Etelä-Pohjanmaan Yrittäjät

Etelä-Pohjanmaan Yrittäjät on Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan alueella toimiva Suomen Yrittäjien aluejärjestö, jonka tehtävänä on parantaa yrittäjien asemaa, yrittämisen edellytyksiä sekä rakentaa Etelä-Pohjanmaasta ja Pohjanmaasta yrittäjyysmaakuntia. Järjestöön kuuluu noin 6300 yritystä 30 paikallisyhdistyksen kautta.
Etelä-Pohjanmaan Yrittäjät toimii jäsenyrittäjiensä edunvalvojana ja toiminta-alueensa vaikuttajana sekä palveluorganisaationa.
Historia.
Yksityisyrittäjäin Etelä-Pohjanmaan Aluejärjestö perustettiin 26. maaliskuuta 1939 Vaasassa. Aluejärjestön perustamisen takana oli yrittäjien aatteellisen toiminnan vahvistuminen Suomen talouselämässä. Aluejärjestön tehtäväksi tuli saada mahdollisimman laaja yrittäjäjäsenistö toimintansa taakse. Aluejärjestö ehti kokoontua vain kerran ennen Talvisodan syttymistä.
Sotien jälkeen aluejärjestölle ja Vaasan Yksityisyrittäjille valittiin yhteinen asiamies. Vuonna 1946 Yksityisyrittäjäin Liiton varsinainen kesäkokous järjestettiin Vaasassa. Vuonna 1947 aluejärjestö sai oman jäsenlehtensä ja toiminta laajeni eri kuntiin. Jäsenmäärä ylitti samana vuonna tuhannen yrityksen rajan.
1950-luvulla järjestökehityksessä tehostettiin toimintaa. Inflaatiokehitys kiihtyi heti 1950 ja tämä sai järjestön toimimaan vähittäiskaupan valtakunnallisen organisoitumisen eteen. Organisoitumisen pohjalta syntyi Valtakunnan Kauppiasliitto. Vuonna 1953 liiton kesäpäivät järjestettiin jälleen Vaasassa. Vuoden 1956 suurlakon aikaan aluejärjestö toimi postin kokoamis- ja jakelutoimistona. Vuoden 1958 syyskokouksessa aluejärjestön nimi hyväksyttiin "Lakeuden Yrittäjät ry":ksi. Vuoden 1959 syyskokous päätyi kuitenkin lopulta nykyiseen Etelä-Pohjanmaan Yrittäjät ry-nimeen.
1960-luvulla toiminta-alueelle perustettiin uusia yrittäjäyhdistyksiä ja kurssitoiminta monipuolistui. Vuonna 1963 Seinäjoen Yrittäjät hankkivat ensimmäisenä kuntana Suomessa yrittäjäpatsaan. Jussi Koivusalon pronssinen "Paimentyttö" luovutettiin Seinäjoen kaupungille 13. lokakuuta. Luovutus herätti huomiota valtakunnallisesti. Vuosikymmenen lopulla hyväksytty liike- ja työaikalaista oltiin toiminta-alueella erimielisiä ja kritiikki kohdistui erityisesti osuustoimintaliikkeisiin ja tavarataloketjuihin. Järjestössä vastustettiin uudelleenjärjestelyä ja kannatettiin aukiolorajoitusten vapauttamista.
1970-luvulla voimaan tuli yrittäjäin eläkelaki ja talouselämän edustajia valittiin aikaisempaa enemmän kansanedustajiksi. Aluejärjestön kotipaikka ja toimisto muutti Vaasasta Seinäjoelle vuoden 1971 lokakuussa. Muutolla haluttiin siirtää toimintapiste keskellä toimialuetta. Vuonna 1971 pistevero rasitti erityisesti Etelä-Pohjanmaan perinteellistä yrittäjätoimintaa ja vaikutti muun muassa mattoteollisuutta. Suomen ensimmäinen Y-politiikan päivä järjestettiin Seinäjoella 19. syyskuuta 1973. 1970-luvun puolivälissä laskusuhdanne syventyi lamaksi ja se vaikutti mm. puunjalostuksen menekkivaikeuksin, lomautuksin, seisokein ja lyhennetyin työviikoin. Vuonna 1976 aluejärjestö sai kuitenkin jälleen päätoimisen toimihenkilön. Aluejärjestön toimisto perustettiin Seinäjoen Yrittäjien omistamaan huoneistoon Puistopolulla. Järjestö ryhtyi julkaisemaan myös Yrittävä Lakeus-sanomalehteä. Vuoden 1978 syyskokouksessa järjestölle hyväksyttiin uudet säännöt.
Paikallisyhdistykset.
Etelä-Pohjanmaan Yrittäjiin kuuluu 29 paikallisyhdistystä Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakunnissa.