tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Evan Gershkovich

Evan Gershkovich (s. 1991 New York, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen toimittaja, joka on työskennellyt muun muassa "The Wall Street Journalille". Venäjän viranomaiset pidättivät Gersckovichin 29. maaliskuuta 2023 ja syyttivät häntä vakoilusta. Hän oli ensimmäinen pidätetty amerikkalainen journalisti Venäjällä kylmän sodan päättymisen jälkeen.
Hänet tuomittiin 19. heinäkuuta 2024 16 vuodeksi vankeuteen. Venäjän väärin tuomitsema toimittaja vapautettiin 2. elokuuta 2024 osana suurinta ja monimutkaisinta idän ja lännen välistä vankien vaihtoa sitten kylmän sodan. 
Tausta.
Evan Gershkovichin kotikieli on venäjä. Hänen vanhempansa muuttivat Yhdysvaltoihin Neuvostoliitosta 1980-luvulla. Opintojensa jälkeen Gershkovich lähti toimittajaksi Moskovaan ja työskenteli aluksi "The Moscow Timesin" palveluksessa. Myöhemmin hän siirtyi uutistoimisto AFP:n palvelukseen ja sieltä "The Wall Street Journalin" Moskovan toimitukseen.
Pidätys ja vankeus.
Evan Gershkovich pidätettiin hänen ollessaan juttumatkalla Jekaterinburgissa. Venäjän turvallisuuspavelu FSB:n mukaan se oli estänyt laittomat toimet ja että journalisti oli toiminut Yhdysvaltain ohjeiden mukaan ja kerännyt salaiseksi luokiteltua informaatiota valtion salaisuuksista, jotka koskivat Venäjän turvallisuusalan yritystä. FSB:n mukaan se oli käynnistänyt tutkinnan vakoilutapauksesta. Erään venäläisen tiedotusvälineen mukaan se oli luokiteltu huippusalaiseksi. 
Jekaterinburgiin pidätystä varten matkustaneet FSB:n agentit veivät Evan Gershkovichin Lefortovon alueoikeuteen Moskovassa, jossa hänet virallisesti pidätettiin ja määrättiin pidettäväksi pidätettynä 29.5. asti. Oikeussali oli tyhjennetty virkailijoista ja vierailijoista, eikä sinne päästetty Gershkovichin asianajajaa.
Gershkovichia pidettiin Moskovassa sijaitsevassa pahamaineisessa Lefortovon vankilassa.
Ollessaan vankina Gershkovich on saanut tavata vain venäläisiä asianajajia. Pyynnöistä huolimatta hänen ei ole annettu tavata Yhdysvaltain Moskovan-suurlähetystön virkamiehiä tai ystäviään.
Toukokuussa Evan Gershkovichin tutkintavankeutta pidennettiin elokuun 30. päivään asti. Vankeuden jatkamista pyysi Venäjän turvallisuuspalvelu FSB.
Gershkovich tuomittiin 16 vuodeksi vankeuteen 19.7.2024 Sverdlovskin alueoikeudessa Jekaterinburgissa. Gershkovich tullaan siirtämään Lefortovosta tiukan valvonnan rangaistussiirtolaan.
Reaktiot.
Yhdysvaltojen ulkoministeri Antony Blinken vaati Venäjää vapauttamaan Evan Gershkovichin keskustellessan puhelimitse Venäjän ulkoministerin Sergei Lavrovin kanssa. Blinken sanoi, että Gershkovichin pidättämistä vakoilusyytteiden perusteella ei voida hyväksyä, ja totesi, että Yhdysvallat vaati Venäjän viranomaisia vapauttamaan hänet välittömästi. Lavrov vastasi, että Yhdysvaltain virkamiesten ja tiedotusvälineiden ei pidä "nostaa meteliä" toimittajan ahdingosta tai yrittää politisoida sitä.
Yhdysvalloissa on arveltu, että Evan Gershkovichin pidätyksen motiivina saattaisi olla Venäjän ja Yhdysvaltojen vankienvaihto. Yhdysvallat on todennut, että Gershkovich on pidätetty väärin perustein, jolloin hänellä olisi hallinnon mukaan panttivankistatus.
Teemu Kinnari

Teemu Kullervo Kinnari (s. 1973 Hollola) on suomalainen kokoomuslainen poliitikko. Kinnari on ammatiltaan maanviljelijä ja toimii myös maa- ja metsätalouden asiantuntijana. Hän on Hollolan kunnanhallituksen puheenjohtaja. Kinnari kasvattaa ravisukuisia suomenhevosia. Hän on kilpaillut vuosien ajan enduromoottoripyöräilyssä muun muassa MM-osakilpailuissa. Kinnari on naimisissa ja hänellä on kaksi poikaa. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.
Näkemykset.
Arvot.
Kinnari sijoittuu vaalikonevastausten perusteella oikeistoon. "Ylen" vaalikoneessa Kinnari sijoittuu arvoasteikolla konservatiiviselle puolelle. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Kinnari on kallellaan kansalliskonservatismiin (TAN). HS:n vaalikoneeseen Kinnarin antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset mielipiteet.
Mira Nieminen

