Kajaani (yritys)

Kajaani Oy (vuoteen 1945 saakka Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö) oli Kajaanin Tihisenniemellä Kajaaninjoen rannassa toiminut, paperin, sahatavaran ja sellun valmistusta vuosina 1907–1989 harjoittanut yritys. Se sulautettiin lopulta osaksi Yhtyneitä Paperitehtaita.
Historia.
Yhtiön perustava kokous pidettiin 9. maaliskuuta 1907 Riihimäellä. Yhtiön nimi oli aluksi "Kajaanin Puutavara Osakeyhtiö". Yhtiön pääosakkaita olivat Kalle Välimaa sekä Paloheimo-veljekset Hjalmar Gabriel Paloheimo, Karl Alfred Paloheimo ja Paavo Paloheimo. Muut osakkaat olivat ähtäriläinen August Annila ja kajaanilainen kauppias Ivan Sergejeff. Yrityksen alkuperäinen nimi vaihtui Kajaani Oy:ksi vuonna 1945.
Perusteina puunjalostusteollisuuden perustamiselle Kajaaniin olivat havupuumetsät, koskivoima ja rautatie. Ensimmäisenä tuotantolaitoksena aloitti vuonna 1907 saha. Ensimmäinen paperikone PK1 käynnistyi vuonna 1919 ja puutyötehdas vuonna 1924. Lisäksi Kajaani Oy valmisti tiiliä, puusepäntuotteita, spriitä ja klooria, myllytuotteita ja sillä oli myös oma maatila. Se harjoitti lisäksi malminetsintää.
Kajaani Oy ja sen seuraajat olivat lähes koko toimintansa ajan Kajaanin ja Kainuun suurin yksityinen työnantaja, ja yhtiöstä käytettiin nimitystä ”Kainuun leivän isä”. Parhaimmillaan 1950-luvun alkupuolella yhtiö työllisti lähes 7 000 työntekijää, joista lähes 5 000 oli metsätöissä. Välittömän taloudellisen vaikutuksensa lisäksi yhtiö nosti Kajaanin 1920-luvun alussa huomattavaksi valtakunnalliseksi teollisuuskeskukseksi. Presidentti Urho Kekkosen isä Juho Kekkonen työskenteli myös yhtiön palveluksessa.
Kajaani Oy:n pääomistajat Kansallis-Osake-Pankki ja vakuutusyhtiö Pohjola päättivät sulauttaa Kajaani Oy:n Yhtyneisiin Paperitehtaisiin vuoden 1989 aikana, jolloin Yhtyneistä tuli Suomen kolmanneksi suurin metsäyhtiö Kymmenen ja Enso-Gutzeitin jälkeen. Siitä tuli edelleen osa UPM-Kymmene-konsernia vuonna 1996.
Kajaani Oy -konsernin viimeisen toimintavuoden eli vuoden 1988 liikevaihto oli noin 1,5 miljardia markkaa eli noin 250 miljoonaa euroa.
Johtajat.
Kajaani Oy:n toimitusjohtajat:
Toimitusjohtajat asuivat 1941–1989 Koskikarassa, joka oli yhtiön edustusasunto Kajaaninjoen rannalla.
Tuotantolaitokset.
Kajaanin paperitehdas.
Kajaani Oy:n suurin tuotantolaitos oli Kajaanin paperitehdas.
Kajaanin sellutehdas.
Vuodesta 1910 vuoteen 1982 saakka Kajaanissa toimi myös Kajaanin sellutehdas.
Toppilan sellutehdas.
Yhtiöllä oli myös vuodesta 1973 vuoteen 1985 sulfiittiselluloosatehdas Oulun Toppilassa (Kajaani Oy:n Toppilan sellutehdas). Sulfiittiselluloosamarkkinoiden romahtamisen vuoksi Toppilan tehtaan kaikki 320 työntekijää irtisanottiin ja tehdas lakkautettiin.
Sahat.
Kajaani Oy:llä oli kolme sahaa: Kajaanin saha, Suomussalmen saha ja myöhemmin myös Sotkamo Oy:ltä ostettu Sotkamon saha.
