tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Nokia C31

Nokia C31 on HMD Globalin 1. syyskuuta 2022 julkistama älypuhelin.
Nokia C31:ssä on 6,7 tuuman näyttö ja kahdeksanydinprosessori. Tallennustilaa on valittavana 32, 64 tai 128 gigatavua ja keskusmuistia kolme tai neljä gigatavua. Tallennustila on laajennettavissa enintään 256 gigatavun microSD-kortilla. Puhelimessa on kolme takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 13 megapikseliä, makrokameran kaksi megapikseliä ja syvyyskameran kaksi megapikseliä. Etukameran tarkkuus on viisi megapikseliä. Akun kapasiteetti on 5 050 milliampeerituntia, ja se tukee 10 watin latausta. Puhelimessa on sormenjälkitunnistin, ja käyttöjärjestelmänä on Android 12. Puhelimelle on luvattu kaksi vuotta tietoturvapäivityksiä.
Itä-Karttulan pienviljelijäin osaston talo

Itä-Karttulan pienviljelijäin talo oli Karttulan kunnassa (vuodesta 2011 lähtien osa Kuopiota) sijainnut työväentalo.
Historiaa.
Itä-Karttulan pienviljelijäin osasto perustettiin vuonna 1930, samoihin aikoihin tai pian sen jälkeen kun Itä-Karttulan työväenyhdistys oli lakkautettu kommunistilakien nojalla. Vuonna 1936 yhdistys rakensi talon kylän keskustaan. Rakennuspuut saatiin osin lahjoituksina ja loput ostettiin, rakennustyöt tehtiin palkkatyönä.
Rakennus.
Talo oli hirsirunkoinen. Alun perin sen katto oli päreistä, mutta vuonna 1967 asennettiin peltikatto. Talossa oli juhlasali, näyttämö, ravintola ja keittiö, ja sen kokonaispinta-ala oli 138 neliömetriä. Se lämpeni uuneilla ja oli enimmäkseen kesäkäytössä. Vuonna 1988 talo oli SKP:n Itä-Karttulan osaston hallussa. Tuolloin se oli ainoa Karttulan kunnassa jäljellä ollut työväentalo. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.
Uutisluotsi

Uutisluotsi on suomalainen paikallislehti, joka ilmestyy Noormarkussa. 
Uutisluotsin kustantaja on aiemmin ollut Annina Ruokoski. Hän harkitsi lehden lakkauttamista syksyllä 2022, mutta sen osti Lalli Oy, joka jatkaa lehden julkaisemista 6. lokakuuta 2022 alkaen. Päätoimittajana jatkaa Ruokoski.
Perälän työväentalo

Perälän työväentalo on vuonna 1974 valmistunut Teuvalla Perälän kyläkeskuksessa sijaitseva työväentalo.
Historiaa.
Perälän Työväentalojen historia on monivaiheinen. Ensimmäinen talo oli rakennettu 1906, mutta koska omistajayhdistykset todettiin kommunistien järjestöiksi, talo takavarikoitiin Lapuan liikkeen aikana ja myytiin yksityiselle, joka myöhemmin testamenttasi talon Suomen Luterilaiselle Evankeliumiyhdistykselle. Taloa yritettiin ostaa myös perustetun paikallisen sosialidemokraattiselle yhdistykselle, mutta viranomaiset pitivät yhdistystä kommunistien peitejärjestönä. Uuden talon rakensi 1938 perustettu Perälän Työväentalo Oy samana vuonna. Talo paloi vuonna 1974, ja siitä saaduilla palovakuutusrahoilla rakennettiin nykyinen Perälän Työväentalo. 
Rakennus.
Rakennus valmistui pääosin talkootyönä 1974. Talo on yksikerroksinen, rankarakenteinen ja sen julkisivu on vuorattu harmaalla mineriittilevyllä. Tontilla on myös puinen ulkorakennus.
Toimintaa talolla.
Työväentalolla ovat toimineet alueen työväenjärjestöt ja urheiluseurat. Talolla on järjestetty myös tansseja, nuorisotoimintaa ja juhlia.
Itä-Karttulan työväentalo

Itä-Karttulan työväentalo oli Karttulan kunnan (vuodesta 2011 lähtien osa Kuopiota) Lyytikkämäen kylässä sijainnut työväentalo. 
Historiaa.
Itä-Karttulan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja talo valmistui vuonna 1916 Lyytikkämäen kylään. Vuonna 1920 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja vuonna 1923 talo takavarikoitiin. Vuonna 1930 yhdistys lakkautettiin, talo suljettiin ja takavarikoitiin lopullisesti kommunistilakien nojalla, ja se päätyi 1930-luvun alussa paikallisen nuorisoseuran haltuun. Vuonna 1948 nuorisoseura palautti talon Kuopion sosialidemokraattiselle piirille. Vuonna 1961 talo myytiin kannattamattomana yksityiselle.
Toimintaa työväentalolla.
Heti valmistumisvuonna 1916 Syvänniemen sosialidemokraattinen nuoriso-osasto järjesti talolla naamiaiset. Myös kesäjuhlia järjestettiin. Työväentalolla pidettiin vuonna 1930 Itä-Karttulan pienviljelijäin osaston perustava kokous.
Airakselan työväentalo

Airakselan työväentalo oli Karttulan kunnan (vuodesta 2011 lähtien osa Kuopiota) Airakselan kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa.
Airakselan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Hirsirakenteinen talo valmistui yhden lähteen mukaan vuonna 1914. Tosin vielä vuonna 1915 talo oli keskeneräinen, ja tuolloin toivottiin talon valmistuvan jouluksi. Ilmeisesti piiritoimikunnalta oli saatu rahallista avustusta talon loppuun saattamista varten. Talosta puuttui ainakin laipio ja uunit. Tuolloin yhdistyksessä oli 18 jäsentä. Vuonna 1920 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen. Vuonna 1923 yhdistyksen omaisuus takavarikoitiin, ja vuonna 1930 yhdistys lakkautettiin, talo takavarikoitiin lopullisesti kommunistilakien nojalla ja myytiin yksityiselle vuonna 1932. Sotien jälkeen yhdistys liittyi SKDL:n ja yritti vuonna 1949 saada talon takaisin, mutta valtioneuvosto hylkäsi anomuksen.
Vuonna 1916 yhdistyksen entinen jäsen teki nimismiehelle kantelun ja vaati taloa suljettavaksi sillä perusteella, että siellä tapellaan. Nimismiehen tutkittua asiaa, talo sai kuitenkin pysyä auki. Ongelmia kuitenkin oli ollut jo edellisenä vuonna: iltamissa oli jatkuvasti tappeluita, jotka alkoivat jo vaikuttaa iltamien yleisömääriin, sillä ihmiset eivät uskaltaneet tulla paikalle. Ainakin yhdet iltamat jouduttiin myös keskeyttämään. Työväenlehti Sanantuoja epäili, että häiriköinti oli suunnitelmallista ja asialla ”ison talon pojat”. Kuusi häirikköä oli haastettu oikeuteenkin, ja heidät tuomittiin kukin 50 markan sakkoihin ja korvaamaan yhdistykselle 180 markkaa.
Kalliorannan työväentalo

Kalliorannan työväentalo oli Karttulan kunnan (vuodesta 2011 eteenpäin osa Kuopiota) Kalliorannan kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa.
Kalliorannan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Kookas hirsirakenteinen talo valmistui yhden lähteen mukaan vuonna 1911. Vuonna 1916 työväenlehti Sanantuoja tosin kirjoitti, että yhdistys oli ostanut maatilan rakennuksineen vuonna 1910 ja asettunut sen päärakennukseen. Yhdistys oli myynyt maatilan kahdessa osassa kahdelle eri henkilölle, ja ryhtynyt itse toisen näistä vuokralaiseksi. Sittemmin omistaja vaihtui siinä osassa maatilaa, jota yhdistys vuokrasi, ja uusi omistaja hääti yhdistyksen. Ei ole varmuutta, pääsikö yhdistys enää talonsa haltijaksi. Sisällissodan aikana yhdistyksen toiminta oli pysähdyksissä, ja sodan jälkeen se liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen. Vuonna 1932 yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla. Talo päätyi navetaksi.
Vuonna 1913 Karttulan rovasti järjesti lukukinkerit työväentalolla. Hän myös kielsi työväenyhdistystä 100 markan sakon uhalla pitämästä kokouksia ilman rovastin lupaa sunnuntaisin ennen kello 10 aamulla.
TCG Heybeliada (F-511)

TCG Heybeliada (runkonumero F-511) on Turkin merivoimien vuonna 2011 palvelukseenotettu Ada-luokan korvetti.
Valmistus.
Alus tilattiin Istanbulista Istanbul Naval Shipyardilta, missä köli laskettiin 26. heinäkuuta 2006. Alus laskettiin vesille 27. syyskuuta 2008 ja otettiin palvelukseen 27. syyskuuta 2011.
Palvelus.
Aluksen ensimmäinen kansainvälinen tehtävä oli ollahuhtikuussa 2013 Mustallemerelle sijoitetun kansainvälisen laivasto-osaston () lippulaivana. Tehtävästä vapauduttuaan se oli kesä-heinäkuun 2014 Välimerellä, jolloin alus vieraili Egyptissä, Libyassa, Marokossa, Algeriassa ja Tunisiassa. Alus palasi Turkkiin vieraillen paluumatkalla Albaniassa.
Alus kiersi 2014 Afrikan laivasto-osastossa, jonka muut alukset olivat "TCG Gediz", "TCG Orucreis" ja tankkeri "TCG Yarbay Kudret Güngör". 102-vuorokautta kestäneellä matkalla Afrikka kierrettiin lännestä itään, jolloin tehtiin 40 laivastovierailua 28 maassa. Matkalla myös harjoiteltiin kohdattujen alusten kanssa kuten Etelä-Afrikassa Denel Overberg Test Rangella järjestettyihin ammuntoihin.
Punnonmäen työväentalo

Punnonmäen työväentalo oli Karttulan kunnan (vuodesta 2011 lähtien osa Kuopiota) Punnonmäen kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa.
Punnonmäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. Hirsirakenteinen työväentalo valmistui vuonna 1911. Innostus yhdistystoimintaan laski kuitenkin nopeasti: vuonna 1916 yhdistyksen sanottiin olevan ”aivan nukuksissa”, ja jäsenmäärä, joka yhdistyksen alkuaikoina oli lähennellyt sataa, oli pudonnut kolmeen. Yhdistystä kuitenkaan ei haluttu lakkauttaa, vaan se herätettiin vielä henkiin. Vuonna 1920 yhdistys liittyi Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen, ja vuonna 1923 sen omaisuus takavarikoitiin. Yhdistys ehti kuitenkin vuonna 1923 järjestää sekä vappu- että juhannusjuhlat omalla talollaan. Vuonna 1930 yhdistys lakkautettiin kommunistilakien nojalla, talo takavarikoitiin lopullisesti ja myytiin 1930-luvun alussa Punnonmäen lotille.
Andrew Dominik

Andrew Dominik (s. 7. lokakuuta 1967 Wellington, Uusi-Seelanti) on australialainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hänen ohjauksiaan ovat rikoselokuva "Chopper" (2000), eeppinen lännenelokuva "Jesse Jamesin salamurha pelkuri Robert Fordin toimesta" (2007), rikoselokuva "Killing Them Softly" (2012) ja psykologinen draamaelokuva "Blondi" (2022). Hän on myös ohjannut Nick Cave and the Bad Seeds -yhtyeeseen keskittyvän dokumenttielokuvan "One More Time with Feeling" (2016) sekä kaksi jaksoa televisiosarjaan "Mindhunter" vuonna 2019.
Järvisienet

Järvisienet (Spongillidae) on sarveispiisieniin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan makeista- ja murtovesistä.
Taksonomia ja anatomia.
Järvisienet jaetaan 23 sukuun ja lajeja on ainakin 170. Lajit muodostuvat säikeistä, joita tukevat piidioksidista koostuvat piikit eli spikulit. Rakenne on huokoinen ja osa lajeista on pehmeitä ja osa kovia ja hauraita. Järvisienet ovat monimuotoisia, ja voivat olla levymäisiä, viuhkamaisia, haarautuneita, pallomaisia tai epämääräisiä. Heimon lajien pinnalla kasvaa symbioottisia leviä ja väriltään ne ovat vihreitä, ruskeita tai keltaisia.
Levinneisyys ja elintavat.
Järvisieniä tavataan ympäri maailmaa esimerkiksi järvistä, joista ja murtovesistä. Ne ovat paikoillaan kasvavia eli sessiilejä eivätkä liiku ja hankkivat ravintonsa suodattamalla vedestä pieneliöitä. Jotkin järvisienlajit ovat hermafrodiitteja.
Vähärauman kirjasto

Vähärauman kirjasto on Porin kaupunginkirjaston lähikirjasto, joka sijaitsee Vähäraumalla Vähärauman monitoimitalossa. Kirjasto avattiin 22. syyskuuta 2022, ja se korvasi Käppärän kirjaston.
Ruskosateenkaarikala

Ruskosateenkaarikala ("Melanotaenia corona") on sateenkaarikaloihin kuuluva kalalaji. Lajia on tavattu vain Papuan pohjoisrannikolta, Sermowai-joen vesistöstä. Maankäytön muutokset: tienrakennus ja metsänhakkuut samoin kun vieraslajit ovat sille uhkana.
Ruskosateenkaarikala kasvaa suunnilleen 10 cm pitkäksi. Sillä on litteä pitkulainen vartalo ja kaksiosainen selkäevä. Lajista tunnetaan vain kaksi yksilöä, jotka löydettiin vuonna 1911.
Itävalta-Unkarin hajoaminen

Itävalta-Unkarin hajoaminen oli suuri geopoliittinen tapahtuma, joka johtui kasvavista sisäisistä ristiriidoista ja Itävalta-Unkarin eri osien itsenäistymisistä. Syynä valtion hajoamiseen olivat ensimmäinen maailmansota, vuoden 1918 sadon epäonnistuminen ja talouskriisi. Vuoden 1917 lokakuun vallankumous ja Yhdysvaltain presidentin Wilsonin ulkopolitiikka tammikuusta 1918 alkaen vahvistivat nationalismia kaikkien Itävalta-Unkarin kansojen keskuudessa. 
Keisari Kaarle antoi 11. marraskuuta huolellisesti muotoillun julistuksen, jossa hän tunnusti Itävalta-Unkarin kansojen oikeuden päättää asioistaan. Hän myös luopui oikeudestaan ​​osallistua Itävallan valtion asioihin. Kaksi päivää myöhemmin hän antoi samanlaisen julistuksen Unkarille. Hän ei kuitenkaan luopunut kruunusta ja pysyi käytettävissä siinä tapauksessa, että hänet kutsuttaisiin takaisin. Tämä oli kuitenkin Habsburgien vallan loppu.
Tšekkoslovakia julisti itsenäisyytensä 28. lokakuuta 1918, Puola 11. marraskuuta ja Jugoslavia 1. joulukuuta. 
Kaarlen kieltäytyminen luopumasta kruunusta oli lopulta merkityksetöntä. Päivänä sen jälkeen, kun hän ilmoitti vetäytyvänsä Itävallan politiikasta, Itävallan parlamentti julisti Itävallan tasavallan. 16. marraskuuta Unkari itsenäistyi. Lopullisesti maan jakoivat Saint-Germainin ja Trianonin rauhat.
Teräshiekkahautoja

Teräshiekkahautoja ("Xenotilapia bathyphila") on kirjoahventen heimoon ja hiekkahautojien sukuun kuuluva kalalaji, jota pidetään akvaariokalana. Se voi kasvaa enintään noin kymmenen senttimetrin mittaiseksi.
Teräshiekkahautojaa tavataan kotoperäisenä Tanganjikajärvessä. Laji on pohjakala, joka muodostaa parvia. Se käyttää ravinnokseen hankajalkaisia sekä pieniä katkarapuja. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee teräshiekkahautojan elinvoimaiseksi lajiksi.
Peruskorttipakka

Peruskorttipakka on yleisin korttipakka. Se on samanlainen kuin ranskalainen korttipakka, mutta eroaa siitä siten, että siinä on 52 korttia, kun ranskalaisessa korttipakassa niitä on vain 32. Joissakin maissa käytetään peruskorttipakan lisäksi myös muita perinteisiä korttipakkoja. Tällaisia korttipakkoja ovat saksalainen korttipakka, latinalainen korttipakka, italialainen korttipakka, espanjalainen korttipakka ja sveitsiläinen korttipakka. Peruskorttipakassa voi olla normaalien korttien lisäksi myös jokereita.
Beritta Markkula

Beritta Zulieth Ingeborg Markkula (1950–2017) oli suomalainen toimittaja, joka työskenteli MTV3-kanavalla ulkomaisen ohjelmamateriaalin parissa. Hänet tunnetaan "Kauniit ja rohkeat" -televisiosarjaan liittyvästä pitkäjänteisestä toimitustyöstä.
Kun yhdysvaltalainen saippuaooppera "Kauniit ja rohkeat" rantautui Suomeen 1990-luvun alussa, Markkula sai tehtäväksi katsoa sen jaksot etukäteen ja varmistaa, että ne olivat lähetyskunnossa. Alkuperämaassa sarjan jaksoilla ei ollut nimiä, mutta Markkula päätti keksiä niille sisältöä vastaavat suomenkieliset nimet. Hänen tavaramerkikseen muodostuivat kielellisesti erikoiset, humoristiset ja toisinaan pikkutuhmat jakso-otsikot.
Markkula jäi eläkkeelle vuonna 2015. Siihen mennessä hän oli ehtinyt katsoa tuhansia "Kauniiden ja rohkeiden" jaksoja ja otsikoida ne kaikki. MTV-uransa aikana Markkula toimi myös kuvaussihteerinä.
Markkula oli näyttelijä Hannele Laurin sisarpuoli.
Havaijin lainsäädäntöelin

Havaijin lainsäädäntöelin (, ) on Havaijin osavaltion kaksikamarinen lainsäädäntöelin. Sen tehtävänä on säätää osavaltion tasolla olevat lait.
Havaiji on yksi kymmenestä osavaltiosta, joiden osavaltiotason parlamentti on koolla ympärivuotisesti. Erona kuitenkin esim. Kaliforniaan Havaijin lainsäädäntöelimen katsotaan olevan kevytversio, jossa lainsäädäntötyötä tehdään enintään 80-prosenttisen täysipäiväisesti.
Havaijin lainsäädäntöelimen kaksi kamaria ovat:
Keltasarvikat

Keltasarvikat ("Calocera") on hyytelösieniin kuuluva sienisuku. Keltasarvikat sekoitetaan joskus keltahaarakkaisiin ("Ramaria") ja korallihaarakkaisiin ("Clavulina"). Keltasarvikat ovat kuitenkin varsinaisista haarakkaista poiketen tahmean tai öljymäisen tuntuisia.
Taksonomia.
Keltasarvikat kuuluvat Dacrymycetaceae-heimoon, joka jaetaan sukuihin morfologisten piirteiden perusteella. Keltasarvikoiden suvun tyyppilaji on keltasarvikka ("Calocera viscosa"). Molekyyligeneettisten tutkimusten mukaan keltasarvikka muodostaa pikkusarvikan ("Calocera cornea") kanssa kladin ("Calocera" sensu stricto). Keltasarvikoiden suku kokonaisuudessaan on kuitenkin polyfyleettinen. Esimerkiksi nuijasarvikka on läheisempää sukua monille tipakoille ("Dacrymyces") kuin keltasarvikalle. Myös tipakoiden suku on polyfyleettinen.
Vuonna 2008 keltasarvikoiden sukuun katsottiin kuuluvan noin 15 lajia. Geneettisesti monimuotoinen ja maailmanlaajuisesti levinnyt pikkusarvikka on todennäköisesti lajikompleksi. Suomessa tavataan neljää keltasarvikkalajia:
Waianae

Waianae on Honolulun piirikuntaan kuuluva kaupunki, joka sijaitsee Oahun saaren itäosissa. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 13 614 asukasta. Kaupungin asukkaista huomattava osa (36,3 %) on Havaijin alkuperäisasukkaita tai muita Tyynenmeren saarten alkuperäisasukkaita. Kahta tai useampaa etnistä taustaa edustavia oli 23,6 %.
Waianaen ja lähialueen maisemaa hallitsee Waianaen vuoristo, jonka korkeimmat kohdat ovat yli 900 metriä korkeita.
Havaijin suurin asunnottomien leiri Pu‘uhonua sijaitsee Waianaella, kaupungin venesataman välittömässä läheisyydessä. Vuonna 2017 leirin pinta-ala oli hieman reilu kahdeksan hehtaaria. Vuonna 2018 kuvernööri David Ige vieraili leirissä ja lupasi, ettei sitä pureta väkipakolla.
Heorhi Konyskyi

Heorhi Konyskyi, maallinen nimi: Hryhori eli Juri, (20. marraskuuta 1717 Nižyn – 13. helmikuuta 1795 Mahiljou, Valko-Venäjä) oli ukrainalainen kirjailija, ortodoksinen piispa ja kirkollinen vaikuttaja.
Konyskyi valmistui Kiovan Mohyla-akatemiasta 1743 ja toimi sen jälkeen akatemiassa runouden, retoriikan, filosofian ja teologian professorina 1745–1755 ja rehtorina 1752–1755. Hänet vihittiin 1775 Mahiljoun ja Valko-Venäjän piispaksi ja 1783 arkkipiispaksi. Hän pyrki tehtävässään palauttamaan uniaattikirkot ortodoksisen kirkon yhteyteen. Hän perusti 1757 Mahiljouhun teologisen seminaarin.
Konyskyi oli tuottelias runoilija ja kirjoitti lisäksi näytelmän, filosofian oppikirjan, joka kuitenkin jäi julkaisematta, ja lähialueita käsitteleviä historiateoksia. Jotkut tutkijat arvelevat hänen kirjoittaneen teoksen "Istorija Rusov" (’Rusin kansan historia’). Kootut teokset on julkaistu 1835 (2. p. 1861) ja saarnat 1892.
Florin Niță

Florin Constantin Niță (s. 3. heinäkuuta 1987 Bukarest) on romanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa turkkilaista Gaziantepia. Hän on pelannut Romanian maajoukkueessa vuodesta 2017.
Niță edusti kotimaansa pääsarjassa Concordia Chiajnaa ja FCSB:tä (entinen Steaua Bukarest). Hän oli Steauassa pääasiassa varamaalivahtina joukkueen voittaessa Romanian-mestaruuden vuosina 2014 ja 2015. Steauan voittaessa Romanian Cupin vuonna 2015 Niță pelasi vain loppuottelun. Kaudella 2015–2016 hän nousi joukkueen ykkösmaalivahdiksi. Hän siirtyi tšekkiseura Sparta Prahaan tammikuussa 2018 ja voitti Tšekin Cupin vuonna 2020 mutta pelasi tuolloin vain kaksi ottelua alkukierroksilla. Spartassa hän oli ykkösmaalivahti kaudella 2020–2021 ja seuraavan kauden alkupuoliskon mutta jäi sitten jälleen varamaalivahdiksi. Vuoden 2023 alkupuoliskon hän pelasi lainalla Pardubicessa. Hän siirtyi syyskuussa 2023 turkkilaiseen Gaziantepiin, jossa hän on ollut ykkösmaalivahti.
Niță pelasi Romanian maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2017 ystävyysottelussa Turkkia vastaan. Maaliskuusta 2021 alkaen hän oli runsaan vuoden ajan maajoukkueen ykkösmaalivahti. Hän on pelannut huhtikuun 2024 loppuun mennessä 20 maaottelua.
Koputus

Koputus on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut suomalainen kauhuelokuva, jonka ovat ohjanneet Max Seeck ja Joonas Pajunen. Elokuva on ohjaajiensa ensimmäinen pitkä elokuva. Ohjaajapari on myös käsikirjoittanut elokuvan. Elokuvan päärooleissa ovat Inka Kallén, Saana Koivisto ja Pekka Strang. "Koputus" kertoo kolmesta sisaruksesta, jotka palaavat kotiseudulleen myymään murhattujen vanhempiensa taloa, joka sijaitsee metsän keskellä. Elokuvan tuottaa Solar Films ja sen levittää Suomessa Nordisk Film.
Kauhuelokuvan kansainvälinen nimi on "The Knocking". Elokuva oli myyty syyskuussa 2022 yli 70 maahan, muun muassa Saksaan, Itävaltaan, Sveitsiin, Ranskaan, Indonesiaan, Taiwaniin ja Latinalaiseen Amerikkaan.
"Koputus" esitettiin Sitges-kauhuelokuvafestivaaleilla 9. lokakuuta 2022. Elokuvateattereihin se ilmestyi 22. helmikuuta 2023.
Niels Anker Kofoed

Niels Anker Kofoed (21. helmikuuta 1929 Bornholm – 6. toukokuuta 2018) oli tanskalainen Venstren poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1968–1973 ja 1975–1998, oli Euroopan parlamentin jäsen 1975–1978 ja 1989–1999 sekä toimi Tanskan maatalousministerinä 1973–1975, 1978–1979 ja 1982–1986. Vuosina 1973–1975 hän oli samalla kalastusministeri. Vuosina 1957–1959 hän toimi Venstren nuorisojärjestön puheenjohtajana.
Darius Olaru

Darius Dumitru Olaru (s. 3. maaliskuuta 1998 Mediaș) on romanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa kotimaassaan FCSB:tä. Hän on pelannut Romanian maajoukkueessa vuodesta 2021.
Olaru aloitti pääsarjauransa Gaz Metan Mediașissa, josta hän siirtyi FCSB:hen vuoden 2020 alussa. Hän voitti Romanian cupin vuonna 2020 ja liigamestaruuden vuonna 2024.
Olaru pelasi Romanian alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa muun muassa vuosien 2019 ja 2021 EM-kilpailuissa. Hän pelasi Romanian A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran kesäkuussa 2021 ystävyysottelussa Georgiaa vastaan. Hän on pelannut huhtikuun 2024 loppuun mennessä 16 A-maaottelua, joissa kahdeksan kertaa avauskokoonpanossa.
Alexandru Cicâldău

Alexandru Cicâldău (s. 8. heinäkuuta 1997) on romanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa turkkilaista Konyasporia lainalla saman maan Galatasaraysta. Hän on pelannut Romanian maajoukkueessa vuodesta 2018.
Cicâldău pelasi Romanian pääsarjassa Viitorul Constanțan ja Universitatea Craiovan joukkueissa. Hän voitti Romanian liigamestaruuden vuonna 2017, mutta pääsi tuolloin vielä pelaamaan melko vähän, ja Romanian cupin vuonna 2021. Hän siirtyi turkkilaisseura Galatasarayhin heinäkuussa 2021 ja pelasi ensimmäisellä kaudellaan Turkin Superliigassa 32 ottelua, joissa hän teki neljä maalia. Kaudella 2022–2023 hän ehti pelata Galatasarayssa yhden liigaottelun mutta pelasi sen jälkeen lainasopimuksella Arabiemiraateissa Al-Ittihad Kalban joukkueessa. Kaudella 2023–2024 hän on pelannut Turkin Superliigassa Konyasporin joukkueessa 31 ottelua, joissa hän on tehnyt yhden maalin.
Cicâldău on pelannut Romanian nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi joukkueensa kaikki neljä ottelua alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2019 Romanian yltäessä välieriin. Hän pelasi Romanian A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran maaliskuussa 2018 ystävyysottelussa Israelia vastaan. Hän on pelannut huhtikuun 2024 loppuun mennessä 36 A-maaottelua, joissa 19 kertaa avauskokoonpanossa. Hän on tehnyt neljä maaottelumaalia: kaksi maaliskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Armeniaa vastaan, yhden maaliskuussa 2022 ystävyysottelussa Israelia vastaan ja yhden marraskuussa 2022 ystävyysottelussa Moldovaa vastaan.
Deian Sorescu

Deian Cristian Sorescu (s. 29. elokuuta 1997) on romanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikean laidan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa puolalaista Raków Częstochowaa, johon hän siirtyi tammikuussa 2022. Hän voitti Puolan cupin vuonna 2022 ja liigamestaruuden vuonna 2023. Hän lähti tammikuussa 2024 puolen vuoden lainalle turkkilaisseura Gaziantepiin.
Sorescu pelasi Romanian alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa kaksi ottelua. Hän on pelannut Romanian A-maajoukkueessa kesäkuusta 2021 alkaen kesäkuun 2024 loppuun mennessä 19 ottelua, joissa hän on ollut 12 kertaa avauskokoonpanossa. EM-kilpailujen 2024 alkulohkossa hän tuli vaihdosta kentälle otteluissa Belgiaa ja Slovakiaa vastaan.
Octavian Popescu

Octavian George Popescu (s. 27. joulukuuta 2002) on romanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitahyökkääjä. Hän edustaa kotimaassaan FCSB:tä.
Popescu on pelannut Romanian A-maajoukkueessa viisi ottelua maaliskuusta 2022 alkaen.
Tarawih

Tarawih () on sunnalaisessa islamissa yksi salat-rukouksista, jota suoritetaan Ramadan-kuukauden alusta sen loppuun yörukous "ishan" jälkeen ja ennen "witr"-rukousta.
Kultakylkisateenkaarikala

Kultakylkisateenkaarikala ("Melanotaenia ajamaruensis") on sateenkaarikaloihin kuuluva kalalaji. Lajia on tavattu vain Papuan länsiosasta Indonesiasta, jonka Ayamaru-järveltä se sai tieteellisen nimensä. 2000-luvulla lajia ei ole löytynyt tästä järvestä, mutta sen sijaan noin viiden kilometrin päästä Kaliwensi-joesta.
Kala kasvaa suunnilleen 8,5 cm pitkäksi. Sillä on sinisiä, vihreitä ja keltaisia vaakaraitoja, ja tummat suomujen reunat.
Kultahiekkahautoja

Kultahiekkahautoja ("Xenotilapia flavipinnis") on kirjoahventen heimoon ja hiekkahautojien sukuun kuuluva kalalaji. Sitä pidetään akvaariokalana.
Koko ja ulkonäkö.
Kultahiekkahautoja voi kasvaa enintään noin yhdeksän senttimetrin mittaiseksi. Sukupuolet ovat melko samannäköisiä, mutta koiraat ovat yleensä naaraita värikkäämpiä.
Levinneisyys ja elinympäristö.
Kultahiekkahautojaa tavataan kotoperäisenä Tanganjikajärvessä. Laji elää noin 24–27 asteen lämpöisessä vedessä ja on parvia muodostava pohjakala. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee kultahiekkahautojan elinvoimaiseksi lajiksi.
Kakoplévri

Kakoplévri () eli Miliá (Μηλιά) on vuori pohjoisessa Píndos-vuoristossa Epeiroksen ja Länsi-Makedonian rajalla Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee kaakkoon Lýgkos-vuoren Avgón huipusta ja itään Mavrovoúni-vuoren Fléngan huipusta. Joissakin lähteissä Kakoplévri luetaan Lýgkoksen huippuihin ja joskus Mavrovoúnin huippuihin.
Zygós

Zygós (, ”ies”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa ja muualla Balkanilla:
Mavrovoúni (Euboia)

Mavrovoúni () eli Kotýlaia (Κοτύλαια Όρη, "Kotýlaia Óri") on vuori ja vuorijono Euboian saarella Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Kými-Alivérin kunnassa Euboian itäisissä keskiosissa itään Dírfi-vuoresta. Vuorijonon korkein huippu on Mavrovoúni. Muita huippuja ovat Skólos (Σκόλος), Fterólakka (Φτερόλακκα), Eftaós (Εφταός) ja Aloktéri (Αλωκτέρι).
Zygós (vuori)

Zygós () on pohjoiseen Píndos-vuoristoon kuuluva vuori Epeiroksen ja Thessalian rajalla Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee pohjoisen Píndoksen eteläosassa Ioánninan ja Tríkalan alueyksiköiden alueella Métsovon kaupungin itäpuolella.
Zygós-vuori on osa historiallisissa lähteissä esiintyvää laajempaa Zygóksen vuorijonoa, joka on ollut keskeinen ja toisaalta korkein kulkureitti Epeiroksen ja Thessalian välillä. Zygókseen liittyvässä nimistössä on paljon sekaannusta. Vuoren korkeimman huipun nimi on Voúlgaris (Βούλγαρης) eli Voúrgaros (Βούργαρος), mikä esiintyy joskus koko vuoren nimenä. Toiseksi korkein huippu on Tampoúria Thanasáki (Ταμπούρια Θανασάκη) eli Áspra Lithária (Άσπρα Λιθάρια) (). Nimi Áspra Lithária esiintyy joskus myös koko vuoren ja sen korkeimman huipun Voúlgariksen toisena nimenä, joskus muodossa Vourgárou Áspra Lithária (Βουργάρου Άσπρα Λιθάρια). Muita huippuja ovat Tsakoúli (Τσακούλι, ), Kyrá (Κυρά, ), Katára eli Varikó (Κατάρα/Βαρικό, ), Koukourélo (Κουκουρέλο, ), Petrókampos (Πετρόκαμπος, ), Tsoúma (Τσούμα, ) ja Oxiá (Οξιά, ).
Sisu-Petteri Lehtonen

Sisu-Petteri Lehtonen (s. 3. kesäkuuta 2003 Turku) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Turun Palloseuraa. Seuran pelaajakoordinaattori Mika Suoraniemi on kuvaillut häntä fyysiseksi puolustavaksi puolustajaksi.
Ura.
Seuraura.
Lehtonen on Turun Palloseuran kasvatti. Kaudella 2020–2021 hän oli pelipaikastaan huolimatta tehoilla 8+8=16 seuran B-nuorten paras maalintekijä sekä tehokkain puolustaja Elmeri Laakson kanssa ja toiseksi paras pistemies Joel Niinistön jälkeen. 
Kaudeksi 2021–2022 Lehtonen teki TPS:n kanssa kaksivuotisen SM-liigasopimuksen. Hän pelasi kauden aikana loukkaantumisen vuoksi kuitenkin vain kolme ottelua seuran U20-joukkueessa. Lehtonen aloitti myös kauden 2022–2023 U20-joukkueessa, jossa hän voitti SM-pronssia. Lehtonen teki liigadebyyttinsä runkosarjan neljännellä kierroksella 21. syyskuuta 2022 vieraissa JYPiä vastaan. Hänet merkittiin TPS:n seitsemänneksi puolustajaksi. Lehtonen sai ottelussa jääaikaa 12.42 minuuttia. Hänen vastuunsa lisääntyi kauden edetessä poissaolojen myötä. Lehtonen pelasi tulokaskautensa aikana lopulta 35 runkosarjaottelua tehden kaksi syöttöpistettä ja kolme pudotuspeliottelua ilman tehopisteitä. Hän pelasi myös kaksi Mestarien liigan ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Huhtikuussa 2023 Lehtonen teki TPS:n kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Lehtonen pelasi kaudella 2023–2024 SM-liigassa 31 runkosarjaottelua tehden kolme syöttöpistettä ja neljä pudotuspeliottelua ilman tehopisteitä. Hän pelasi osan kaudestaan myös TPS:n U20-joukkueessa, jossa Lehtonen voitti SM-hopeaa. Kauden 2024–2025 toisella kierroksella 18. syyskuuta 2024 vieraissa Tampereen Ilvestä vastaan hän teki alivoimalla SM-liigauransa avausmaalin. Marraskuussa 2024 Lehtonen teki TPS:n kanssa kolmivuotisen jatkosopimuksen. Hänen kautensa päättyi kuitenkin runkosarjan toiseksi viimeisellä kierroksella tulleeseen loukkaantumiseen.
Maajoukkueura.
Lehtonen on pelannut viisi nuorten ja seitsemän poikien maaottelua.
Muuta.
Lehtosen isä Riku-Petteri pelasi omalla urallaan puolustajana pudotuspelit mukaan lukien yhteensä 307 SM-liigaottelua. Hän toimi TPS:n kapteenina kaudella 1997–1998 ja Helsingin IFK:n kapteenina kaudella 2002–2003. Riku-Petteri loi pääsarjauraa myös Saksassa, Ruotsissa ja Italiassa. Myöhemmin hän on luonut valmentajauraa Suomessa, Italiassa, Tanskassa ja Kiinassa. Hän toimii nykyään TPS:n U18-joukkueen vastuuvalmentajana.
Sisu-Petteri Lehtonen valmistui ylioppilaaksi Kerttulin lukiosta keväällä 2022.
Puistokiitäjäinen

Puistokiitäjäinen ("Carabus nemoralis") on maakiitäjäisten heimoon kuuluva hyönteislaji. Aikuisena se on 20-26 mm:n pituinen ja väriltään musta, hieman metallinkiiltoinen, etuselässä purppuranpunaista. Molemmissa peitinsiivissä on kolme pronssinhohtoista syvää kuoppariviä. Puistokiitäjäinen on öisin liikkuva peto, joka piileskelee päivisin kivien ja karikkeen suojassa. Puistokiitäjäinen pyydystää lieroja ja etanoita sekä perhosten ja muiden hyönteisten toukkia. Puistokiitäjäisen toukat ovat mustia ja isokokoisia. Laji talvehtii aikuisena. 
Laji on luokiteltu Suomessa yleiseksi, vakiintuneeksi ja elinvoimaiseksi. Suomessa lajia on tavattu etelästä Kajaanin korkeudelle saakka. Puistokiitäjäisiä on tavattu laajemmin lähinnä Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.
Puistokiitäjäisiä esiintyy puistoissa, viljelysmailla ja metsien reunoissa.
Milia

Milia tai Miliá () voi viitata seuraaviin:
Pointe Aux Barques Township

Pointe Aux Barques Township on kunta ("township") Yhdysvalloissa Michiganin osavaltiossa. Sen väkiluku oli 15 vuonna 2020. Kunta sijaitsee Huronin piirikunnassa. Pointe Aux Barques Township on väkiluvultaan Michiganin osavaltion pienin kunta.
Väestö.
Vuonna 2020 Pointe Aux Barques’n 15 asukkaasta valkoisia oli 73,3 %, mustia 13,3 % ja Tyynen valtameren alkuperäisasukkaita 6,6 %. Asukkaista 6,6 % asukkaista kuului kahteen tai useampaan rotuun. Asukkaista 23,5 % puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia..
Beaucens

Beaucens (oksitaaniksi: "Beucens") on kunta Lounais-Ranskassa Hautes-Pyrénées'n departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee Gave de Pau -joen varrella, noin 6 kilometriä Argelès-Gazostin kaupungista kaakkoon.
Kunnan linna "Château de Beaucens" on rakennettu noin vuoden 1000 paikkeilla. Se oli aikanaan seudun mahtilinnoja. Nykyisin linna toimii "Donjon des aigles" -eläinpuistona, missä voi tutustua muun muassa petolintujen lentonäytöksiin. 
Kunnan alueella sijaitsee Hautacamin hiihtokeskus.
Eastpointe

Eastpointe on kaupunki Yhdysvalloissa Michiganin osavaltiossa. Sen väkiluku oli 34 318 vuonna 2020. Kaupunki sijaitsee Macombin piirikunnassa. Eastpointe kuuluu Detroitin suurkaupunkialueeseen.
Väestö.
Vuonna 2020 Eastpointen 34 318 asukkaasta mustia oli 52,7 %, valkoisia 39,4 %, aasialaisia 1,1 % ja alkuperäisasukkaita 0,3 %. Asukkaista 1,0 % kuului johonkin muuhun rotuun ja 5,5 % asukkaista asukkaista kuului kahteen tai useampaan rotuun. Asukkaista 3,4 % puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 3,1 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Kaivosvero

Kaivosvero eli rojaltti tai louhintamaksu on maksu, jonka valtio, osavaltio tai muu vastaava alue voi periä alueelta kaivetusta mineraalista. Tämä liittyy oleellisesti kysymykseen, kenelle mineraalit omistusoikeudellisesti kuuluvat. Suomessa kaivosveroa ei peritä, mutta Marinin hallitus on ottanut sen käsittelyyn ohjelmassaan, tosin ei kaivoslain osana, vaan erillisenä verolakina. Tähän asti Suomessa on ollut käytössä niin sanottu varausperiaate, niin sanottu "löytäjä saa pitää", ja tätä on laajalti kritisoitu. Maailmanpankki on tehnyt vertailevaa tutkimusta rojalttien tasosta ja laadusta eri puolilla maailmaa.
Erikseen kaivannaisteollisuus kyllä maksaa jonkin verran maanomistajille varauksista, malminetsinnästä ja kaivannaistoiminnasta. Lisäksi laissa määrätyissa yleisten ja yksityisten etujen turvaamisesta on määritelty pieniä vakuusmaksuja, jotka eivät kata kuin muutamia vuosia tai vuosikymmeniä kaivoksen sulkemisen jälkeen, vaikka kaivokset saattavat aiheuttaa vuotoja ympäristöön jopa tuhansia vuosia, ja itse yhtiöt voivat välttyä korvauksilta esimerkiksi konkurssien avulla. Myös kunnat saavat esimerkiksi kiinteistöveroa ja mahdollisesti työntekijöiden ansiotuloveroa riippuen työntekijän asuinmaasta. 
On spekuloitu, tulisiko Suomen kaivosvero määrätä kunnille vai Suomen valtiolle, ja syksyllä 2022 esiteltiin malli, jonka mukaan verosta 40 % tulisi valtiolle, 60% sijaintikunnalle, mitä toisaalta on kritisoitu sillä, että kyse on huoltovarmuuteen kuuluvasta kansallisvarallisuudesta ja siitä, että kuntien tasa-arvoinen kohtelu vaarantuu. Ongelma on myös, että esimerkiksi Etelä-Savon maakunnan strategia pitää puhtaita vesiä tärkeimpänä luonnonvaranaan. Periaate siitä, tuleeko veron määräytyä liikevoitosta vai louhintamäärästä vai mahdollisesti haitallisen jätteen määrästä on avoin. Toisaaltahan kaivannaisjäte on periaatteessa vaarallista jätettä, mutta nykylainkin mukaan kaikki aiheutetut haitat olisi aiheuttajan korvattava periaatteen "roskaaja maksaa" mukaisesti. Rojalttia ei siis tulisi käyttää haittojen korvaamiseen, vaan se olisi korvaus ikiajoiksi maasta pois viedystä mineraalivarannosta.
Kaivosveron käyttöönotto Suomessa.
Hallitus on jättänyt kaivosverolain lausuntokierrokselle syyskuussa 2022. Sen mukaan vero olisi metallimineraaleilta 0,6 prosenttia metallimalmin sisältämän metallin maailmanmarkkinahinnan keskiarvosta, 0,2 prosenttia muusta malmista. Kullanhuuhdonta ei sisälly veron piiriin. Lain valmistelua on moitittu puutteelliseksi. Muun muassa Kansalaisten kaivosvaltuuskunta on kiinnittänyt huomiota lakiesityksen epäkohtiin.
Monacon perustuslaki

Monacon perustuslaki () on Monacon ruhtinaskunnan ylin laki. Se hyväksyttiin ensimmäisen kerran vuonna 1911 ja uudistettiin 17. joulukuuta 1962. Perustuslaki hahmottelee kolme hallinnon haaraa, mukaan lukien useat hallintovirastot ja neuvostot, jotka jakavat neuvoa-antavan ja lainsäädäntövallan ruhtinaan kanssa. Perustuslaissa määritellään myös Monacon valtaistuimen perintölinja; tätä kohtaa muutettiin 2. huhtikuuta 2002. Monacon perustuslaki on maailman lyhyin perustuslaki 3 814:llä sanallaan.
Toimeenpaneva haara.
Ruhtinas säilyttää korkeimman toimeenpanovallan, mutta ruhtinaskunnan hallituksen päämies on valtioministeri, joka johtaa kuusijäsenistä hallitusneuvostoa, neuvoo prinssiä ja vastaa lakien täytäntöönpanosta. Ruhtinaskunnan paikallisia asioita (eli Monaco-Villen, La Condaminen, Monte Carlon ja Fontvieillen neljän kaupunginosan hallintoa) johtaa kunnallinen neuvosto, joka koostuu viidestätoista vaaleilla valitusta jäsenestä ja jota johtaa pormestari.
Lainsäädäntöala.
Vuoden 1962 perustuslain mukaan ruhtinas jakaa valtansa ruhtinaskunnan lainsäädäntöelimen yksikamarisen kansallisneuvoston kanssa. Vaikka se on ruhtinaasta riippumaton ja saattaa toimia vastoin hänen tahtoaan, ruhtinaan allekirjoitus vaaditaan vahvistamaan kaikki sen päättämät lait.
Oikeuslaitos.
Tuomiovalta on annettu ruhtinaalle, joka delegoi oikeudenkäynnit eri tuomioistuimille, jotka jakavat oikeutta hänen nimissään. Tuomareiden riippumattomuus on taattu perustuslaissa. Monacon korkein oikeus koostuu viidestä pääjäsenestä ja kahdesta apulaistuomarista, jotka ruhtinas nimeää kansallisneuvoston ja muiden hallituksen elinten ehdotusten perusteella. Korkein oikeus on korkein muutoksenhakutuomioistuin ja tulkitsee tarvittaessa myös perustuslakia. Monacon oikeusjärjestelmä, joka liittyy läheisesti Ranskan oikeusjärjestelmään, on muotoiltu Napoleonin koodin mukaan.
Karlatornet

Karlatornet on vuonna 2024 valmistunut pilvenpiirtäjä Ruotsin Göteborgissa. Se on 246 metriä korkea ja 73-kerroksinen, eli Pohjoismaiden korkein tornitalo. Pilvenpiirtäjä on osa uutta Karlastadenin kaupunginosaa, ja sen rakentaminen aloitettiin vuonna 2019. Rakennuksessa on hotelli, näköalaravintola, kylpylä sekä noin 600 asuntoa. Talon ovat suunnitelleet yhdessä amerikkalainen Skidmore, Owings &amp; Merrill sekä tanskalainen Entasis. Urakoitsijana toimi Serneke Group.
Syyskuussa 2022 Karlatornetin 61. kerros valmistui, ja siitä tuli korkeampi kuin Malmössä sijaitseva Turning Torso.
Joe Grech

Joseph “Joe” Grech (9. helmikuuta 1934 – joulukuu 2024) oli maltalainen laulaja-lauluntekijä. Grech aloitti uransa trumpetistina Zejtun Band Club -yhtyeessä. Grech voitti vuonna 1960 ensimmäisen maltalaisen Malta Song Festival -musiikkikilpailun itse säveltämällään kappaleella "Vola Uccellino".
Grech valittiin julkisessa karsinnassa Maltan ensimmäiseksi edustajaksi Eurovision laulukilpailuun vuonna 1971 kappaleella "Marija l-Maltija". Kansainvälisessä Eurovision laulukilpailussa Grech sijoittui 18 kilpailijan joukosta viimeiselle sijalle. Heikosta sijoituksesta huolimatta Grech pysyi Maltan suosituimpien laulajien joukossa.
Grechille myönnettiin Maltan risti vuonna 2002 osoituksena musiikkiurastaan.
TCG Büyükada (F-512)

TCG Büyükada (runkonumero F-512) on Turkin merivoimien vuonna 2013 palvelukseenotettu Ada-luokan korvetti.
Valmistus.
Alus tilattiin Istanbulista Istanbul Naval Shipyardilta, missä köli laskettiin 27. syyskuuta 2008. Alus laskettiin vesille 27. syyskuuta 2011 ja otettiin palvelukseen 27. syyskuuta 2013.
Palvelus.
Tammikuusta huhtikuuhun 2015 alus oli Adeninlahdella ja Arabianmerellä sekä niiden lähialueilla. Matkan aikana se vieraili 12 satamassa Saudi-Arabiassa, Djiboutissa, Omanissa, Pakistanissa, Kuwaitissa, Bahrainissa, Qatarissa ja Sudanissa. Maaliskuussa 2015 Saudi-Arabian laivaston johtama arabiliittouma aloitti sodan Jemenin huthikapinallisia vastaan operaatio Decisive Stormissa, mikä vaikeutti merkittävästi alueella olleiden länsimaisten asemaa. "Büyükada" oli tuolloin Adeninlahdella torjumassa merirosvousta Naton operaatio Ocean Shieldiin kokoamassa laivasto-osastossa. Alus erkani 3. huhtikuuta osastosta Jemeniin Adenin satamaan, mistä se evakuoi 55 turkkilaista Djiboutiin.
Aulis Kauppinen

Aulis Pietari Kauppinen (26. huhtikuuta 1903 Karttula – 19. marraskuuta 1989) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Kauppisen vanhemmat olivat prokuristi, myyntipäällikkö August Kauppinen ja Katri Ruotsalainen ja puoliso vuodesta 1930 Kerttu Kyllikki Korhonen. Kauppinen tuli ylioppilaaksi Kuopion yhteiskoulusta 1923 ja valmistui kauppatieteiden kandidaatiksi Helsingin kauppakorkeakoulusta 1927. Hän oli H. Saastamoinen &amp; Pojat Oy:n kesäharjoittelija Kuopiossa, kauppakorkeakoulun kirjaston amanuenssi 1927, Oy E. Ahlström &amp; Co Ab:n konttoripäällikkö 1927–1930, Oy Arabia Ab:n myyntipäällikkö ja prokuristi 1930–1937, Merihuolto Oy:n toimitusjohtaja 1938–1950 ja johtokunnan jäsen 1950–1963 sekä Suomen Sokerin kaupallinen johtaja ja johtokunnan jäsen 1950–1968. Kauppinen oli myös Riihimäen ja Arabian Myymälä Oy:n toimitusjohtaja 1933–1936 ja hänellä oli lukuisia asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Kauppinen oli reservin luutnantti (1938). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1956.
Aulis ja Kerttu Kauppisen poika oli biotekniikan tutkimusprofessori Veli Kauppinen (1933–2024).
Väinö Arjanne

Väinö Henrik Arjanne, vuoteen 1935 Allén (10. joulukuuta 1899 Tampere – 30. maaliskuuta 1996 Tampere) oli suomalainen osuustoimintaliikkeen vaikuttaja ja yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen.
Arjanteen vanhemmat olivat Karl Gustaf Allén ja Vilhelmina Helander ja puolisot 1932–1936 opettaja Eira Terä ja vuodesta 1944 lehtori Anni Lydia Jokisalo. Arjanne sai Tampereen kauppaoppilaitoksen liikeapulaiskouluosaston päästötodistuksen 1915 ja kauppakouluosaston päästötodistuksen 1924. Hän teki opintomatkoja useisiin Euroopan maihin sekä Yhdysvaltoihin ja Neuvostoliittoon. Arjanne oli Pellavatehtaan Osuuskaupan lähetti, myyjä ja myymälänhoitaja 1913–1917, Osuusliike Voiman myymälänhoitaja 1918, Tampereen Osuuskaupan, vuodesta 1920 Osuusliike Tuotanto, myymälänhoitaja 1918–1922, Hämeenkyrön Osuuskaupan liikkeenhoitaja 1924–1925, "Tampereen Sanomien" ilmoituspäällikkö 1925–1926 ja Osuusliike Tuotannon eli sittemmin Kauppakunta Tuotannon apulaisjohtaja 1926–1950 ja toimitusjohtaja 1950–1967. Arjanne oli myös Tampereen kauppaoppilaitoksen liikkeenhoito- ja myyntiopin opettaja 1944–1951 ja 1967–1968. Hän oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsen 1934–1936 ja hänellä oli myös useita osuustoiminnallisia ja muita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Suomen sisällissotaan valkoisten puolella osallistunut ja suojeluskuntatyön aktiivi Arjanne oli reservin kersantti (1920). Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1957.
Rhode Islandin kuvernöörinvaalit 2022

Rhode Islandin vuoden 2022 kuvernöörinvaalit järjestettiin 8. marraskuuta 2022. Istuva kuvernööri Dan McKee valittiin 58 prosentin äänisaaliilla jatkokaudelle.
Samojen vaalien yhteydessä valittiin myös osavaltion varakuvernööri sekä kaikki Rhode Islandin lainsäädäntöelimen paikat (edustajainhuone: 75, senaatti: 38). Lisäksi valittiin vaalipiirien 1 ja 2 edustajat Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen osana vuoden 2022 välivaaleja.
Äänioikeus.
Vaaleissa saavat äänestää rekisteröityneet äänestäjät. Äänestäjäksi voivat rekisteröityä sellaiset henkilöt, jotka täyttävät seuraavat ehdot:
Kirjeäänestys on mahdollista kenelle tahansa ilman erillisiä syitä. Vuoden 2022 vaaleissa noin kolmannes äänesti kirjeitse.
Ehdokasasettelu.
Kuvernöörinvaaleissa voi asettua ehdokkaaksi sellainen henkilö, joka on vaalikelpoinen osavaltiossa ja asunut siellä vähintään 30 päivää ennen vaaleja.
Nykyinen kuvernööri McKee valittiin demokraattisen puolueen ehdokkaaksi 14. syyskuuta. Hän nousi kuvernööriksi vuonna 2021 varakuvernöörin paikalta, kun Gina Raimondo nimitettiin Yhdysvaltain kauppaministeriksi.
Republikaanien ehdokkaaksi valittiin 13. syyskuuta liike-elämässä mukana ollut Ashley Kalus. Hänen lisäksi puolueen ehdokkaaksi pyrki moninkertainen rikollinen Jonathan Riccitelli.
Pieni kuolema

Pieni kuolema on Olavi Uusivirran yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin 9. syyskuuta 2022 levymerkillä Johanna Kustannus. Kaksi levynjulkaisukeikkaa oli Helsingin Ääniwallissa 10.9.2022. Albumilta on julkaistu singlet "Älä päästä mua menemään", "Kielletty leikki", "Kun hiljaisuus oli kultaa" ja "Hilma af Klint".
Rubiinikovapää

Rubiinikovapää ("Craterocephalus kailolae") on hopeakylkien heimoon kuuluva äärimmäisen uhanalainen kalalaji. 
Sitä on tavattu vain Safian kaupungin läheisyydestä Uuden-Guinean itäkärjestä. Se elää kirkkaissa, sorapohjaisissa matalissa vesissä hitaasti virtaavien purojen reunoilla. 
Rubiinikovapää jää alle 6 cm pituiseksi.
Rubiinikovapäätä uhkaavat metsänhakkuut ja kullankaivuu näiden aiheuttamien elinympäristön muutosten takia.
Al-Ra’d

Al-Ra’d () eli Jyrinän suura on Koraanin 13. suura ja sisältää 43 jaetta. Suuran katsotaan olevan mekkalainen paria jaetta lukuun ottamatta. Suura on saanut nimensä jakeen 13 sanoista "Ukkonen julistaa Hänen ylistystänsä" 
Sisältö.
Suura kertoo Jumalan suuruudesta, hänen tunnusmerkeistään, väittelee uskottomia vastaan ja puhuu profeetoista, jotka on vuorollaan lähetetty kirjoineen. 
Kuvauksia luonnosta.
Suura kertoo Jumalan tunnusmerkeistä luonnossa. Suura antaa kuvan maasta levitettynä pintana, jota voi reunoilta kaventaa. Maan yläpuolella on näkymättömin pylväin tuettu taivas kattona. Hedelmillä on kaksi sukupuolta: "Jumala on taivaat korkealle rakentanut ilman näkyviä pylväitä - - Ja juuri Hän on levittänyt maan avaraksi ja sijoittanut siihen vuoria ja jokia. Ja kaikkia hedelmiä Hän on maan päälle luonut, parittain kumpaakin sukupuolta". "- - Eivätkö he tiedä, että me tulemme kaventamaan maata sen reunoilta"?Suura kuvailee maata paikkana, jossa on viinitarhoja, viljapeltoja, palmupuita ja vettä:"Ja maan päällä on laajoja alueita, jotka liittyvät toinen toiseensa, viinitarhoja, viljapeltoja ja palmupuita sekä yhteen että erilleen kasvanein juurin, ja kaikkia niitä kastelee sama vesi. Ja me erotamme niistä toisia hyvän makunsa vuoksi syötäviksi. Totisesti, nämä ovat merkkejä niille, joilla on ymmärrystä".
Kirja.
Jakeissa 37 ja 39 kerrotaan, että jokaisella ajalla on kirjansa, mutta alkuperäinen Kirja on Jumalan luona. Tästä kehittyi 800-luvulla dogmi, jonka mukaan arabiankielinen Koraani on luomaton ja ollut ikuisesti olemassa. Sanat kuuluvat Hämeen-Anttilan suomentamina seuraavasti:"Olemme lähettäneet tämän sinulle arabiankielisenä ohjeena. - - Jokaisella ajalla on Kirjansa. Jumala pyyhkii pois mitä tahtoo ja säilyttää mitä tahtoo. Hänen luonaan on alkuperäinen kirja."Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan suura kertoo Muhammedista. Muhammedin nimeä ei tekstissä esiinny.
Karttulan työväentalo

Karttulan työväentalo oli Karttulan kunnan (vuodesta 2011 lähtien osa Kuopiota) kirkonkylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa.
Karttulan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906, ja yhdistys liittyi seuraavana vuonna Suomen Työläisliittoon. Perustavassa kokouksessa mukaan liittyi 75 henkilöä, enimmäkseen torppareita ja mäkitupalaisia. Mukana oli kuitenkin myös yksi kauppias, johtaja ja poliisi. Vuonna 1911 yhdistyksessä oli kirjoilla jo yli 150 jäsentä, mutta vain alle 20 oli maksanut jäsenmaksunsa. 
Vuonna 1908 yhdistys osti oman talon. Toisen lähteen mukaan talo olisi valmistunut vuonna 1910. Tämä voi tarkoittaa vuotta, jolloin erikseen rakennettu juhlasali valmistui. Juhlasalin tarpeiksi yhdistys osti erään kartanon ja rakensi salin sen hirsistä. Sisällissodan alettua yhdistyksen toiminta keskeytyi noin vuoden ajaksi, ja suojeluskunta takavarikoi työväentalon ja yhdistyksen pöytäkirjat. Sisällissodan jälkeen, vuonna 1920, yhdistys päätti liittyä Suomen Sosialistiseen Työväenpuolueeseen. Tiukan äänestyksen tuloksena yhdistys kuitenkin päätyi maksamaan piiriveronsa edelleen SDP:lle. Yhden lähteen mukaan yhdistyksen omaisuus olisi takavarikoitu vuonna 1923, mutta jos näin oli, se sai omaisuutensa takaisin. 
1930-luvun alussa kirkonkylän työväenyhdistys oli ainoa Karttulan yhdistyksistä, jota ei lakkautettu kommunistilakien nojalla. Vuonna 1936 yhdistys purki talonsa niin sanotun Korven talon lisärakennuksen tarpeiksi. Korven talo sijaitsi Hirvijärven tien varrella, ja sitä käytti työväenyhdistyksen lisäksi urheiluseura Karttulan Kontio (aiemmalta nimeltään Korven Pojat). 
Sodan aikana yhdistys järjesti avustustoimintaa. Vuonna 1947 yhdistys päätti erota SDP:stä, ja seuraavana vuonna se liittyi vuonna 1945 perustetun SKDL:n jäseneksi. Tällöin yhdistyksen sosialidemokraatit perustivat oman yhdistyksen, Karttulan sosialidemokraattisen työväenyhdistyksen. Tämä yhdistys joutui kuitenkin toimimaan ilman taloa. Talon vaiheista tästä eteenpäin ei ole tietoa. Yhdistyksen 60-vuotisjuhlaa vietettiin vuonna 1966 muualla, joten luultavasti omaa taloa ei tällöin enää ollut. Vuoteen 1966 mennessä Karttulan työväenyhdistys kuului myös jälleen SDP:en.
Toimintaa työväentalolla.
Ensimmäisen talon toimintaan kuului muun muassa näytelmäseura, puhujaseura sekä voimisteluosasto, joka tosin toimi vain parin vuoden ajan. Yhdistys piti kokouksia kerran kuussa ja julkaisi vuosina 1907–1910 käsinkirjoitettua lehteä nimeltä "Raatajan apulainen". Vuonna 1910 järjestettiin vappujuhlat, joiden ohjelmassa oli muun muassa viulunsoittoa, näytelmä, puheita ja tanssia. Kesällä 1936 yhdistys vietti jo 30-vuotisjuhlaansa uudella talolla, jota nimitettiin ilmoituksessa "entiseksi Korven Poikain taloksi".
Dale Cooper

Dale Cooper, jota esittää Kyle MacLachlan, on kuvitteellinen hahmo ja protagonisti yhdysvaltalaisessa televisiosarjassa "Twin Peaks" (1990–1991, ). Hän oli myös sivuosassa esiosaelokuvassa "Twin Peaks – Tuli kulje kanssani" (1992).
Cooper saapuu vuonna 1989 Twin Peaksiin, Washingtonissa sijaitsevaan pikkukaupunkiin selvittämään suositun lukiolaistytön, Laura Palmerin, murhaa.
Hahmo.
Dale Bartholomew Cooper syntyi 19. huhtikuuta 1954, ja hän valmistui Haverfordin yliopistosta. Cooper on eksentrinen ja intellektuelli, ja hän on kiinnostunut mystiikasta, erityisesti Tiibetin ja Yhdysvaltain alkuperäiskansojen mytologiasta. Cooper rakastaa kirsikkapiirakkaa ja mustaa kahvia, näyttää useasti peukkua tyytyväisyyden merkiksi, omaa erottuvan huumorintajun sekä siteeraa viisaita sanontoja. Yksi Cooperin tunnetuimmista tavoista on nauhoittaa puhenauhaa mystiselle naiselle nimeltä ”Diane”, joka sisältää havaintoja ja ajatuksia hänen tapauksistaan.