Septimontium

Septimontium on antiikin Rooman kaupungin varhaishistoriaan liittyvä käsite, jonka alkuperä ja merkitys on osittain epäselvä. Varmuudella se oli erään kaupungissa vietetyn juhlan nimi. Nimestään huolimatta juhla ei liity Rooman seitsemään kukkulaan.
Juhla.
Septimontium () oli hyvin vanhaa alkuperää ollut juhla, jota vietettiin 11. joulukuuta. Siihen kuului ainakin puhdistava kulkue, joka kulki Palatiumin ja Esquilinuksen ympäri. Juhla mainitaan kalentereissa sekä useita kertoja kirjallisuudessa, erityisesti seuraavissa kohdissa:
Festuksen antamat kukkuloiden luettelot sisältävät kahdeksan kukkulaa, vaikka sanovatkin kukkuloita olevan seitsemän. Siksi yksi kahdeksasta mainitusta nimestä on mitä ilmeisimmin jätettävä pois, ja valinta on usein kohdistunut Suburaan, joka ei millään tavoin ole kukkula tai vuori ("mons"). Oppius ja Cispius olivat ennemmin Esquilinuksen kielekkeitä kuin omia kukkuloitaan. Fagutal taas oli Esquilinuksen harjanne ja osa Oppiusta, ja Cermalus Palatiumin haarauma.
Alkuperäinen merkitys.
Varron mukaan Septimontium olisi ollut kaupungin nimi ennen kuin sitä alettiin kutsua Roomaksi. Väite näyttäisi saavan tukea myös Johannes Lyydialaiselta.
On selvää, että jotkut roomalaiset muinaistutkijat uskoivat, että juhlan alkuperä olisi ollut siinä, kun seitsemän kukkulaa tai niiden osia sisällytettiin kaupungin rajojen sisäpuolelle. Tämä näkyy myös siinä, että nimityksen katsottiin yleisesti tulleen sanoista "septem" (”seitsemän”) + "mons" (”vuori”). Tutkijat olivat kuitenkin erimielisiä siitä, mitkä nämä kukkulat olivat. Ainakin on selvää, ettei Septimontiumin käsite liittynyt suoraan myöhemmin tunnettuihin Rooman seitsemään kukkulaan: kaikki mainitut lähteet luettelevat kukkulat, jotka eivät vastaa näitä seitsemää.
Epäselvää sen sijaan on, oliko nimitys ”Septimontium” todella käytössä kaupungin kasvun varhaisessa vaiheessa, ennen yleisesti tunnettua Servius Tulliuksen nimiin laitettua ”neljän alueen kaupunkia” ("regiones quattuor"), vai oliko tämä vain myöhempien muinaistutkijoiden keksimä selitys juhlan nimelle. On todennäköistä, että esimerkiksi Labeon mainitsemat alueet kuuluivat jossain vaiheessa ennen Servius Tulliuksen aikaa kaupungin rajojen sisään. On kuitenkin epätodennäköistä, että kyseessä olisi ollut ainakaan Rooman kaupungin varhaisempi nimi. Sen sijaan Septimontium-vaiheessa eri kukkuloilla vaikuttaa olleen vielä omat asutuksensa, jotka eivät vielä muodostaneet yhtenäistä kaupunkia. Siksi arvellaan, että nimitys tulisi todellisuudessa sanoista "saepti montes", ”aidatut kukkulat”.
Huomiota herättää se, ettei Septimontiumiin liitettyjen kukkuloiden luettelossa esiinny Capitoliumia tai Aventinusta, aivan kuin ne oli jätetty pois Numa Pompiliuksen kaupungista ja Servius Tulliuksen neljän alueen kaupungista. Erään teorian mukaan lueteltuja kukkuloita yhdistää se, että niissä kaikissa oli Argei-pyhäkköjä. Näin voi olla, että Septimontium-juhlan olisi perustanut Numa, joka oli vastuussa monista muistakin kaupungin uskonnollisista perinteistä. Juhlaan liittyi hämärä perinne, josta on säilynyt tietoa Varrolla ja Festuksella. Heidän mukaansa Reaten alueelta kotoisin olleet sacranit ("Sacrani") karkottivat liguurit ja sikulit Septimontiumin alueelta. Lisäksi Serviukselta löytyy kohta, jossa todetaan, että sikulit asuttivat aikoinaan Rooman aluetta, kunnes liguurit karkottivat heidät, ja sacranit puolestaan karkottivat liguurit. Erään tulkinnan mukaan Numa olisi perustanut juhlan muistamaan näitä perinteitä.
Myöhempi merkitys.
Serviuksen muuri sulki sisäänsä erilaisen seitsemän kukkulan joukon, jota ajan kuluessa alettiin pitää todellisena Septimontiumina. Siihen kuluivat Rooman klassiset seitsemän kukkulaa, Quirinalis, Viminalis, Esquilinus, Caelius, Aventinus, Capitolium ja Palatium.