tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Nintendo Switch Sports

Nintendo Switch Sports on Nintendo Switchin urheiluvideopeli. Se kuuluu Wii-pelisarjaan. Se on sarjan toistaiseksi ainoa peli, jonka nimessä ei ole sanaa "Wii". Se on myös sarjan toistaiseksi ainoa peli, jossa käytetään "Sportsmates" nimisiä hahmoja. Pelissä voi käyttää myös omia Mii-hahmoja, mutta vastustajina sellaisia ei ole. Nintendo Switch Sports julkaistiin 29. huhtikuuta 2022.
Pelaaminen.
Pelaajat käyttävät Nintendo Switchin Joy-Conia samalla tavalla kuin muissa "Wii Sports" -peleissä ja sijoittavat ne varsinaista urheilua muistuttavalla tavalla. Joy-Coneihin upotettuja gyroskooppitoimintoja käytetään simuloimaan liikettä pelin sisällä niin kuin Wii Remotessa (ja toisinaan Nunchukissa) käytetään sitä liikkeen simuloimiseen sarjan muissa peleissä. 
Miin rinnalle on esitelty uusia "Sportsmates" nimisiä avatareja, joissa on yksityiskohtaiset hiukset ja kasvot sekä kädet ja jalat. Lisäksi "Ring Fit Adventuressa" esitelty Leg Strap -lisävaruste sisällytetään pelin fyysiseen kopioon ja sitä voidaan käyttää jalkapallossa. Julkaisuhetkellä jalkahihna toimi vain Soccer Shootout -tilassa, mutta peli sai päivityksen 2022 heinäkuussa, joka mahdollisti jalkahihnan käyttämisen myös otteluissa. 
Pelissä on saatavilla monipeli sekä paikallisesti samassa järjestelmässä että verkossa. Online mahdollistaa pelaamisen ystävien ja satunnaisten henkilöiden kanssa.
Saamainen

Saamainen on järvi Leppävirran pohjoisosassa Pohjois-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 3,3 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 29 kilometriä eteläkaakkoon.
Maantiede.
Saamainen kiertyy noin 80-hehtaarisen saaren ympärille. Saaren länsipuolella sijaitsee noin 400 metriä leveä salmi ja itäpuolella 200–300 metriä leveä salmi. Järven lounaisosan muodostaa noin puolitoista kilometriä pitkä Karhulahti ja kaakkoisosan noin puoli kilometriä pitkä Pajulahti. Etäisyys Karhulahden etelärannalta järven pohjoisrannalle on 4,6 kilometriä. 80-hehtaarisen saaren pohjoispuolella sijaitsee useita pienempiä saaria, joista laajin on noin kolmehehtaarinen Niittysaari. Vesialue suuren saaren ja järven pohjoisrannan välissä on hyvin matalaa. Niittysaaren itäpuolella on Saamaisten syvin kohta, 27 metriä. Myös muissa järvenosissa on useita vähintään kymmenmetrisiä syvänteitä, järven luoteinen osa on kuitenkin kauttaaltaan matala.
Saamaisten länsirannalla on savolaista kulttuurimaisemaa, itäranta on metsäisempää. 80-hehtaarinen saari on asuttu. Järven itäpuolinen maasto kohoaa noin 150 metriä merenpinnan yläpuolella eli noin 70 metriä järven pintaa korkeammalle.
Saamaisten pohjoispuolella sijaitsee Pieni-Saamainen (82,2 metriä mpy), järvien välissä on Viuhkalanniemi. Saamaisten luoteisrannalta virtaa noin 400 metriä pitkä laskuoja länteen Kallaveteen (81,8 metriä mpy).
Saamaisten vesitilavuus on 15 592 000 kuutiometriä. Kymmenesosa vesitilavuudesta on yli 12 metrin syvyydessä.
Saamainen (04.272.1.034) kuuluu Kallaveden alueeseen (04.272), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kallaveden alaosan alue (04.27) ja ensimmäinen on Haukiveden–Kallaveden alue (04.2). Saamainen on suurjärvi Kallaveden jälkeen laajin Kallaveden alueen 127:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavaksi laajimmat, eli Pieni-Saamainen ja Hepojärvi, ovat alle neliökilometrin laajuisia.
Joseph Justus Scaliger

Joseph Justus Scaliger (5. elokuuta 1540 Agen, Ranska – 21. tammikuuta 1609 Leiden) oli ranskalainen filologi ja historioitsija, jonka kronologiaa käsittelevät teokset olivat renessanssin ajan merkittävimpiä historian ja antiikintutkimuksen uudistuksia. Scaligeria pidetään lisäksi numismatiikan perustajana.
Elämä ja ura.
Vuonna 1525 Ageniin muuttaneen italialaisen lääkärin ja filosofin Julius Caesar Scaligerin poika Joseph pääsi kouluun Bordeaux'ssa. Vuonna 1559 hän lähti Pariisiin opiskelemaan kreikkaa ja latinaa ja alkoi sitten opettaa itselleen hepreaa, arabiaa, syyriaa, persiaa ja tärkeimpiä nykyaikaisia kieliä. Hän kääntyi protestantiksi vuonna 1562 ja lähti matkoille Ranskan ja Saksan yliopistoihin sekä Italiaan tutkimaan antiikin maailmaa. Pärttylinyön verilöylyn ja Ranskassa leimahtaneen protestanttien vainon jälkeen Scaliger lähti Geneveen professoriksi, ja palasi Ranskaan vuonna 1574. Hän asui eri puolilla Etelä-Ranskaa, kunnes hänet kutsuttiin Leidenin yliopistoon vuonna 1593, jossa hänet tunnettiin aikansa merkittävimpänä oppineena. Scaliger pysyi Leidenissä kuolemaansa saakka. 
Scaliger oli yksi aikansa suurimmista filologeista, mutta hänet tunnettiin myös ylimielisenä ja riidanhaluisena oppineena. Hänen suurin teos on "Opus de emendatione tempore" (1583), joka on tutkimus aiemmista kalentereista. Siinä hän vertasi antiikin eri sivilisaatioiden aikalaskelmia, korjasi niiden virheet ja asetti kronologian ensimmäistä kertaa tieteelliselle perustalle. Teoksessa esiteltiin niin sanottu juliaaninen jakso. Hänen toinen pääteoksensa on "Thesaurus temporum, complectens Eusebius Pamphili Chronicon" (1609), joka on varhaiskristillisen historioitsijan Eusebios Kesarealaisen kronikan rekonstruktio ja kokoelma kreikkalaisia ja latinankielisiä tekstejä, jotka on asetettu aikajärjestykseen. Kaksi muuta tutkielmaa, jotka julkaistiin vuosina 1604 ja 1616, vakiinnuttivat numismatiikan uudeksi ja luotettavaksi välineeksi historiantutkimuksessa. Hän oli tuottelias kirjoittaja, ja hänen teoksensa koottiin ja julkaistiin postuumisti vuonna 1610, ja hänen kirjeenvaihdostaan ilmestyi kaksi kokoelmaa vuosina 1624 ja 1627. Lisäksi Scaliger julkaisi kriittisiä painoksia roomalaisista kirjailijoista.
Ylänne (Mikkeli)

Ylänne on Etelä-Savossa Mikkelissä Nykäsenkylän lähellä sijaitseva järvi. Se on kirkasvetinen, karu ja niukkahumuksinen järvi Mikkelin keskustan luoteispuolella.
Maantietoa.
Ylänne on 6,5 kilometriä pitkä, 1,5 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 347 hehtaaria eli 3,5 neliökilometriä. Huuhkaanniemi jakaa järven pohjoisimman osan Huuhkaanlahteen ja Savilahteen, joka on lähes erillään pääaltaasta. Huuhkaanniemen eteläpuolella sijaitsee laaja Mesiäniemi, jonka eteläkärki on järven keskikohdan tienoilla. Mesiäniemen itäpuolella sijaitsee pääaltaasta lähes erillään oleva Mesiälahti. Ylänteen levein kohta, noin kilometri länsirannalta itärannalle, on Mesiäniemen eteläpuolella. Siitä etelään järvi kapenee. Ylänteen pohjoinen osa on sokkeloinen ja verraten syvä, eteläosa on matalampaa ja rannoiltaan alavampaa.
Siinä on 31 saarta, joiden pinta-ala on 15,08 hehtaaria eli noin noin 4,17 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 3 on yli hehtaarin suuruisia, 18 yli aarin ja loput 10 ovat alle aarin kokoisia. Suurimmat saaret ovat järven eteläosan kuusihehtaarinen Hiekkasaari ja sen pohjoispuolella sijaitseva viisihehtaarinen Lehkosensaari. Mesiäniemen kärjen tuntumassa sijaitsee noin hehtaarin laajuinen Kulosaari. Ylänteen pohjoisosan saarista laajin on noin puolihehtaarinen Tuohisaari. Ylänteen rannat ovat pientalojen täplittämää metsämaata. Mesiäniemen korkeimmat kohdat ovat noin 145 metriä merenpinnan yläpuolella.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 18,38 miljoonaa kuutiometriä eli 0,01838 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 5,3 metriä. Sen syvänteessä on 27,8 metriä syvää ja syvänne sijaitsee Mesiäniemen ja Huuhkaaniemen välissä . Mesiäniemen eteläpuolella on valtaosin matalaa.
Järven rantaviivan pituus on 32,6 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 6,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Korpijoen valuma-alueeseen (14.929) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,1 metriä mpy.
Ylännettä ympäröi 38:n järvien ja lampien muodostama mosaiikki. Laajin on Korpijärvi-Verijärvi ja kolmanneksi laajin on Hirvijärvi. Niiden vedet laskevat kapeita uomia Ylänteeseen. Ylänteen kaakkoisrannalta alkaa noin 800 metriä pitkä Yläjoki, joka laskee itään Korpijärvi-Verijärveen (103,7 metriä mpy). Ylänteen ja Korpijärven välissä on noin 200 metriä leveä kannas.
Indonesian kansalaisuus

Indonesian kansalaisuus on laillinen suhde Indonesian ja yksityishenkilön välillä. Tyypillisesti kansalaisuus saadaan ius sanguinis -periaatteella eli siten, että vähintään toisella vanhemmalla on jo entuudestaan maan kansalaisuus.
Indonesian perustuslain mukaan maan kansalaisilla on oikeus työhön ja inhimilliseen elämään. Kansalaisilla on myös velvollisuus osallistua maanpuolustukseen.
Kansalaisuuden saaminen syntymällä tai ilmoituksella.
Syntyperäisiksi indonesialaisiksi lasketaan sellaiset henkilöt, jotka täyttävät seuraavat ehdot:
Henkilöt, jotka ovat naimisissa Indonesian kansalaisen kanssa voi saada kansalaisuuden, mikäli henkilö on asunut Indonesiassa vähintään viisi vuotta yhtäjaksoisesti, luopunut muista kansalaisuuksista ja maksanut viranomaisasiointiin liittyvät maksut.
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella.
Indonesian kansalaisuuden voi saada hakemuksella kuka tahansa vähintään 18-vuotias, jota ei ole koskaan tuomittu mistään rikoksesta yli vuoden mittaiseen vankeusrangaistukseen ja hakijä täyttää seuraavat ehdot:
Kaksoiskansalaisuus ja kansalaisuuden menettäminen.
Normaalitapauksissa Indonesia ei salli kaksoiskansalaisuutta. Poikkeuksia voidaan tehdä sellaisten lasten kohdalla, jotka ovat saaneet molemmat kansalaisuutensa vanhempiensa kansalaisuuden takia. 
Omaehtoinen muun kuin Indonesian kansalaisuuden hankkiminen, toisen maan asevoimissa palveleminen ilman presidentin lupaa, toisen valtion palveluksessa työskenteleminen tai toisen valtion uskollisuudenvalan vannominen vapaaehtoisesti johtavat automaattisesti Indonesian kansalaisuuden menettämiseen. Lisäksi henkilöt, jotka ovat asuneet Indonesian ulkopuolella yhtäjaksoisesti yli viisi vuotta menettävät kansalaisuutensa, mikäli eivät erikseen ilmoita haluavansa pitää siitä kiinni ja anna hyväksyttävää syytä ulkomailla oleskelulle (kuten esimerkiksi Indonesian valtion palveluksessa toimiminen).
Pesäjärvi (Mikkeli)

Pesäjärvi on kirkasvetinen ja karu järvi Puulan itäpuolella Mikkelissä Etelä-Savon maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 22 kilometriä luoteeseen.
Maantiede.
Pesäjärven pituus etelästä pohjoiseen on 3,1 kilometriä. Järven eteläosan leveys on noin kilometrin, pohjoisosan Haukkalahti on huomattavasti kapeampi. Niemimaat (Kekosenniemi, Jokiniemi, Pakananiemi, Haanniemi) jakavat järven eteläisimmän osan useisiin lahtiin, joista Jokilahti on noin puoli kilometriä pitkä ja 50 metriä leveä. Myös järven luoteisrannalla on useita niemimaita. Noin kahdeksasosa Pesäjärvestä on vähintään 15 metriä syvä. Syvät alueet sijaitsevat järven eteläosassa. Syvin kohta, 31 metriä, sijaitsee jyrkkärantaisen Pakananiemen länsipuolella. Järven keski- ja pohjoisosa on eteläosaan verrattuna matalaa.
Pesäjärven saariluku on yhdeksän. Saarista viisi on alle aarin laajuisia luotoja. Laajin saarin on vajaa kaksihehtaarinen Meikkasaari järven lounaisosassa. Länsirannan läheisyydessä sijaitsee Mustasaari. Pesäjärven rannat ovat metsämaata, pientaloja on siellä täällä.&gt;
Pesäjärveen virtaa laskuoja etelästä Kolmipohjasta (99,6 metriä mpy) ja idästä Kurjenlammelta (103,0 metriä mpy). Pesäjärven lounaisrannalta lähtee noin 250 metriä pitkä laskuoja luoteeseen Luotijärven (99,5 metriä mpy) Myllylahteen. Luotijärvi laskee luoteeseen Käärelampeen, joka on osa Puulaa (94,7 metriä mpy).
Pesäjärvi vesitilavuus on 12 918 000 kuutiometriä.
Vesistösuhteet.
Pesäjärvi (14.923.1.094) kuuluu Puulan lähialueeseen (14.923), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä (14). Toinen jakovaihe on Puulaveden alue (14.92) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Pesäjärvi on Puulan jälkeen laajin Puulan lähialueen 187:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Kolmanneksi laajin on Emäpaju.
Räyringinjärvi

Räyringinjärvi on matala ja tummavesinen järvi Vetelin länsiosassa Keski-Pohjanmaan maakunnassa. Sen pinta-ala on 3,8 neliökilometriä. Etäisyys Kokkolasta on 57 kilometriä kaakkoon.
Maantiede.
Räyringinjärven pituus kaakosta luoteeseen on 4,3 kilometriä. Järvi koostuu selkävedestä, josta työntyy länteen muutama lahti. Itäinen ranta on melko suora vailla niemiä ja lahtia. Järven eteläpuolisko on pohjoista puoliskoa leveämpi. Vain viisitoista hehtaaria Räyringinjärvestä on vähintään kolme metriä syvä. Syvin alue sijaitsee itärannan tuntumassa.
Suurin osa Räyringinjärven rannoista on kulttuurimaisemaa. Räyringin kylä sijaitsee järven etelärannalla. Seututie 750 kulkee järven itäpuolitse ja seututie 751 eteläpuolitse; järven länsi- ja pohjoispuolitse kulkee alemman luokan maanteitä.
Räyringinjärveen virtaa useita tulovesiuomia. Järven lounaisrannalta alkaa lounaaseen virtaava Pesuoja, joka yhtyy Porasenjokeen, joka puolestaan virtaa luoteeseen kohti Pohjanlahtea.
Räyringinjärven vesitilavuus on 5 772 000 kuutiometriä. Järvi on rehevöitynyt ja sen vedenlaatu on luokiteltu välttäväksi. Järven tilaa on pyritty kohentamaan.
Räyringinjärvi (48.005.1.003) kuuluu Porasjoen alaosan alueeseen (48.005), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kalajoen vesistössä (53). Räyringinjärvi on laajin Porasjoen alaosan alueen kuudesta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Viisi muuta ovat alle viidentoista hehtaarin laajuisia.
Räyringinjärvi on Patanan tekojärven jälkeen laajin Vetelin 24:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä, eli se on Vetelin laajin luonnollinen vakavesi. Kolmanneksi laajin on Patananjärvi.
Patananjärvi

Patananjärvi on matala ja saareton luonnonjärvi Patanan tekojärven luoteispuolella Vetelin eteläosassa Keski-Pohjanmaan maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Etäisyys Kokkolasta on 69 kilometriä kaakkoon.
Maantiede.
Patananjärven pituus etelästä pohjoiseen on 3,2 kilometriä. Järven keskiosa on noin 800 metriä leveä, etelä- ja pohjoisosa ovat kapeampia. Noin 42 hehtaaria järvestä on nollasta yhteen metriä syvä, noin 43 hehtaaria on yhdestä metristä kahteen metriä syvä ja 52 hehtaaria on kahdesta metristä kolmeen metriä syvä. Yli kolme metriä syvää on vain noin yksi aari järven alasta.
Suurin osa Patananjärven rannoista on kulttuurimaisemaa. Laajin yhtenäinen luonnontilainen alue on järven kaakkoisrannalla, jossa on loivapiirteisiä niemiä (Talasniemi, Sepänniemi, Kylmäniemi). Seututie 750 kulkee järven länsipuolitse.
Patananjärven pohjoiskolkasta alkaa Myllyoja, joka virtaa pohjoiseen ja yhtyy Patananjokeen.
Patananjärven vesitilavuus on 2 135 000 kuutiometriä.
Patananjärvi (49.091.1.001) kuuluu Patananjoen alaosan alueeseen (49.091), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Perhonjoen vesistössä (49). Toinen jakovaihe on Patananjoen valuma-alue (49.09). Patananjärvi on Patananjoen alaosan alueen ainoa vakavesi.
Patananjärvi on Patanan tekojärven ja Räyringinjärven jälkeen laajin Vetelin 24:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä, eli se on Vetelin toiseksi laajin luonnonjärvi.
Iso-Juurikka

Iso-Juurikka on metsäjärvi Sievissä Pohjois-Pohjanmaan maakunnan eteläosassa. Sen pinta-ala on 1,4 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 140 kilometriä etelälounaaseen. Iso-Juurikan itäisin osa kuuluu Reisjärveen.
Maantiede.
Iso-Juurikan pituus kaakosta luoteeseen on 3,7 kilometriä. Järven etelä- ja keskiosan leveys on noin puoli kilometriä, pohjoisosa on kapeampi. Itäniemi jakaa järven Reisjärvellä sijaitsevan osan Etelälahteen ja Itälahteen. Iso-Juurikan ympäristössä on laajoja nevoja (Maijanneva, Kupusenneva, Härkäneva, Kurkineva). Järven rannalla on joitakin pientaloja.
Iso-Juurikka (53.059.1.001) kuuluu Levonperänkanavan valuma-alueeseen (53.059), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kalajoen vesistössä (53). Toinen jakovaihe on Kalajanjoen valuma-alue (53.05). Iso-Juurikka on laajin Levonperänkanavan valuma-alueen 13:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Toiseksi laajin on Vähä-Juurikka.
Iso-Juurikka on laajin Sievin 95:stä järvestä ja ainoa, jonka pinta-ala on yli neliökilometrin. Reisjärven yli kuusi neliökilometriä laajan Pitkäjärven pohjoinen osa ulottuu Sievin alueelle.
Thaimaan kansalaisuus

Thaimaan kansalaisuus on laillinen suhde Thaimaan kuningaskunnan ja yksityisen ihmisen välillä. Tyypillisesti kansalaisuus saadaan ius sanguinis -periaatteella, jossa vähintään toinen henkilön vanhemmista on jo entuudestaan Thaimaan kansalainen. Maassa sovelletaan myös ius soli -periaatetta eli kansalaisuuden voi saada syntymällä Thaimaan maaperällä.
Thaimaan lakien mukaan vain maan kansalaiset voivat esimerkiksi omistaa maata ja yli 49 % thaimaalaisen yrityksen osakkeista.
Kansalaisuuden saaminen syntymällä tai ilmoituksella.
Syntyperäiseksi Thaimaan kansalaiseksi lasketaan sellainen henkilö, jonka:
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella.
Henkilöt, jotka ovat vähintään 18-vuotiaita eikä heillä ole rikosrekisterimerkintöjä, voivat hakea Thaimaan kansalaisuutta, mikäli hakija täyttää seuraavat ehdot:
Viranomaisten tekemässä arvioinnissa voi saada maksimissaan 100 pistettä ja sillä arvioidaan, kuinka sopiva hakija on. Pisteitä jaetaan seitsemässä eri kategoriassa, jotka ovat ikä (40–50-vuotiaat saavat automaattisesti tästä kategoriasta täydet pisteet), koulutustaso (tohtorin tutkinnot omaavat saavat automaattisesti tästä kategoriasta täydet pisteet), kuukausittainen palkka, Thaimaassa asutun ajan tyyppi ja kesto (pitkään asuneet ja kotirekisteriin merkityt saavat automaattisesti tästä kategoriasta täydet pisteet), thain kielen taitotaso, yleinen tietämys Thaimaasta ja luonne. Luonnetta arvioivat viranomaiset kiinnittävät huomiota muun muassa hakijan puhetyyliin, käytökseen ja pukeutumiseen.
Vuonna 2022 tehdyn lakimuutoksen perusteella kielitaitovaatimuksia kiristettiin sen verran, että kielitaidon todistamiseen vaaditaan opetusministeriön myöntämä kielitaitotodistus tai todistus Thaimaassa suoritetusta peruskoulusta.
Kaksoiskansalaisuus.
Thaimaa sallii kaksoiskansalaisuuden.
Banchette

Banchette () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 3 094 asukasta.
Marija Berlinska