Kajaani Oy Elektroniikka / Kajaani Elektroniikka Oy.
Kajaani Oy:n elektroniikkatuotanto käynnistyi vuonna 1970 silloisen toimitusjohtaja Mikko Tähtisen ja Oulun yliopistossa toimineen professori Matti Otalan vaikutuksesta. Toiminnan oli suunniteltu keskittyvän pääasiassa sellu- ja paperiteollisuuden mittalaitteisiin. Projekti tunnettiin alkuvaiheessa nimellä Oy Jänkä Elektronics Ab.
Tärkeimmät tuotelinjat elektroniikkatuotannossa olivat taksien taksamittarit (myöhemmin Semel Oy), paperiteollisuuden anturi- ja automaatioteknologia (sakeus-, retentio- ja kuidunpituusmittarit) sekä yleisradioyhtiöiden käyttämät äänipöydät, joiden tuotanto 80-luvun puolivälissä myytiin oululaiselle Jutel Oy:lle. Kajaani Oy:n PK4-paperikonekaupan yhteydessä vuonna 1982 elektroniikkateollisuus myytiin paperikoneen toimittaneelle Valmetille. Yrityksessä työskenteli 1980-luvun lopulla noin 300 henkilöä. Kajaani Elektroniikka jatkoi toimintaansa vuoteen 1993 saakka, jolloin se liittyi osaksi Valmetin Prosessimittaukset-liiketoimintayksikköä. Kajaanin elektroniikkayksikkö oli tämän jälkeen yrityskauppojen myötä osa Metso-konsernia (Metso Automation) vuoteen 2015 asti ja nykyään se on jälleen osa uudelleensyntyneen Valmet Oy:n Valmet Automaatio liiketoimintalinjaa.
Puusepänteollisuus.
Kajaani Oy:llä oli muun muassa ikkunoita ja ovia valmistavaa puusepänteollisuutta. Tuotantolaitokset toimivat aluksi Tihisenniemellä ja sittemmin Kajaanin Petäisenniskassa ja Oulussa (Oulux Oy). Puusepänteollisuus on toiminut myöhemmin nimillä Porin Puuosa Oy ja Kaukas Timber Components Oy.
Voimalaitokset.
Kajaani Oy:llä oli höyryvoimalaitos Tihisenniemellä Kajaanissa sekä Toppilassa Oulussa. Lisäksi yhtiön omistukseen kuuluivat seuraavat vesivoimalaitokset:
Emäjokeen rakentamansa Leppikosken voimalaitoksen yhtiö myi sen valmistuttua vuonna 1962 Oulujoki Oy:lle.
Spriitehdas.
Kajaanin sellutehtaan yhteydessä toimi sulfiittispriitehdas, joka valmisti sellutehtaan sivutuotteena spriitä polttoaineeksi. Spriitehdas oli toiminnassa vuosina 1941–1958. Spriitehtaan rakennukset purettiin 2000-luvun alussa sellutehtaan purkamisen yhteydessä.
Ensilän mylly.
Yhtiön omistama Ensilän mylly Kajaanissa tuotti viljatuotteita yhtiön käyttöön sekä myytäväksi. Tiilinen myllyrakennus on pystyssä koneineen Kajaaninjoen vastapuolella tehdasalueen kohdalla.
Tiilitehdas.
Kajaanin tehdasalueen välittömässä läheisyydessä Peuraniemessä toimi Jokapaikan tiilitehdas vuoteen 1946 saakka. Tiilitehtaassa valmistettiin valtaosa Kajaanin tehdasrakennusten rakentamiseen käytetyistä tiilistä.
Omistus Oulu Oy:stä.
Kajaani Oy omisti myös osan Oulu Oy:stä vuodesta 1936 vuoteen 1986 saakka, jolloin se myi osuutensa siitä toiselle omistajalle, Veitsiluoto Oy:lle.
Poro liikemerkkinä.
Kajaani Oy:n liikemerkkinä eli logona oli aiemmin poron pää ja sittemmin kokonainen poron ääriviivat käsittävä hahmo. Yritystunnus kuvaa Kajaanin tehtaan sijaintia Tihisenniemellä, Peuranpäänlahden rannalla. Peuranpäänlahti oli Kajaaninjoessa, Tihisenniemen vieressä nykyisen paperitehtaan lähistöllä sijainnut lahti, joka oli poron (peuran) pään muotoinen. Lahti on nyttemmin täytetty osaksi tehdasaluetta. Kajaani Oy:n porotunnusta on muutettu kolmesti. Viimeisimmän version porosta on suunnitellut Kalervo Kallio Kajaani Oy:n 50-vuotisjuhlien yhteydessä vuonna 1957. Poro-liikemerkki oli käytössä Kajaanin paperitehtaalla vielä Yhtyneet Paperitehtaat Oy:n aikana vuosina 1989–1995. Vuonna 1996 poro vaihtui UPM:n aarnikotkaan.
Rakennukset ja arkkitehtuuri.
Yhtiön pääkonttori sijaitsi Kajaanin Tihisenniemellä. Nykyään tilat ovat pääosin tyhjillään.
1930–1950 luvuilla Kajaani Oy:n arkkitehtina toimi Eino Pitkänen. Tuolta ajalta peräisin olevat rakennukset ovat pääosin hänen käsialaa. Vuosina 1962–1990 Kajaani Oy osti kaikki arkkitehtisuunnittelupalvelut arkkitehtitoimisto Osmo Sillman &amp; Kumpp. Oy:ltä. Sillmannin suunnittelemia rakennuksia ovat muun muassa Paperikone 3 (1971) ja Paperikone 4 (1982) ja Keskusruokala (1970-luku). Sillmannin toimisto on suunnitellut myös suurimman osan uudemmista rakennuksista tehdasalueella. Sisustusarkkitehti Birger Hahl laati yhtiön toimistotiloihin sisustussuunnitelmia 1950-luvulla.
Tärkeitä Kajaani-yhtiölle kuuluneita rakennuksia Kajaanissa ovat muun muassa
Lisäksi yhtiön omistukseen kuuluivat Makkolan, Suvantolan ja Ensilän asuinalueet saunarakennuksineen. Suurin osa asuinalueiden taloista on purettu. Myös Oulujärvellä oleva Ärjänsaari kuului yhtiön omistukseen ja sitä käytettiin yhtiöläisten vapaa-ajanviettopaikkana. Lisäksi yhtiön viereen muodostui Purolan ja Katiskan asuinalueet. Viimeinen Suvantolan 16:sta omakotitalosta poltettiin harjoituksessa 20.1.2009.
Taide.
Myös Kajaani Oy on monen suuryrityksen tavoin omistanut taidetta ja esimerkiksi käyttänyt tunnettuja taiteilijoiden töitä palkintoina ja liikelahjoina. Seuraavat taiteilijat ovat tehneet töitä Kajaani Oy:n tilauksesta:
Suuri osa Kajaani Oy:lle tehdystä taiteesta on nykyään UPM-Kymmene Oyj:n omistuksessa ja osana taidekokoelmaa.
Yhtiön rautatiekalusto.
Kajaanin tehtaiden ja Toppilan sellutehtaan sisäistä liikennettä hoidettiin omilla vetureilla. Toppilassa tehtaan lopettamiseen saakka ja Kajaanissa vuoteen 1992 asti.
Kajaanissa on ollut käytössä seuraavat veturit:
Jokapaikan tiilitehtaan savenkuljetuksissa (yli 3 km:n pituinen rata tehdasalueelta Ruukinsuolle lähelle Sokajärven rantaa) ja sisäisissä kuljetuksissa on ollut 750 mm kapearaidekalustoa:
Katerman voimalaitoksen rakennustöihin hankittiin myös 750 mm raideleveyksiset
Kapearaidekaluston käyttö rakennustöissä päättyi 1947.
Yhtiön laivat.
Kajaani Oy:llä, Oulujoen Uittoyhdistyksellä ja Uittokalusto Oy:llä oli useita uittokäyttöön tarkoitettuja laivoja, kuten esimerkiksi: