseen liikettä kohti suurempaa yhteiskunnallista vaikutusta.
Liike on kasvanut hyvin monimuotoiseksi. Kansainvälinen adoptio oli keskeisessä roolissa liikkeen käynnistämisessä 2000-luvun alussa, mutta nykyään orpojen hoidon johtajat kannustavat kansainvälisten ponnistelujen lisäksi paikallisiin sijaisvanhemmuusaloitteisiin Yhdysvalloissa.
Kaspar Rostrup

Kaspar Rostrup (27. huhtikuuta 1940 Frederiksberg – 10. marraskuuta 2025) oli tanskalainen ohjaaja ja teatterinjohtaja. Hän aloitti uransa Aalborgin teatterissa vuonna 1966 ja työskenteli myöhemmin muun muassa Det Ny Teaterissa, Kuninkaallisessa teatterissa ja Gladsaxen teatterissa, jota hän johti vuosina 1985–1992. Rostrup ohjasi myös televisiosarjoja ja elokuvia. Hänen toinen kokopitkä elokuvansa "Dansen med Regitze" sai Oscar-ehdokkuuden ja palkittiin Robertilla ja Bodililla.
Rostrup kuoli pitkäaikaiseen sairauteen 85-vuotiaana marraskuussa 2025. Hän oli naimisissa ja hänellä oli neljä lasta.
Harald Bredesen

Elmer Harald Bredesen (18. elokuuta 1918 – 29. joulukuuta 2006) oli yhdysvaltalainen luterilainen pappi ja ja varhainen vaikuttaja karismaattisen liikkeen piirissä.
Bredesen vihittiin papiksi vuonna 1944. Hänestä tuli yksi ensimmäisistä valtakirkkojen vastuuhenkilöistä joka meni mukaan karismaattiseen liikkeeseen, saatuaan Pyhän Hengen kasteen vuonna 1946 helluntailaisessa leirikokouksessa. Termin ”karismaattinen uudistus” katsotaan olevan alkuaan peräisin Bredeseniltä. Myöhemmin hän muun muassa perusti Prince of Peace -palkinnon, joka myönnettiin Billy Grahamille, äiti Teresalle ja Egyptin presidentille Anwar Sadatille, joka piti palkintoa tärkeämpänä kuin omaa Nobelin rauhanpalkintoaan. Bredesenin vaikutuksesta muun muassa Pat Boone ja John Sherrill tulivat mukaan karismaattiseen liikkeeseen. Bredesen oli myös Christian Broadcasting Networkin perustajajäsen, ja hänellä oli suuri vaikutus Pat Robertsoniin. Bredesen auttoi myös Trinity Broadcasting Networkin perustamisessa. Hän kirjoitti useita kirjoja, joista tunnetuimmat ovat "Yes, Lord" ja "Need a Miracle?"
Rostrup (täsmennyssivu)

Rostrup voi tarkoittaa seuraavia:
Kaupunkilähetystyö

Kaupunkilähetystyö viittaa kirkkojen, palvelujärjestöjen ja usein myös kansalaisjärjestöjen tekemiin koordinaatiohin ponnisteluihin kaupungin sisällä evankeliumin tehokkaamman jakamisen, uusien kirkkojen perustamisen ja kokonaisvaltaisen kaupunkien muutoksen resurssien mobilisoimiseksi. Malli korostaa eri kirkkokuntien ja sektoreiden välistä yhtenäisyyttä kestävien, koko kaupunkia koskevien evankeliointi- ja opetuslapsi-aloitteiden luomiseksi.
Kaupunkilähetystyö edustaa uutta suuntausta lähetystyössä, jota leimaavat kirkollisten, seurakuntien ulkopuolisten, markkinatalouden ja kansalaisyhteiskunnan johtajien väliset kumppanuudet, joita yhdistää uskonnollinen sitoutuminen kristillisen todistuksen ja kaupungin muutoksen tavoitteeseen.
Ruohonjuuritason liike alkoi muotoutua 2000-luvun alussa, kun evankeliset johtajat alkoivat tunnistaa tarpeen yhtenäisyyteen uskonnollisia yhteisöjä jakavien vallitsevien esteide yli. Näiden ongelmien ratkaisemiseksi kaupunkiliikkeet ehdottavat: 1) kirkkojen yhtenäisyyttä koko kaupungissa; 2) kokonaisvaltaista todistusta, joka sisältää sekä evankeliumin julistamisen että palvelun yhteisölle; ja 3) kestävyyttä, joka keskittyy pitkäaikaiseen sitoutumiseen paikallisiin yhteisöihin.
2010-luvun puoliväliin mennessä tällaisia liikkeitä oli yli 63 kaupungissa Pohjois-Amerikassa ja ympäri maailmaa. Mainittavia liikkeitä ovat muiden muassa New York City Leadership Center ja Luis Palau Association.
Karl Henrik Karlsson

Karl Henrik Karlsson (12. marraskuuta 1856 Dingtuna – 24. toukokuuta 1909 Tukholma) oli ruotsalainen historioitsija ja kirjastonhoitaja. Hän tutki pääasiassa Ruotsin keskiaikaisia aatelissukuja.
Bredesen

Bredesen on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Filippa K

Filippa K on ruotsalainen muotitalo, jonka perusti Filippa Knutsson vuonna 1993. Se tunnetaan minimalistisesta tyylistään. Yrityksellä on myymälöitä Ruotsin lisäksi muun muassa Norjassa, Tanskassa, Alankomaissa, Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa.
Gustaf Andersson

Gustaf Henning Andersson ("Gustaf Andersson i Rasjön"; 18. joulukuuta 1884 – 1961) oli ruotsalainen liberaali poliitikko. Hän istui valtiopäivien toisessa kamarissa vuosina 1921–1948 ja toimi kansanpuolueen puheenjohtajana 1935–1944 sekä Ruotsin liikenne- ja viestintäministerinä 1939–1944. Vuonna 1944 hän jätti politiikan ja siirtyi Kopparbergin läänin maaherraksi.
Max Hansen

Max Hansen (22. joulukuuta 1897 Mannheim – 12. marraskuuta 1961 Kööpenhamina) oli saksalaissyntyinen tanskalainen näyttelijä ja laulaja. Hänen uransa alkoi lapsitenorina jo 13-vuotiaana. Hansen joutui 1930-luvulla natsien epäsuosioon tehtyään pilaa Adolf Hitleristä ja pakeni äitinsä kotimaahan Tanskaan. Hän esiintyi usein myös Ruotsissa.
United Arab States

United Arab States (UAS, ei suomennettu) oli lyhytikäinen Yhdistyneen arabitasavallan ja Jemenin kuningaskunnan muodostama valtioliitto vuosina 1958–1961.
Yhdistynyt arabitasavalta oli Egyptin ja Syyrian liiton vuonna 1958 muodostama valtioliitto. Samana vuonna Jemenin kuningaskunta, joka oli jo allekirjoittanut puolustussopimuksen Egyptin kanssa, liittyi 8. maaliskuuta löyhään konfederaatioon Yhdistyneen arabitasavallan kanssa. Toisin kuin Yhdistyneen arabitasavallan jäsenmaat, Pohjois-Jemen pysyi kuitenkin itsenäisenä suvereenina valtiona, joka säilytti YK-jäsenyytensä ja erilliset suurlähetystönsä koko konfederaation ajan.