Azərbaycan Televiziya və Radio Verilişləri

Azərbaycan Televiziya və Radio Verilişləri on Azerbaidžanin valtion yleisradioyhtiö. Sen edeltäjiä olivat Azerbaidžanin neuvostotasavallan vuonna 1932 perustettu valtion radiokomitea ja vuonna 1957 perustettu radio- ja televisiokomitea. Toiminta yhtiöitettiin vuonna 1991, ja erillinen Nahitševanin televisio perustettiin vuonna 2003. Nykyinen suljettu osakeyhtiö on perustettu vuonna 2005. Radio toimii nimellä "Azərbaycan Radiosu" ja televisio nimellä "Azərbaycan Televiziyası".
Radio.
Radiolähetykset alkoivat Bakussa lankaradioverkossa 1,2 kilowatin lähettimellä 6. marraskuuta 1926. Seuraavana vuonna otettiin käyttöön 10 kilowatin lähetin, jonka kuuluvuusalue ulottui Bakuun ja lähialueille, ja vuonna 1936 koko tasavallan kattanut 35 kilowatin lähetin. Lankaradioverkoissa oli 51 000 vastaanotinta vuonna 1940, ja niiden kautta välitettiin myös paikallisohjelmia.
Radio ohjelma-aika kasvoi muutamasta tunnista 8,5 tuntiin vuonna 1933. Lähetykset tapahtuivat azerin, venäjän ja armenian kielillä. Radion musiikkijohtajana toimi säveltäjä Müslüm Maqomayev, kirjallisuusohjelmien päällikkönä kirjailija Məmməd Səid Ordubadi, ja ohjelmien tekemiseen osallistui monia muita tunnettuja muusikkoja, kirjailijoita ja näyttelijöitä. Vuonna 1931 perustettiin Mustafa Mərdanovin johtama radioteatteri. Sanomalehtien lukeminen korvattiin uutislähetyksillä vuonna 1932. Vuosikymmenen loppua kohti radio muuttui yhä voimakkaammin propagandavälineeksi. Sen uutistoiminta korostui toisen maailmansodan aikana.
Azerbaidžanin radion turkin- ja persiankieliset ulkomaanlähetykset alkoivat vuonna 1941 nimellä Bakının səsi (”Bakun ääni”). Vuonna 1951 mukaan tulivat myös ulkomaille asuville azereille suunnatut ohjelmat ja vuonna 1959 arabiankieliset lähetykset. Vuonna 1992 perustettiin Azərbaycan Beynəlxalq Radiosu (”Azerbaidžanin kansainvälinen radio”), joka toimi keski- ja lyhytaalloilla armeniaksi, englanniksi, georgiaksi, kurdiksi, lezgiksi, ranskaksi, saksaksi, tališiksi ja venäjäksi. Englannin-, ranskan- ja saksankieliset lähetykset lopetettiin vuonna 2007. Ohjelmia muilla kielillä välitetään nykyään satelliitin ja Internet-sivuston kautta.
Vuonna 1964 perustettiin uutis- ja musiikkikanava Araz, joka välitti päivittäin 12 tuntia omaa ohjelmaa. Azerbaidžanin itsenäistyttyä Arazista tuli erillinen organisaatio, joka lakkautettiin vuonna 1998. Azərbaycan Radiosu on yksityisten asemien kilpailun takia pyrkinyt uudistamaan toimintaansa. Sen ansioiksi mainitaan kulttuuriperinnön säilyttäminen, kielenkäytön puhtauden vaaliminen ja esimerkkinä toimiminen Iranin Azerbaidžanille.
Televisio.
Bakun televisiokeskuksen rakentaminen alkoi vuonna 1954, ja sen lähetykset käynnistyivät virallisesti helmikuussa 1956. Lähetin sijoitettiin aluksi öljynporaustorniin, kunnes 180-metrinen televisiomasto valmistui vuonna 1957. Samana vuonna aloitettiin myös television ulkolähetykset.
Vuosina 1960–1961 aloitettiin lähetysten releointi Ağstafassa, Gəncəssä, Göyçayssa ja Şuşassa. Nahitševanin televisiostudio aloitti toimintansa vuonna 1963 ja Moskovan lähetysten releointi alkoi vuonna 1964. Väritelevisiolähetyksiin siirryttiin vuonna 1973. Vuodesta 1981 lähtien rakennettu Bakun 310-metrinen televisiotorni valmistui lopulta vuonna 1996. Satelliittilähetykset Eurooppaan, Pohjois-Amerikkaan ja Aasiaan alkoivat vuonna 2004.
Parin tunnin pituista TV-ohjelmaa lähetettiin aluksi kahdesti ja myöhemmin kolmesti ja viidesti viikossa. Vuonna 1962 päivittäisten lähetysten pituus oli kasvanut seitsemään tuntiin. Uutislähetykset käynnistyivät vuonna 1960, ja vuosikymmenen puolivälissä perustettiin televisioteatteri Şəlalə. Vuonna 1968 aloittanut dokumenttielokuvien tuotantoyksikkö sai vuonna 1973 nimen Azərbaycantelefilm. Tammikuun 1990 levottomuuksien aikana lähetykset keskeytyivät yli viikon ajaksi ja jatkuivat sotasensuurin alaisina syyskuuhun 1991 saakka.
Televisiolla on nykyään kolme kanavaa: yleiskanava AzTV, kulttuurikanava Mədəniyyət TV ja urheilukanava İdman TV.
Äänitysstudio.
Radio- ja televisioyhtiön yhteydessä toimii äänitysstudio, jolla on ollut suuri merkitys Azerbaidžanin musiikkielämän kehityksessä. Sen musiikkiyhtyeitä ovat Üzeyir Hacıbəyovin aloitteesta vuonna 1931 perustetut valtion sinfoniaorkesteri ja Səid Rüstəmoville nimetty kansansoitinyhtye sekä kuoro, lastenkuoro, viihdeorkesteri, kansansoitinyhtye Xatirə, laulu- ja soitinyhtye Sevil ja soitinyhtye Qaytağı. Televisiossa järjestetään vuosittainen musiikkikilpailu Muğam.
Lähetystoiminta.
Radion ja television maanpäällisestä ja satellittilähetystoiminnasta vastaa vuonna 1988 perustettu valtionyhtiö Teleradio. Radiolähetykset tapahtuvat etupäässä analogisesti ULA-alueella, maanpäälliset televisiolähetykset digitaalisesti DVB-T2 -järjestelmällä ja satelliittilähetykset muodossa DVB-S. Radion keski- ja lyhytaaltolähetyksiä ei Azerbaidžanissa enää ole.