Marija Serhijivna Berlinska (; s. 1988) on ukrainalainen feministi ja vapaaehtoissotilas. Opettajaperheen tytär on valmistunut historian maisteriksi erikoisalanaan juutalaisten historia. Hän harrastaa kitaransoittoa ja on organisoinut musiikkifestivaaleja. 
Berlinska osallistui Euromaidan-protestiin vuonna 2013 ja vallankumoukseen vuonna 2014. Hän rakensi barrikadeja, jakoi lehtisiä ja jakoi vettä protestoijille. Jos hän kuuli nuoria naisia väheksyviä puheita, hän piti heti puheen naisten oikeuksista. Hän haavoittui kumiluodista ja sai kylmästä ilmasta keuhkoputkentulehduksen.
Kun Itä-Ukrainan sota alkoi vuonna 2014, Berlinska halusi armeijaan. Moni pataljoona torjui hänet sukupuolen vuoksi, mutta Aidar-pataljoona otti hänet palvelukseensa. Rintamalle hän tuli 1. syyskuuta 2014. Vuonna 2015 hän palasi Kiovaan, jossa hän oli mukana perustamassa vapaaehtoisten koulutuskeskusta. Siellä opetetaan käyttämään muun muassa sotilaskäyttöön tarkoitettuja droneja. Lisäksi hän oli mukana tekemässä dokumenttielokuvaa naisista Ukrainan armeijassa. 
Vuonna 2017 Berlinska oli perustamassa Ukrainan naisveteraanien liittoa. Se auttaa naissotilaita palaamaan siviilielämään ja ylläpitää kaatuneiden naissotilaiden muistoa. Hän oli myös asiantuntijana, kun tehtiin lakia miesten ja naisten yhtäläisestä osallistumisesta maanpuolustukseen. Berlinska äänestettiin vuonna 2020 Ukrainan vaikutusvaltaisimpien naisten ryhmään kuuluvaksi. 
Kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan helmikuussa 2022, Berlinska vetosi monien muiden tunnettujen henkilöiden rinnalla Ukrainan tarvitseman aseavun puolesta.
Troels Lund Poulsen

Troels Lund Poulsen (s. 30. maaliskuuta 1976 Vejle) on tanskalainen Venstren poliitikko, puolueensa puheenjohtaja marraskuusta 2023 ja Tanskan nykyinen puolustusministeri elokuusta 2023. Poulsen on istunut kansankäräjillä vuodesta 2001.
Troels Lund Poulsen on aiemminkin toiminut useaan kertaan ministerinä: vuosina 2007–2010 hän oli Tanskan ympäristöministeri, 2010–2011 veroministeri, 2011 opetusministeri, 2015–2016 elinkeino- ja kasvuministeri, 2016–2019 työministeri ja 2022–2023 talousministeri.
Vuosina 1997–1999 Troels Lund Poulsen oli puolueensa nuorisojärjestön puheenjohtaja.
Wailuku

Wailuku on Havaijilla, Mauin piirikunnassa, sijaitseva kaupunki, joka toimii myös piirikunnan hallinnollisena keskuksena. Kaupunki on perustettu 1800-luvun alussa ja sen syntyyn vaikutti se, että Havaijin kuningaskunnan pääkaupunki muutti Honoluluun, Wailukusta tuli Mauin hallinnollinen ja taloudellinen keskus.
Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan Wailukussa asuu 17 697 asukasta ja kaupungin pinta-ala on 5,27 neliömailia eli noin 13,64 km2.
Wailukussa ei ole omaa lentokenttää, vaan piirikunnan pääkenttänä toimii Kahuluin lentoasema.
Koros

Koros on Pohjois-Savossa Tervossa Talluskylän lähellä sijaitseva järvi. Se sijaitsee Kuopiosta on 38 kilometriä länsiluoteeseen.
Maantietoa.
Koros on 4,1 kilometriä pitkä, 750 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 133 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä. Koroksen rannat ovat suurimmaksi osaksi metsämaata. Järven länsiranta on alavaa ja rannoiltaan matalaa. Itärannassa ranta kohoaa vedestä jyrkemmin ja saavuttaa monin kohdin 20 metrin korkeuden. Morsianniemi jakaa järven pohjoisosan Lasilahteen ja Pohjoislahteen. Muita lahtia ovat itärannan Tuppilahti sekä länsirannan Levälahti ja Lehtolahti, joiden väliin jää Nuottiniemi. Järven eteläpään länsipuolella sijaitsee Vääränkoivunniemi.
Järvessä on viisi saarta, joiden pinta-ala on 0,51 hehtaaria. Saarista neljä yli aarin kokoisia ja yksi on alle aarin kokoinen. Suurin saari on Morsianniemen edustalla sijaitseva noin 30-aarinen nimetön saari.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 5,67 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi saadaan 4,3 metriä. Järven yli 6-metrinen syvännejakso on 2,8 metriä pitkä, ja sen keskellä on vielä kilometrin pituinen 10-metrinen syvänne. Sen keskivaiheilla ranta-alueen jyrkimmässä kohdassa, sijaitsee syvin kohta. Siellä on 12,1 metriä syvää . Järven lahdet ovat matalia.
Järven rantaviivan pituus on 11,9 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 500 metriä. Ranta-alueet ovat metsämaata, jota pienet peltoalueet rikkovat. Järven rannoilla on kolme kiinteästi asuttua tilaa ja yli 30 vapaa-ajan asuntoa. Järven ympäri ei kulje teitä. Talluskylästä Kiukooaholle johtava yhdystie 5542 seuraa länsirantaa etäältä ja siitä Kurolanlahdelle haarautuva yhdystie 5551 ohittaa järven etelärannan näköetäisyydeltä. Tiestä haarautuu heti järven jälkeen ranta-asukkaiden itäpuolella kulkeva tie kohti pohjoista.
Vesistösuhteet.
Koros sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Tallusjärven valuma-alueella (14.77), jonka Liesjärven valuma-alueeseen (14.773) järvi kuuluu. Koros sijaitsee Tallusjärven valuma-alueen latva-alueella. Sen Pohjoislahteen laskee idästä tuleva Tuppi-Valkeisen puro, jonka valuma-alueella sijaitsevat Tuppi-Valkeinen (17 ha), Iso Väärälampi, Pieni Väärälampi, Salmi-Valkeinen (21 ha) ja Kangas-Valkeinen (20 ha). Puron alajuoksulla siihen yhtyy Mustinpuro, jonka valuma-alueella ovat Mustinlampi (2 ha), Levälampi ja Särkilampi. Näiden lisäksi järven eteläosien itäpuolella korkealle kohoavien Kohisevanmäen ja Ison Haavikkomäen välissä ovat Kohisevanlampi ja Kalliolampi, joilla ei ole kuitenkaan ole laskuojaa Korokseen. Järven lasku-uoma Korosjoki alkaa Lehtolahden läheltä. Se laskee mutkittelevana uomana kilometrin päässä Liesjärveen (315 ha). Koroksen vedenpinnan korkeus on 120,5 metriä mpy, joten joelle kertyy matkalla 13,1 metrin pudotus.
Historiaa.
Vuoden 1863 kartassa järven nimi kirjoitettiin muodossa Koronen.
Mannlicher M1895

Mannlicher M1895 (, ) on alkujaan itävalta-unkarilainen suoravetolukkokivääri, jonka suunnitteli Ferdinand Ritter von Mannlicher. Ase oli Itävalta-Unkarin peruspalveluskivääri vuodesta 1895 vuoteen 1918. Sitä käytettiin muun muassa ensimmäisessä ja toisessa maailmansodassa. Asetta pidetään yleisesti vahvana ja tarkkana, mutta se on altis mudalle ja lialle.
Tove Lindbo Larsen

