Augustuksen Rooman alueet

Augustuksen Rooman alueet (, ”neljätoista aluetta”) olivat antiikin Rooman kaupungin aluejako, jossa kaupunki jaettiin neljääntoista alueeseen ("regio"). Jaon teki keisari Augustus ja sitä käytettiin paikallishallinnossa.
Historia.
Vanhastaan Rooman kaupunki oli jaettu neljään alueeseen ("regiones quattuor"), jotka olivat Suburana, Esquilina, Collina ja Palatina. Jako oli perua Servius Tulliuksen ajalta. Vaikka Rooma oli kasvanut ulos Tulliuksen sille määrittelemistä rajoista, hänen tekemänsä aluejako säilyi käytössä aina Augustuksen ajalle saakka. Augustus suoritti uuden aluejaon vuonna 7 eaa. Se käytti vanhempaa mallinaan sikäli kun muuttuneet olosuhteet sen mahdollistivat.
Uusia alueita oli yhteensä neljätoista, eli kaksinkertainen määrä Rooman perinteisiin seitsemään kukkulaan nähden. Alueisiin viitattiin alun perin vain numeroilla. Myöhemmin käyttöön otettiin myös nimet, epäilemättä kansan suullisen käytön kautta. Nimet eivät kuitenkaan ilmeisesti koskaan olleet virallisia. Nimet esiintyvät muun muassa Rooman niin kutsutuissa alueluetteloissa. Esimerkiksi Regio X:n nimi ”Palatium” on luonnollinen suullisessa käytössä, koska Palatium-kukkula on alueen hallitseva kohde, ja esiintyy viimeistään Suetoniuksella. Esimerkiksi Regio IV:n nimi ”Templum Pacis” puolestaan on voinut vakiintua käyttöön vasta sen jälkeen kun sille nimen antanut Rauhan temppeli valmistui Vespasianuksen aikana. Alueisiin viitataan numeroilla vielä "Basis Capitolinassa", joka on Hadrianuksen ajalta ja päivätty vuodelle 136 jaa.
Jaon jälkeen Roomasta käytettiin sellaisia ilmaisuja kuin ”"urbs regionum XIV"” (”14 alueen kaupunki”) ja ”"urbs sacra regionum XIV"” (”14 alueen pyhä kaupunki”). Jako neljääntoista alueeseen oli voimassa 600-luvulle saakka, jolloin otettiin käyttöön kirkollinen jako seitsemään alueeseen. Se avasi tien täysin erilaiselle keskiaikaiselle hallinnolle.
Augustus jakoi myös Italian yhteentoista alueeseen.
Aluejako.
Aluejaossa alueiden rajat määriteltiin maanmittauksella jalan tarkkuudella ja merkittiin julkisilla rakennuksilla ennemmin kuin rajakivillä. Alueet pitivät sisällään myös "pomoeriumin" ulkopuolisia esikaupunkialueita. Aluejako ei noudattanut Serviuksen muurin linjaa, sillä muuri toimii vain joissakin kohdissa kahden alueen rajana, ja moniin alueisiin kuului maata muurin kummaltakin puolelta. Augustuksen alueiden ulkorajat eivät vastaa myöskään myöhemmin rakennettua Aurelianuksen muuria.
Alueet jakautuivat "vicuksiin". Alueluetteloiden mukaan kussakin alueessa oli "vicuksia" 7–78 väliltä. Tavallisen kansan keskuudesta valittiin uusi virkamiesryhmä, "magistri vicorum", alun perin neljä jokaisesta vicuksesta, mutta myöhemmin 48 jokaisesta alueesta riippumatta vicusten määrästä, sekä kaksi "curator"-virkamiestä (mon. "curatores"). Näiden virkamiesten tehtävät liittyivät pääasiassa alueiden kultteihin, kun taas varsinaiset hallinnolliset tehtävät pysyivät korkea-arvoisempien viranhaltijoiden vastuulla.
Alueiden rajoja ei tunneta tarkasti. Alueluetteloiden perusteella on kyllä mahdollista määrittää suhteellisen tarkasti rajat niiden kirjoitusaikaan 300-luvulla, mutta alkuperäisen Augustuksen aikaisen jaon määrittäminen on vaikeampaa. On varmaa, että ainakin ulkorajoja oli laajennettu joissakin kohdissa noiden 300 vuoden aikana, ja lisätiedot varhaisemmista olosuhteista ovat hyvin niukkoja. On kuitenkin säilynyt tietoja muun muassa pomeriumin laajennuksista Claudiuksen, Vespasianuksen ja Hadrianuksen aikana; Plinius vanhemman kuvaus kaupungin alueesta hänen aikanaan; tietoja kaupungin tullialueen rajoista Commoduksen ajalta; sekä luettelo vicuksista "Basis Capitolinassa".
Alueet.
Augustuksen Rooman neljätoista aluetta olivat: