Ykspihlajan Toimitalo

Ykspihlajan Toimitalo on Kokkolassa sijaitseva työväentalo. Rakennus on suojeltu asemakaavassa.
Talon omistaa Kansantalojen Liittoon kuuluva Ykspihlajan toimitaloyhdistys, johon kuuluvat Ykspihlajan Työväen Näyttämö, Ykspihlajan työväen soittajat, Ykspihlajan Reima, Ykspihlajan eläkeläiset, Kokkolan Vasemmistoliitto sekä Ykspihlajan asukasyhdistys. Taloa vuokrataan ulkopuolisille juhliin ja muihin tapahtumiin.
Historia.
Työväenyhdistyksen perustaminen.
Ykspihlajan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Yhdistystä perustamassa olivat satamatyöläiset, sahalaiset ja Friisin konepajan työntekijät. Yhdistys oli jo edellisenä vuonna suurlakon innoittamana vaatinut kaupunginvaltuustoa kieltämään väkijuomien myynnin, kunnes yleinen kieltolaki saataisiin voimaan.
Työväenyhdistyksen alaisuuteen perustettiin saha- ja lautatarha-ammattiosasto, jossa vuonna 1907 oli 46 jäsentä. Ammattiosasto sai pitää kokouksiaan sahan huoneistossa, mutta tila ei soveltunut iltamien ja muiden tapahtumien järjestämiseen. Näyttämöharrastus aloitettiin Friisin lukutuvalla, johon ei kuitenkaan tahdottu saada naisia mukaan. Osasto julkaisi omaa käsinkirjoitettua "Ruoska"-lehteä, joka ilmestyi joka sunnuntai kello 15. Työväenyhdistys sai alkuaikoina pitää kokouksiaan konepajan lukutuvalla, mutta kun tiloihin tuli kansakoulu vuonna 1907, yhdistyksen olot kävivät entistä ahtaammaksi. Tapahtumia oli hankala järjestää, koska tarvittavat tilat puuttuivat. Myötämielisyyttä työnantajien puolelta osoitti kuitenkin se, että yhdistys sai järjestää teatterinäytöksen konepajan vastavalmistuneessa makasiinissa syksyllä 1907.
Rakennus.
Oman talon suunnittelu alkoi heti perustamisen jälkeen ja rakentamispäätös tehtiin vuonna 1907. Vuoden kuluessa valmistuivat talon piirustukset ja kivijalka. Varojen kerääminen hidasti talon rakentamista. Hirret saatiin Suolahden sahalta. Talo rakennettiin pääasiassa talkoilla. Hirsikehikon veisti urakalla neljä keuruulaista kirvesmiestä.
Talon vihkiäisjuhlaa vietettiin 16. elokuuta 1908. Yhdistys järjesti samalla suurarpajaiset rakennusrahaston hyväksi. Voittoina oli mmuun muassa lehmä, huonekaluja ja rahapalkintoja. Talossa oli juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen sekä kahden huoneen ja keittiön asunto. Hirsirunkoinen talo vuorattiin laudoilla 1920-luvun jälkipuolella ja maalattiin vaaleanvihreäksi vuonna 1975. Alkuperäinen kate oli päre, joka vaihdettiin huopa/peltikatteeksi vuonna 1956. Sisäseinät olivat vuoraamattomia, kunnes ne vuosina 1969—1971 vuorattiin lastulevyillä.
Taloa laajennettiin vuonna 1956. Laajennuksen suunnitteli rakennusmestari S. Cygnel. Näyttämöä suurennettiin, asennettiin vesijohto sekä viemäri ja rakennettiin wc-tilat. Puulämmitys korvattiin öljykeskuslämmityksellä. 1980-luvun alussa ulkohuonerakennuksessa sijaitsivat soittokunnan harjoitussali sekä nyrkkeily- ja painisali.
Toimintaa työväentalolla.
Toiminta talolla oli vilkasta, erityisesti näyttämötoiminta oli aktiivista. Teollisen toiminnan väheneminen näkyi talon hiljentymisenä. Ensimmäisen maailmansodan aikaan vuosina 1914—1917 talo oli venäläisen sotaväen käytössä. Sisällissodan jälkeen talo oli kunnan majoituslautakunnan käytössä kevääseen 1919 asti. Ykspihlajan työväenyhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen vuonna 1920. Yhdistys lakkautettiin vuonna 1923, mutta toiminta talolla saattoi jatkua, koska se oli jo aiemmin siirretty satamaosaston haltuun. Lapuanliikkeen vaikutuskaudella 1930-luvun alussa työväentalo takavarikoitiin. Vuosina 1933—1934 perustettiin Ykspihlajan Talo Oy, jonka avulla talo saatiin vapautettua takavarikosta. Sotien jälkeen toiminta talolla jatkui taas vilkkaana. Talolla on kokousten ohella järjestetty nuorisotoimintaa, tansseja, elokuvanäytöksiä, teatteria ja juhlia.