Mira Nieminen (s. 8. tammikuuta 1976 Lahti) on suomalainen perussuomalainen poliitikko ja kansanedustaja. Nieminen on siviiliammatiltaan poliisi ja toimii tutkintayksikön johtajana. Nieminen on Lahden kaupunginhallituksen jäsen. Hän on ollut myös ehdokkaana europarlamenttivaaleissa. Nieminen valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.
Näkemykset.
Arvot.
Nieminen sijoittuu vaalikonevastausten perusteella keskusta-oikeistoon. "Ylen" vaalikoneessa Nieminen sijoittuu arvoasteikolla vahvasti konservatiiviselle puolelle. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Niemisen näkemykset ilmentävät kansalliskonservatismia (TAN). HS:n vaalikoneeseen Niemisen antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset ja kansalliskonservatiiviset mielipiteet.
Yksityiselämä.
Niemisellä on neljä lasta. Hän on sotilasarvoltaan reservin kersantti. Nieminen haki turvakieltoa sen jälkeen kun "Yle" pyrki selvittämään hänen asuinpaikkaansa.
Uskonto.
Nieminen pitää kristillistä perintöä pohjana euroopalaiselle yhteiskuntajärjestykselle ja arvoille. Nieminen uskoo Jumalaan ja pitää uskonnollisia elementtejä tärkeinä keskeisissä elämäntapahtumissa. Hän katsoo, että hengellisyyttä voi harjoittaa ilman kirkkoja tai uskonnollisia toimituksia, ja uskoo myös uskonnollisten tai hengellisten ihmeiden tapahtuvan.
Katalin Bársony

Katalin Bársony (s. 1982 Budapest, Unkari) on romanitaustainen unkarilainen elokuvaohjaaja, sosiologi ja romaniaktivisti. Bársony toimii media-alalla toimivan Romedia Foundation -säätiön sekä BAXT Films -elokuvayhtiön johtajana ja on elokuvakuraattorina RomArchive-projektissa. Bársony on valmistunut viestinnän ja käyttäytymistieteiden tohtoriksi Corvinus-yliopistosta Budapestistä ja on Miegunyah-stipendiaatti Melbournen yliopiston Victorian College of the Artsissa. Bársony tunnetaan erityisesti dokumenttielokuvasarjastaan "Mundi Romani" - Maailma romanien silmin ("Mundi Romani - the World through Roma Eyes"), jota tehtiin 2007 - 2011, sekä dokumenttielokuvasta "How Far the Stars", joka kertoo jazzpianisti József Balázsin tarinan. "Mundi Romani" -sarja palkittiin UNESCO-palkinnolla kulttuurien lähentymisestä.
Rami Lehtinen

Rami Lehtinen (s. 17. tammikuuta 1976Loimaa) on suomalainen perussuomalainen poliitikko. Hän on siviiliammatiltaan poliisi ja viraltaan vanhempi konstaapeli. Hän on Jokioisten kunnanhallituksen jäsen. Hän on myös toiminut sivutoimisesti rakennusalan yrittäjänä. Hänellä on kaksi poikaa. Lehtinen valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.
Näkemykset.
Arvot.
Lehtinen sijoittuu vaalikonevastausten perusteella keskusta-oikeistoon. "Ylen" vaalikoneessa Lehtinen sijoittuu arvoasteikolla vahvasti konservatiiviselle puolelle. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Lehtisen näkemykset ilmentävät kansalliskonservatismia (TAN). HS:n vaalikoneeseen Lehtisen antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset ja kansalliskonservatiiviset mielipiteet.
Aleksi Jäntti

