Cannae

Cannae (lat.; , ) oli antiikin aikainen kaupunki Apuliassa Italiassa. Se sijaitsi nykyisen Barlettan kunnan alueella nykyisessä Canne della Battagliassa.
Cannae oli pieni kaupunki, joka tunnetaan historiassa lähes pelkästään vuonna 216 eaa. käydystä Cannaen taistelusta, jossa Hannibalin johtamat karthagolaiset tuhosivat suuremman roomalaisen armeijan klassisessa kaksipuolisessa saarrostuksessa.
Maantiede.
Cannaen kaupunki sijaitsi Apuliassa Aufidus (nyk. Ofanto) -joen oikealla eli etelärannalla noin 10 kilometriä sisämaahan sen suusta ja saman verran koilliseen Canusiumista (nyk. Canosa di Puglia). Kaupunki oli rakennettu kukkulalle, jota perinteisesti kutsutaan nimellä Monte di Canne.
Cannaen taistelu käytiin Aufiduksen rannoilla kaupungin välittömässä läheisyydessä. Kiistaa on kuitenkin ollut taistelun tarkasta paikasta: toiset sijoittavat sen joen pohjois- ja toiset etelärannalle, ja roomalaisten ja karthagolaisten sotajoukkojen aiemmat liikkeet on tulkittu sopimaan kumpaankin näkemykseen. Polybioksen kertomus, joka on selkein ja täsmällisin, tukee yhtä tulkintaa, eikä Liviuksen kuvaus, vaikka on vähemmän selvä, ole sen kanssa millään tavoin ristiriitainen. Appianoksen, Plutarkhoksen ja Johannes Zonaraksen kertomukset eivät lisää topografiseen kysymykseen uutta tietoa. Tästä ongelmasta enemmän jäljempänä.
Historia.
Cannaen taistelu.
Cannae tunnetaan historiassa lähinnä siitä nimensä saaneesta Cannaen taistelusta, joka oli osa toista puunilaissotaa. Se käytiin 2. elokuuta 216 eaa. Taistelussa karthagolainen sotapäällikkö Hannibal voitti Aemilius Paulluksen ja Gaius Terentius Varron johtamat roomalaiset joukot. Roomalaisia arvioidaan kaatuneen taistelussa , kun taas karthagolaisia kuoli vain .
Hannibal oli talvehtinut Geroniumissa, ja vasta alkukesästä hän jätti talvileirinsä ja valtasi yllättäen Cannaen. Kaupunki oli tuhottu jo edellisenä vuonna, mutta linnake oli säilynyt, ja roomalaiset olivat keränneet sinne suuret varastot viljaa ja muita tarvikkeita, jotka joutuivat nyt karthagolaisten haltuun. Hannibal miehitti linnakkeen ja perusti leirinsä sen välittömään läheisyyteen.
Kun roomalaiset sotapäälliköt olivat saaneet käskyn ryhtyä ratkaisevaan taisteluun, he seurasivat Hannibalia ja asettuivat aluksi noin 50 stadioninmitan päähän vihollisesta. Seuraavana päivänä Varro vaati leirin siirtämistä lähemmäs, ja roomalaiset perustivat nyt kaksi leiriä: suurempi jäi samalle puolelle Aufidusta kuin ennenkin eli selvästi etelärannalle, ja pienempi osa joukoista siirrettiin joen vastarannalle, hieman alavirtaan, noin 10 stadionin päähän sekä suuremmasta roomalaisleiristä että Hannibalin leiristä. Aufidus oli tuohon vuodenaikaan helposti kahluukelpoinen lähes missä tahansa, joten se ei estänyt vapaata yhteydenpitoa leirien välillä.
Taistelupäivänä Varro ylitti joen pääjoukkojensa kanssa suuremmasta leiristä ja yhdisti ne pienemmästä leiristä tulleisiin, minkä jälkeen hän asetti koko armeijansa rintamaan etelään päin. Hannibal puolestaan ylitti joen kohdatakseen hänet ja asetti joukkonsa rintamaan siten, että hänen vasen siipensä tukeutui jokeen, roomalaista ratsuväkeä vastaan, joka muodosti konsulien johtaman armeijan oikean siiven. Tämän kuvauksen perusteella vaikuttaa täysin selvältä, että taistelu käytiin Aufiduksen pohjoisrannalla, ja tähän johtopäätökseen ovat tulleet sekä paikkaa tutkineet että kysymystä sotilaallisesta näkökulmasta tarkastelleet. Sama johtopäätös näyttää selvästi seuraavan myös Liviuksen kuvauksesta: hän kertoo, että taistelun jälkeen 600 miehen joukko murtautui pienemmästä leiristä suurempaan ja sieltä, yhdessä suuremman osaston kanssa, Canusiumiin.
Ainoa jäljelle jäävä vaikeus johtuu siitä, että Polybios kertoo selvästi roomalaisarmeijan seisseen etelään päin ja karthagolaisten pohjoiseen. Tämän vahvistaa myös Livius, joka lisää Hannibalin saaneen näin edun siitä, että hänellä oli takanaan Vulturnus-niminen tuuli, joka ajoi pölypilvet vihollisen silmille. Tämä on sama kuin Euros eli kaakkoistuuli, jota Italiassa kutsutaan siroccoksi ja joka pyyhkii usein suurin voimin Apulian tasankojen yli. Tämä seikka, jolle jotkut roomalaiskirjoittajat ovat antaneet liioitellun merkityksen, tukee Polybioksen kertomusta. Koska Aufiduksen yleinen kulku on lounaasta koilliseen, vaikuttaa kuitenkin mahdottomalta, että roomalaisarmeija olisi voinut oikea siipensä jokeen tukeutuen seistä etelään päin, jos se olisi ollut pohjoisrannalla. Tästä syystä jotkut ovat hylänneet sekä Polybioksen että Liviuksen kertomukset.
Erään ehdotuksen mukaan kuitenkin juuri siinä tasangon kohdassa, jossa taistelu saatettiin käydä, Aufidus, virrattuaan jonkin matkaa suoraan itään, tekee äkkiä käännöksen etelään ja muodostaa hyvin laajan puoliympyrän. Roomalaiset olisivat ehkä kahlanneet joen yli tässä joenmutkassa ja asettaneet oikean siipensä joen rantaan siinä kohdassa, jatkaen siitä rintamansa tasangolle itään, niin että taistelu käytiin tämän puoliympyrän sisällä.
On kuitenkin huomautettu, että kyseisen joen mutkan sisään jäävä tila vaikuttaa liian ahtaalta näin suuren taistelun käymiseen. Muun muassa tästä syystä jotkut muinaistutkijat ja topografit ovat siirtäneet taistelun tapahtumapaikan joen eteläpuolelle, Cannaesta Canusiumiin päin. Kuitenkin sama vastaväite taistelupaikan suhteellisen rajallisesta tilasta pätee myös tässä tapauksessa: Aufiduksen oikean rannan tasanko on nimittäin hyvin pieni, sillä ne kukkulat, joilla sekä Canusium että Cannae sijaitsivat, reunustavat jokea melko läheltä, niin että väliin jää alle kilometri. Nämä kukkulat ovat loivia ja pehmeäreunaisia ja tuskin estäisivät armeijan liikkeitä, mutta kaikki antiikin aikaiset lähteet ovat yksimielisiä siitä, että taistelu käytiin tasangolla.
Muut tiedot.
Cannesta on vain vähän muuta tietoa. Taisteluun saakka se näyttää olleen, kuten Florus sitä nimittää, ”Apulian tuntematon kylä” (”"Apuliae ignobilis vicus"”), ja luultavasti se oli Canusiumin alaisuudessa. Cannaen nimi mainitaan kuitenkin uudelleen liittolaissodan aikana vuonna 89 eaa., jolloin siellä käytiin yhteenotto Rooman kenraali Cosconiuksen ja samnilaisia johtaneen Trebatiuksen välillä. Näyttää siltä, että se oli tuolloin yhä linnoitus; ja Plinius vanhempi luettelee ”"Cannenses, nobiles clade Romana"” Apulian "municipiumeiden" joukossa. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Cannensis".
Arkeologisten löydösten perusteella Cannae on saattanut toimia vauraamman Canusiumin kauppapaikkana vielä keisari Julianuksen aikaan 300-luvulla jaa. Myöhäisellä Rooman valtakunnan kaudella Cannaesta tuli piispanistuin, ja se näyttää jatkaneen olemassaoloaan keskiajalle aina 1200-luvun loppupuolelle saakka. Lopullisen hylkäämisen ajankohta ei ole tiedossa.
Rakennukset ja löydökset.
Cannaen paikalla on roomalaisaikaisen kaupungin raunioita. Niistä on kaivettu esiin merkittävä osa, mukaan lukien osa kaupungin muurista sekä kaduista ja niiden varren rakennuksista. Muihin löytöihin lukeutuu muun muassa piirtokirjoituksia.
Kaupungin ympäristöstä on löydetty neoliittisia ja pronssikautisia saviastianpaloja sekä rautakautisia ja arkaaisia apulialaisia hautauksia. Jälkimmäisistä on löydetty 600–500-luvuille eaa. ajoittuvaa geometrisesti koristeltua daunialaista keramiikkaa. Kaupungista etelään on löydetty menhir.