Tove Kirsten Lindbo Larsen (25. joulukuuta 1928 Kööpenhamina – 29. syyskuuta 2018) oli tanskalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1971–1973, 1977–1987 ja 1988–1998 sekä toimi Tanskan kirkko- ja Grönlanti-ministerinä 1981–1982.
Marmara (saari)

Marmara (), antiikin Prokonnesos (, myös ; ), on Turkin saari, joka on osa Marmaransaarten saariryhmää ja sijaitsee siitä nimensä saaneessa Marmaranmeressä. Sen pinta-ala on 117,8 neliökilometriä. Marmara on Turkin toiseksi suurin saari Imbroksen eli Gökçeadan jälkeen.
Historia.
Antiikki.
Antiikin aikana saarella sijaitsi Prokonnesoksen kaupunki ja kaupunkivaltio. Saari tunnettiin marmoristaan, joka oli merkittävä vientituote ja on antanut saarelle sen nykyisen nimen.
Samuel Quesada

 
Samuel Quesada (s. 1993) on espanjalainen kevytsarjan karateka. Hän on voittanut Kyokushinin Espanjan ja Alankomaiden mestaruudet, sekä kilpaillut useasti EM-kilpailuissa.
Kilpaura.
Quesada saavutti maaliskuussa 2014 hopeaa Espanjan Openin katakilpailussa. Sitä vastoin kumitessa hän saavutti pronssia. Lokakuussa ensimmäisissä Águilas cupissa hopeaa hävittyään loppuottelun David Varalle. Hänet palkittiin myös turnauksen parhaasta ottelutekniikasta. Quesada oli toukokuussa mukana Bulgarian EM-kilpailuissa, jossa hän hävisi avauskierroksella Eldar Ismailoville.
Quesada saavutti helmikuussa 2015 Espanjan Openissa hopeaa niin kumitessa, kuin katassa. Kumiten kevytsarjan loppuottelussa hän hävisi mestaruuden Albert Reyesille. Toukokuussa Quesada oli mukana EM-kilpailuissa, Saksassa. Hän eteni jatkoon ensimmäiseltä kierrokselta luovutuksella ja kohtasi toisella kierroksella Oleksandr Gruchenkon, jolle hän hävisi.
Espanjan mestaruus (2016).
Huhtikuussa 2016 Quesada oli mukana Espanjan Openissa, jossa hän sijoittui katakilpailussa neljänneksi. Sitä vastoin kevytsarjan kumitessa Quesada otti uransa ensimmäisen Espanjan mestaruuden voittamalla loppuottelussa Carlos Dominguezin. Heinäkuussa hän oli mukana Fuerteventura Openissa, joka käytiin avoimessa painoluokassa. Quesada eteni loppuotteluun saakka ja voitti mestaruuden Jahmaine Christieta vastaan. Hän kilpaili myös katassa, josta Quesada saavutti pronssia. Lisäksi hänet palkittiin turnauksen nopeimmasta tyrmäyksestä ja parhaasta ottelutekniikasta.
Helmikuussa 2017 Quesada saavutti pronssia Espanjan Openissa. Toukokuussa hän oli mukana Ranskan EM-kilpailuissa, jossa Quesada hävisi avauskierroksella Andrei Kotoville.
Kesäkuussa 2018 Quesada saavutti pronssia Fuerteventura Openissa. Lisäksi hänet palkittiin parhaasta ottelutekniikasta.
Toukokuussa 2019 Quesada oli mukana Puolan EM-kilpailuissa. Hän voitti avauskierroksella Mark Bagdin ja toisella kierroksella François-Xavier Marinellin tuomariäänin. Kolmannella kierroksella Quesada hävisi Jevgeni Gluhoville tuomariäänin.
Alankomaiden mestaruus (2020).
Helmikuussa 2020 Quesada saavutti Alankomaiden kevytsarjan mestaruuden.
Huhtikuussa 2022 Quesada saavutti Sveitsin Openissa pronssia voitettuaan mitalikamppailussa Jon Lorenten. Seuraavaksi hän saavutti Espanjan Openissa pronssia, jonka myötä Quesada valittiin edustamaan Espanjaa kesäkuussa Bulgariassa pidettäviin EM-kilpailuihin. Hän voitti avauskierroksella Omar al-Duaijin tuomariäänin. Toisella kierroksella Quesada hävisi Michał Kalmusille tuomariäänin ja sijoittui 8 parhaan joukkoon.
Mikronísi (Kykladit)

Mikronísi () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Pároksen saaren lounaispuolella sen ja Antíparoksen saaren välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,017 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Mikronísi kuuluu Pároksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Thomas Telford

Thomas Telford (9. elokuuta 1757 Eskdale, Dumfriesshire, Skotlanti – 2. syyskuuta 1834 Lontoo) oli skotlantilainen rakennusinsinööri, jonka liikenneväylähankkeet alikehittyneellä Skotlannin ylämaalla vaikuttivat perustavanlaatuisesti Yhdistyneen kuningaskunnan taloudelliseen yhtenäistymiseen. Telfordin kaupunki on nimetty hänen mukaansa.
Elämä ja ura.
Telford oli paimenen poika, ja varhaislapsuudesta lähtien hän työskenteli karjanhoitajana ja kävi satunnaisesti Westerkirkin seurakunnan koulua. Vuonna 1780 Telford lähti Edinburghiin, jossa hän aloitti uransa muurarina ja kouluttautui arkkitehdiksi. Vuonna 1786 hänet nimitettiin Shropshiren julkisten töiden virkamieheksi, ja hänen vastuulleen kuului rakennusten ja siltojen rakentaminen. Hän rakennutti tuona aikana muun muassa kolme Severn-joen ylittävää siltaa. Vuonna 1793 Telfordista tuli Ellesmere Canal Companyn edustaja ja insinööri. Hänen valuraudasta valmistetut Pontcysyllten akvedukti ja Chirkin akvedukti Walesissa toivat hänelle kansallista mainetta. Hallitus palkkasi hänet vuonna 1803 avustamaan Skotlannin ylämaan kehittämisessä, ja hän oli vastuussa Kaledonian kanavasta, satamatöistä Aberdeenissa, Dundeessa ja muualla sekä useiden teiden ja siltojen rakentamisesta. Myöhemmin hän rakensi kuuluisat Conwyn riippusillan ja Menain riippusillan parantaessaan teitä Chesteristä ja Shrewsburystä Holyheadiin.
Telford työskenteli sitten kanavien parantamisen ja rakentamisen parissa. Hän rakennutti uuden Birminghamin ja Liverpoolin risteyskanavan ja uuden Harecastlen tunnelin Trentin–Merseyn kanavalla. Telfordin muita töitä olivat muun muassa St. Katharine -satamat Lontoossa ja tiet Skotlannin alamaassa. Hän työskenteli myös Götan kanavalla Ruotsissa, jossa hänet lyötiin Vasa-ritarikunnan ritariksi ja valittiin Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian ulkomaiseksi jäseneksi. Telford oli vuonna 1818 perustetun rakennusinsinöörien yhdistyksen (Institution of Civil Engineers) ensimmäinen puheenjohtaja.
Mikrós Avelás

Mikrós Avelás () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin, ja sijaitsee Irakleián saaren länsipuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,015 neliökilometriä ja se on asumaton (2011). Hallinnollisesti Mikrós Avelás kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saaren suurin korkeus on 24 metriä merenpinnasta laskettuna. Mikrós Avelás muodostaa läheisen Megálos Aveláksen saaren kanssa Avelonísian saariparin.
Náta

Náta () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Sýroksen saaren itäpuolella sen ja Ríneian saaren välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,017 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Náta kuuluu Sýros-Ermoúpolin kuntaan, Sýroksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Mariestads-Tidningen

Mariestads-Tidningen (lyh. MT) on ruotsalainen vuonna 1817 perustettu sanomalehti, jonka kotikunta on Mariestad. Se kuuluu NWT Media AB -konserniin ja ilmestyy viidesti viikossa. Lehti uutisoi Mariestadin lisäksi Törebodan ja Gullspångin kuntien alueelta.
Nisáki (Chíos)

Nisáki () eli Mikró Nisáki (Μικρό Νησάκι) eli Ágios Sóstis (Άγιος Σώστης) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Chíoksen saaren länsipuolella. Saaren pinta-ala on 0,037 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Nisáki kuuluu Chíoksen kuntaan, Chíoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Nisákin ja Chíoksen välissä sijaitsee Ágios Stéfanoksen saari.
Ágios Sóstis

Ágios Sóstis (, myös "Ai-Sóstis", Αη-Σώστης) voi viitata seuraaviin:
Nisáki (Dodekanesia)

Nisáki () eli Nísos (Νήσος) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Chálkin saaren itärannikon ja Chálkin kylän edustalla. Saaren pinta-ala on 0,316 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Nisáki kuuluu Chálkin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on yhdessä muiden lähisaarten kanssa osa lintudirektiivin mukaista Natura 2000 -aluetta.
Montcuq-en-Quercy-Blanc

Montcuq-en-Quercy-Blanc on kunta Lounais-Ranskassa Lotin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 26 kilometriä Cahorsin kaupungista lounaaseen.
Kunta muodostettiin 1. tammikuuta 2016. Tuolloin viisi kuntaa Belmontet, Lebreil, Montcuq, Sainte-Croix ja Valprionde yhdistyivät.
Kunnan nähtävyys on 1100-luvulla rakennettu puolustustorni "Tour-Donjon". Linnoitus joutui vuosisatojen aikana lukuisien hyökkäyksien kohteeksi. Nykyään tornissa olevassa näyttelyssä voi tutustua tornin historiaan. Tornista tehtiin historiallinen muistomerkki vuonna 1904. Sen jälkeen tornia korjattiin vuosina 1910–1911, jolloin siihen rakennettiin kierreportaat ja julkisivuja korjattiin. Korjaustöitä jatkettiin tulevina vuosikymmeninä, ja viimeiset tehtiin keväällä 2010.
Oxiá (Dodekanesia)

Oxiá () eli Oxeía (Οξεία) eli Oxyá (Οξυά) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Sýmin saaren luoteisrannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,044 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Oxiá kuuluu Sýmin kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on Sýmin ympäristön muiden pienten lähisaarten kanssa osa Natura 2000 -aluetta.
Oxiá

Oxiá () tai Oxeía (Οξεία) voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:
Danylo Husar Struk

Danylo Husar Struk (; 5. huhtikuuta 1940 Lviv, Ukrainan SNT – 19. kesäkuuta 1999 München, Saksa) oli ukrainalainen kirjallisuudentutkija. Hän oli vuodesta 1988 Ševtšenkon tieteellisen seuran jäsen ja vuodesta 1997 sen Euroopan-paikallisosaston johtaja. Hän oli vuodesta 1992 Ukrainan kansallisen tiedeakatemian ulkomainen jäsen.
Danylo Husar Strukin isä oli yhteiskunnallinen vaikuttaja Jevstahi Struk, joka pahoinpideltiin kuoliaaksi Lontskyin vankilassa neuvostoaikana 1941.
Struk opiskeli Harvardin, Albertan ja Toronton yliopistoissa. Torontosta hän väitteli tohtoriksi 1970. Hän opetti ukrainan kieltä ja kirjallisuutta Torontossa vuodesta 1967 ja oli professori vuodesta 1981. Hän oli "Encyclopedia of Ukrainen" toimituspäällikkö 1982–1990 ja vuodesta 1989 päätoimittaja. Struk kirjoitti kirjoja ja artikkeleita tieteellisiin julkaisuihin ja emigranttilehtiin sekä runsaasti artikkeleita myös "Encyclopedia of Ukraineen". Hänen ukrainankielisiä runojaan on julkaistu antologioissa. Hän käänsi ukrainalaisia kirjailijoita englanniksi ja T. S. Eliotin, W. P. Kinsellan ja Theodore Galayn tuotantoa ukrainaksi.
Pámfyllo

Pámfyllo (, ) eli Pámfilo (Πάμφιλο, ) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja sijaitsee Lesboksen saaren itäpuolella Pámfilan kylän edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,07 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Pámfyllo kuuluu Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen.
Panagía (Kykladit)

Panagía () eli Parthénos (Παρθένος) eli Panagía Parthéna (Παναγία Παρθένα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Náxoksen saaren länsirannikolla Mikrí Víglan rannan edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,009 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Panagía kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on saanut nimensä siellä olevasta Neitsyt Marialle ("Panagía Parthéna") omistetusta kirkosta. Se juhlii vuosittain Kristuksen taivaaseenastumisen päivänä ("Análipsi").
Panagiá (Lesbos)

Panagiá () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja tarkemmin Tomaronísian saariin ja sijaitsee Lesboksen saaren itäpuolella. Saaren pinta-ala on 0,121 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Panagiá kuuluu Länsi-Lesboksen kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Se on osa Mantamádoksen kyläyhdyskuntaa.
Panagiá, suomeksi ”Neitsyt Maria”, on Tomaronísian saarista kolmanneksi suurin. Sen lounaispuolella sijaitsee saariryhmän suurin saari Barbaliás. Panagiá on yhdessä muiden Tomaronísian saarten ja eräiden muiden Lesboksen rannikon kalliosaarten kanssa osa Natura 2000 -aluetta ”Lesboksen saaret” (GR4110009). Saaren suurin korkeus on noin 40 metriä merenpinnasta laskettuna. Saarella on pieni majakka.
Parthenos

Parthenos (, ”neitsyt”) voi viitata seuraaviin:
Panagia

Panagia (, ”Kaikkein pyhin”) voi viitata seuraaviin:
Pappoús

Pappoús () on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisten Sporadien saariryhmään ja sijaitsee Kyrá Panagián saaren koillispuolella sen ja Gioúran saaren välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,082 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Pappoús kuuluu Alónnisoksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen.
Dirk van Duijvenbode

Dirk van Duijvenbode (s. 30. kesäkuuta 1992 Katwijk aan Zee) on alankomaalainen dartsinpelaaja, joka pelaa PDC-liiton alaisuudessa. Duijvenboden uran parhaat saavutukset ovat finaalipaikat vuoden 2020 World Grand Prix -turnauksessa sekä vuoden 2022 World Series of Darts Finals -turnauksessa, joissa molemmissa hän hävisi walesilaiselle Gerwyn Pricelle.
Ura.
Van Duijvenbode aloitti PDC-uransa vuonna 2014, mutta onnistui vakiinnuttamaan asemansa maailman huipulla vuonna 2020. Hän pääsi World Grand Prix -turnauksen loppuotteluun ensimmäistä kertaa turnaukseen osallistuessaan vuonna 2020. Samana vuonna hän selviytyi EM-kisojen sekä Players Championship Finals -turnauksen puolivälieriin, ja alkuvuodesta 2021 MM-kisojen puolivälieriin. Tuolloin van Duijvenbode nousi ensimmäistä kertaa maailmanrankingin 32 parhaan joukkoon.
Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunta

Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien yhdyskunta () on vuonna 2022 perustettu uskonnollinen yhdyskunta, joka toimii Suomen reformoitujen baptistiseurakuntien kattoyhdistyksenä. Yhdyskunnan perustivat kolme seurakuntaa: Espoon Kotikirkko, Tampereella toimiva Armon Baptistiseurakunta ja Jyväskylän reformoitu baptistiseurakunta. Yhdyskunnan kotipaikka on Helsinki.
Yhdyskunta on sitounut itse laadittuun uskontunnustukseen, joka pohjautuu vuoden 1689 Lontoon baptistien uskontunnustukseen. Lontoon toinen baptistitunnustus (kirjoitettu 1677 ja julkaistu laajemmin 1689) on englantilaisten partikulaaribaptistien laatima historiallisesti merkittävä uskontunnustus.
Kaarlo Vuorenmaa

Kaarlo Julius (Kalle) Vuorenmaa, vuoteen 1905 Wessman, sittemmin Wuorenmaa (20. tammikuuta 1897 Pori – 20. maaliskuuta 1973 Pori) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Vuorenmaan vanhemmat olivat isännöitsijä Juho Karl Wessman ja Tekla Maria Bergbom ja puolisot vuodesta 1926 Irja Julia Manner ja vuodesta 1955 Anna-Liisa Aini Virta. Vuorenmaa oli lennätinlaitosten palveluksessa 1915–1919, W. Rosenlew &amp; Co. Ab:n palveluksessa 1920–1927, Porin Sähkö, Wuorenmaa ja K:nin toimitusjohtaja vuodesta 1927 ja Vuorenmaa Oy:n perustajaosakas, toimitusjohtaja ja johtokunnan puheenjohtaja vuodesta 1943. Hän oli Porin kaupunginvaltuuston jäsen 1948–1949 ja kaupunginhallituksen jäsen 1948–1949 ja hänellä oli myös useita muita luottamustehtäviä. Talvisotaan ja jatkosotaan osallistunut Vuorenmaa oli sotilasarvoltaan reservin kersantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1965.
Halunan työväentalo

Halunan työväentalo oli Nilsiän kunnan (vuodesta 2013 lähtien osa Kuopiota) Halunan kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa.
Halunan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja se liittyi samana vuonna SDP:en. Perustamisvuoden lopulla yhdistyksessä oli 22 jäsentä. Jo vuonna 1907 "Savon Työmies" -lehdessä kirjoitettiin, että yhdistyksen toiminta oli alkuinnostuksen jälkeen lopahtanut. Seuraavana vuonna toimintaa käynnisteltiinkin uudelleen. Vuonna 1920 yhdistyksen jäsenmäärä oli 40. 
Jo syksyllä 1906 yhdistys järjesti iltamat rakennusrahastonsa kartuttamiseksi. Talo valmistui yhden lähteen mukaan vasta vuonna 1923, mutta jo vuonna 1919 Halunan työväenyhdistyksen talolle haettiin vahtimestaria. Vuonna 1924 paikallinen nuorisoseura järjesti iltamat talolla. Vuonna 1927 yhdistys sai luvan järjestää arpajaiset rakennusrahastoaan varten, joten talon korjaus, laajentaminen tai uuden talon hankinta lienee ollut suunnitteilla.
Yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla vuonna 1930. 1940-luvulla talo oli jonkin aikaa sosialidemokraattisen piirin hoidossa. Talon tai yhdistyksen myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.
Antonia Haga

Antonia Haga (s. 1989) on suomalainen pyöräsuunnistaja. Hän on viestin maailmanmestari vuosilta 2016 ja 2017. Hän saavutti vuonna 2018 MM-kilpailuissa pitkällä matkalla hopeaa ja viestissä pronssia sekä EM-kilpailuissa pitkällä matkalla pronssia. Hän edustaa seuratasolla OK Botniaa.
Antonia Hagan veli André Haga kilpailee myös pyöräsuunnistuksessa.
Kunnasleimupuu

Kunnasleimupuu ("Brachystegia microphylla") on hernekasvien (Fabaceae) heimoon, leimupuiden ("Brachystegia") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on kausivihanta puu, joka voi kasvaa 6–12 metriä korkeaksi. Puun latvus on muodoltaan laakea. Rungon kuori on sileää ja harmaata, joskin sieltä täältä ulkokuoren alta voi näkyä harmaanruskea sisäkuori.
Kunnasleimupuun lehdet ovat monilehdykkäisiä, ja niissä on 25–72 paria lehdyköitä, joista keskimmäiset ovat suurimpia. Lehdykät ovat 5–15 mm pitkiä ja 1–2 mm leveitä. Kunnasleimupuu muistuttaa "Brachystegia glaucescens" -leimupuulajia, mutta lajit ovat erotettavissa toisistaan lehtituntomerkkien perusteella.
Kunnasleimupuun kukat sijaitsevat monikukkaisissa ja kerrannaisissa tertuissa, jotka sijaitsevat varsien päissä tai lehtihangoissa. Kukissa on neljä tai viisi verholehteä mutta ei terälehtiä. Hedelminä olevat palot ovat puutuneita ja 5–10 cm pitkiä.
Kunnasleimupuuta tavataan runsassateisilla alueilla kivisessä maastossa ja vuoristoissa 1 000–1 800 metrin korkeudella merenpinnasta.
Kelontekemän työväentalo

Kelontekemän työväentalo sijaitsee Kittilän kunnassa Kelontekemän kylässä ja on rakennettu vuonna 1950. Talon omistaa Kelontekemän Työväenyhdistys.
Rakennus.
Rakennus on kyläläisten itsensä suunnittelema, ja se on suurimmaksi osaksi rakennettu talkoilla. Talon hirsityöt teetettiin ammattityönä.
Alkuaan talossa oli pärekatto, mutta se on muutettu peltikatoksi vuonna 1970. Talon nurkkakivet korvattiin betonisokkelilla vuonna 1974. Rakennusta laajennettiin vuonna 1975 kahvilaosalla. Laajennus tehtiin puurunkoisena ja lautaverhoiltuna. Kaikki muutokset on tehty talkoovoimin.
Alkuaan talossa ei ollut sähköä. Myöhemmin taloon kustannettiin sähkö tanssien tuotoilla. Talon lämmittämiseen käytetään liikuteltavaa kuumailmapuhallinta, ja kahvilassa on sähköpatterit.
Talon huoneistoala on 209 m², salin koko on 88 m², näyttämö 43 m² ja ravintola 53 m².
Toimintaa työväentalolla.
Taloa on käytetty yhdistyksen kokouksiin ja tanssitilaisuuksiin. Käyttö on ympärivuotista ja sitä vuokrataan.
Arktinen hysteria (romaani)

Arktinen hysteria on Marko Tapion kaksiosainen romaani. Se koostuu teoksista "Vuoden 1939 ensilumi" (1967) ja sota-aiheisesta "Sano todella rakastatko minua" (1968). Tapio suunnitteli teossarjan neliosaiseksi, mutta siitä ehti ilmestyä vain kaksi ennen hänen kuolemaansa.
Edward Waring

Edward Waring (1734 Old Heath, Shrewsbury, Shropshire, Englanti – 15. elokuuta 1798 Pontesbury, Shropshire, Englanti) oli englantilainen matemaatikko, joka tutki algebraa ja lukuteoriaa.
Elämä ja ura.
Waring oli varakkaan maanviljelijän vanhin poika. Hän opiskeli Magdalene Collegessa Cambridgen yliopistossa ja valmistui vuonna 1757 senior wranglerina, eli sai ensimmäisen sijan vuotuisessa matemaatikan kokeessa. Seuraavana vuonna hänet valittiin fellowiksi ja vuonna 1760 Cambridgen Lucas-professuuriin hyvin nuorena. Hän sai Cambridgesta lääketieteen tohtorin tutkinnon vuonna 1770, mutta ei ilmeiseti harjoittanut lääketiedettä juurikaan. Hänet valittiin Royal Societyn jäseneksi vuonna 1763, ja hän sai seuran Copley-mitalin vuonna 1784, mutta epäselvistä syistä hän erosi seurasta vuonna 1795. 
Vuonna 1762 Waring julkaisi kuuluisan ja vaikeaselkoisen teoksensa "Miscellanea analytica" (julkaistu myöhemmin nimillä "Meditationes algebraicae" ja "Proprietates algebraicarum Curvarum"), joka kattaa algebran, lukuteorian ja geometrian aiheita. Kirjassa hän esittelee, mutta ei todista, Waringin probleeman ja hänen oppilaansa mukaan nimetyn Wilsonin lauseen. Hän myös julkaisi painettuna teoksessa ensimmäisenä otaksuman, joka nykyään tunnetaan Goldbachin konjektuurina. Waringin muihin teoksiin kuuluvat "Meditationes analyticae" (1776; 1782), "On the Principle of Translating Algebraic Quantities into Probable Relations and Annuities" (1792) ja "An Essay on the Principles of Human Knowledge" (1794), joka sisältää ensimmäisen järjestelmällisen esityksen algebrallisista funktioista.
Murtolahden työväentalo

Murtolahden työväentalo oli entisen Nilsiän kaupungin Murtolahden kylässä sijainnut työväentalo. Murtolahti on kuulunut aiemmin Muuruveden ja Juankosken kuntiin ja on nykyisin Nilsiän mukana osa Kuopiota. 
Historiaa.
Murtolahden työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja seuraavana vuonna yhdistys liittyi SDP:hen. Perustamisvuonna yhdistyksessä oli 35 jäsentä, vuonna 1908 jäsenmäärä oli pudonnut 25:en. Talo valmistui vuonna 1915. Paikkakunnalla oli 1920-luvulla ilmeisesti kiistoja sosialidemokraattien ja kommunistien välillä, sillä vuonna 1928 sosialidemokraattinen "Vapaus"-lehti kirjoitti ”kommunistihuligaanien” tunkeutuneen työväentaloon ja särkeneen sen ikkunoita. Myös vuonna 1929 kirjoitettiin ”pitkästä puolustustaistelusta kommunisteja vastaan”. 
23.6.1931 Murtolahdella järjestettiin ”kansalaiskokous”, johon osallistui 21 henkeä. Kokouksen tuloksena päätettiin pyytää nimismieheltä ja maaherralta työväentalon pysyvää sulkemista erilaisten järjestyshäiriöiden vuoksi. Työväenyhdistyksen mukaan järjestyshäiriöitä ei ollut ollut, eikä yhdistyksen lakkauttaminen kommunistilakienkaan nojalla onnistuisi, sillä se oli sosialidemokraattinen. Yhdistyksen edustajien mukaan suuri osa kansalaiskokoukseen osallistujista oli maalaisliittolaisia, jotka olivat kateellisia siitä, että työväentalolla pidetyissä iltamissa kävi enemmän yleisöä kuin maalaisliittolaisten iltamissa. Nimismies kielsi kesällä 1931 väliaikaisesti iltamien ym. järjestämisen työväentalolla. Talo pysyi suljettuna ainakin vuoden 1932 lopulle, jolloin asiaa käsiteltiin myös eduskunnassa osana laajempaa työväentalojen sulkua koskevaa keskustelua. Ilmeisesti yhdistys sai jatkaa toimintaansa väliaikaisen sulun jälkeen, sillä vuonna 1934 se järjesti jälleen iltamat talollaan.
Osa tontista, jolla talo oli, myytiin vuonna 1957 yksityishenkilölle asuintontiksi. Vuonna 1967 talo purettiin, sillä se oli pahasti tupajumien syömä. Tontti jäi sosialidemokraattisen piirin haltuun, jolla se oli vielä vuonna 1988.
Toimintaa työväentalolla.
Maaliskuussa 1929 yhdistys järjesti hiihtokilpailut ja niiden päätteeksi iltamat talolla. Vuonna 1930 yhdistyksen sisällä oltiin huolissaan siitä, ettei nuoriso enää tahtonut ottaa osaa aatteelliseen toimintaan, vaan sen pääharrastuksena oli kevyt huvittelu. Niinpä yhdistyksen alaisuuteen oli päätetty perustaa näytelmäseura. 
Rakennus.
Talo oli yksikerroksinen, hirsirakenteinen ja pinta-alaltaan 128 neliömetriä. Sen korkeus oli 2,75 metriä. Juhlasalissa oli näyttämö ja istumapaikat 80:lle, ja lisäksi talossa oli ravintola, keittiö ja ulko-wc.
Verkkokurssialusta

Verkkokurssialusta on tekninen työkalu ja alusta verkkokurssin rakentamiselle ja jakelulle. Sen avulla voi tehdä verkkokurssin, hallinnoida käyttäjiä ja toimittaa materiaalit osallistujille.
Verkkokurssialustaa voidaan vaihtoehtoisesti kutsua myös verkkokoulutusalustaksi tai verkkovalmennusalustaksi.
Verkkokurssialustalla voi tehdä kurssille rakenteen ja lisätä kurssia, koulutusta ja valmennusta tukevaa sisältöä, kuten tekstiä, kuvaa, videota, liitetiedostoja ja äänitiedostoja. Lisäksi sen avulla voi luoda oppimisprosessin sekä hallita osallistujia ja käyttöoikeuksia. 
Verkkokurssialustan muita ominaisuuksia voivat olla mm. kurssimoduulien ilmestymisen ajastus ja kopiointi, verkkokurssien myynnin mahdollistaminen ja erilaiset vuorovaikutusmahdollisuudet kuten ryhmäkeskustelut.
Verkkokurssialusta mahdollistaa sisällön ajastuksen, jolloin ryhmä aloittaa yhtä aikaa tai kurssi on jatkuvasti tarjolla ja sen voi käydä läpi omaan tahtiin. Käytössä voi olla automaattiset ilmoitukset kurssilaisille ja integroitu mahdollisuus sähköpostien lähettämiseen.
Suurin osa verkkokurssialustoista veloittaa kurssin tekijältä kuukausittain kiinteän kustannuksen.
Ilmaisissa alustoissa maksut saattavat olla komissiomaksuja. Kurssin tekijä voi joutua maksamaan 5-10% jokaisen myydyn kurssin hinnasta verkkokurssialustan tekijälle. 
Julkisilla verkkosivuilla kaikkien saatavilla oleva “verkkokurssi”  tai yhden yrityksen tai organisaation sisäiseen käyttöön räätälöity oppimisratkaisu ei ole verkkokurssialusta.