Matti Aleksi Jäntti (s. 18. tammikuuta 1974 Turku) on suomalainen kokoomuslainen poliitikko. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa. Ennen valintaansa kansanedustajaksi Jäntti työskenteli Tampereen apulaispormestarina 2017–2023.
Politiikan ohella Jäntti on toiminut jääkiekon seuratyössä KooVeessa ja Ilveksessä sekä Tampereen Voimistelijoiden puheenjohtajana.
Elämäkerta.
Jäntti syntyi Turussa vuonna 1974 ja muutti Kangasalle vuonna 1981. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Kangasalan lukiosta vuonna 1994. Jäntti valmistui upseeriksi Maanpuolustuskorkeakoulun ilmatorjuntalinjalta vuonna 1999.
Jäntti työskenteli vuosina 1999–2002 Panssariprikaatissa opetusupseerina ja vuosina 2002–2004 panssari-ilmatorjuntapatterin yksikön varapäällikkönä. Vuosina 2004–2005 hän oli panssari-ilmatorjuntapatterin yksikön päällikkö ja vuosina 2005–2006 tukikohtakomppanian päällikkö Satakunnan lennostossa.
Kun Jäntti lähti ehdolle vuoden 2007 eduskuntavaaleihin, hän joutui eroamaan upseerin virasta. Hän ei tullut valituksi ja siirtyi kriisinhallintatehtäviin. Jäntti oli vuosina 2007–2008 erilaisissa tehtävissä Kosovossa osana Nato-johtoista KFOR-operaatiota.
Kosovosta palattuaan Jäntti perusti Raxaset Oy -nimisen rakennusalan yrityksen, jonka osayrittäjänä hän toimi vuosina 2009–2015. Hän työskenteli vuosina 2015–2017 Baronalla yhteyspäällikkönä, kunnes tuli valituksi Tampereen apulaispormestariksi.
Poliittinen ura.
Jäntti toimi Lempäälän kaupunginvaltuutettuna vuosina 2005–2011 ja Lempäälän kunnanhallituksen jäsenenä vuosina 2009–2011.
Eduskuntavaaleissa 2007 Jäntti yritti ensimmäistä kertaa eduskuntaan Pirkanmaan vaalipiiristä, sai yli ääntä eikä tullut valituksi.
Jäntti valittiin Tampereen kaupunginvaltuustoon ensi kertaa kuntavaaleissa 2012 724 äänellä. Jatkokaudelle hänet valittiin kuntavaaleissa 2017, jolloin hän sai 826 ääntä. Kesäkuussa 2017 hän aloitti Tampereen apulaispormestarina vastuualueenaan kaupunkiympäristö.
Eduskuntavaaleihin 2023 Jäntti päätyi yllättäen ehdolle, kun Pirkanmaan vaalipiirin ehdokkaaksi suunniteltu Mika Aaltola yllättäen kieltäytyi ehdokkuudesta viikko ennen ehdokaslistojen jättämistä. Hän sai vaaleissa ääntä ja tuli valituksi eduskuntaan.
Eduskunnassa Jäntti on lakivaliokunnan jäsen sekä liikenne- ja viestintävaliokunnan ja talousvaliokunnan varajäsen.
Näkemykset.
Arvot.
Jäntti sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan tai keskusta-oikeistoon. "Ylen" vaalikoneessa Koulumies ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Jäntti on kallellaan liberaalivihreyteen (GAL). HS:n vaalikoneeseen Jäntin antamsissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin kaupunkimyönteisyyttä korostavat mielipiteet. "Ylen" vaalikonevastausten perusteella Jäntti on eduskuntaryhmänsä liberaaleimpia edustajia kaudella 2023–2027.
Yksityiselämä.
Jäntti on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Hän asuu Tampereen Koivistonkylässä.
Ville Merinen

Ville Oskari Merinen (s. 16. marraskuuta 1984) on suomalainen sosialidemokraattinen poliitikko. Hänet valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.
Siviiliammatiltaan Merinen on psykoterapeutti ja sairaanhoitaja. Sosiaalisessa mediassa hänet tunnetaan Terapeutti-Villenä. Hänellä on TikTokissa yli 100 000 seuraajaa. Merinen on saanut Mieli ry:n mielenterveyspalkinnon.
Kuopiosta kotoisin oleva Merinen asuu Pirkkalassa ja hänellä on vaimo ja kaksi lasta.
Merisen ura sosiaalisessa mediassa alkoi vuonna 2020 Twitch striimauspalvelussa, jossa hän piti striimejä, joissa hän puhui mielenterveydestä ja vastasi ihmisten kysymyksiin. Laajempaa suosiota Merinen keräsi myöhemmin sosiaalisen median alustalla Tiktokissa, jonne hän aloitti videoiden teon syyskuussa 2021. Tällä hetkellä Merisellä on Tiktokissa yli 166 000 seuraajaa ja Instagramissa yli 147 000 seuraajaa.
Merisen poliittinen ura alkoi vuoden 2023 eduskuntavaaleista. Vaaleissa hän sai Pirkanmaan vaalipiirissä 6274 ääntä ja tuli SDP:n listalla toiseksi vaalipiirissä. Merinen kampanjoi pääasiassa sosiaalisessa mediassa ja käytti kampanjaansa vain 2350 euroa.
Eduskuntavaalien 2023 jälkeen Merinen valittiin sosiaali- ja terveysvaliokuntaan sekä tarkastusvaliokuntaan jäseneksi. Lisäksi Merinen toimii eduskunnassa toimivan epävirallisen Nuorten mielenterveyden tukiryhmän puheenjohtajana.
Syksyllä 2024 Merinen jäi sairauslomalle eduskuntatyöstä ja kertoi Instagram-julkaisussaan yhdeksi syyksi erittäin huonon työilmapiirin ja kutsui eduskuntaa sairaimmaksi työyhteisöksi, jossa hän on ollut. Jo eduskuntakautensa alussa Merinen puhui avoimesti eduskunnan ilmapiiristä ja sen luomista paineista eduskunnan täysistunnossa tunteellisena ) ja myöhemmin saman vuoden marraskuussa avautui sosiaalisessa mediassa sosiaali- ja terveysvaliokunnan huonosta ilmapiiristä.
Merinen osallistui vuoden 2024 Euroopan parlamentin vaaleihin SDP:n listalla. Merinen korosti kampanjassaan erityisesti sosiaalisen median kanavien sääntelyä ja rajoittamista nuorten mielenterveyden suojelemiseksi. Merinen on esittänyt muun muassa 16-vuoden ikärajaa sosiaaliselle medialle sekä Tiktokin kieltämistä Euroopan unionissa. Merinen sai vaaleissa 30 755 ääntä, joka oli SDP:n listalla kolmanneksi eniten ja jäi listalla ensimmäisenä varalla.
Helmikuussa 2025 Merinen ilmoitti muuttavansa Pirkkalasta Helsinkiin ja lähtevänsä ehdolle kuntavaaleihin Helsingissä. Kuntavaaleissa Helsingissä Merinen sai 2630 ääntä ja tuli valituksi kaupunginvaltuustoon. Vaalien jälkeen Helsingin SDP päätti esittää Meristä HUS-yhtymän hallitukseen.
Näkemykset.
Arvot.
Merinen sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan. "Ylen" vaalikoneessa Merinen sijoittuu arvoasteikolla liberaalille puolelle. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Merisen näkemykset ovat kallellaan liberaalivihreyteen (GAL). HS:n vaalikoneen perusteella Merinen sijoittuu eduskuntaryhmänsä oikeistosiipeen kaudella 2023–2027.
Ville Väyrynen

Ville Mikko Juhana Väyrynen (s. 1975 Lapinlahti) on suomalainen kokoomuslainen poliitikko. Siviiliammatiltaan Väyrynen on gastrokirurgi ja hän toimii Sairaala Novan osastonylilääkärinä. Väyrynen on Muuramen kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Hän oli myös Keski-Suomen hyvinvointialueen aluehallituksen 2. varapuheenjohtaja, mutta hän erosi tehtävästä vuoden 2023 eduskuntavaalien jälkeen. Väyrynen valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa. Hän harrastaa jalkapalloa ja muuta kuntoilua ja hänellä on vaimo, joka on ammatiltaan gynekologi sekä kolme lasta. 
Näkemykset.
Arvot.
Väyrynen sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan tai keskusta-oikeistoon. "Ylen" vaalikoneessa Väyrynen ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Väyrynen on keskellä. HS:n vaalikoneeseen Väyrysen antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset mielipiteet.
Oskari Valtola

Oskari Valtola (s. 3. tammikuuta 1976 Mikkeli) on suomalainen kokoomuslainen poliitikko. Hän on Mikkelin kaupunginvaltuuston puheenjohtaja, maakuntahallituksen ensimmäinen varapuheenjohtaja ja Etelä-Savon hyvinvointialueen hallituksen jäsen. Siviiliammatiltaan Valtola on työterveyshuollon erikoislääkäri. Hänellä on vaimo ja kolme lasta. Valtola valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.
Näkemykset.
Arvot.
Valtola sijoittuu vaalikonevastausten perusteella oikeistoon. "Ylen" vaalikoneessa Valtola ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Valtola on keskellä. HS:n vaalikoneeseen Valtola antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset mielipiteet.
Jaana Strandman

Jaana Strandman (s. 22. kesäkuuta 1972 Keitele)on suomalainen perussuomalainen poliitikko ja kansanedustaja. Hän on Mikkelin kaupunginvaltuuston, aluehallituksen, aluevaltuuston sekä maakuntahallituksen jäsen. Siviiliammatiltaan Strandman on erityisopettaja ja koulutukseltaan kasvatustieteen maisteri. Hän on toiminut ukrainalaisille suomen kielen opettajana ja on muun muassa ohjannut ryhmäliikuntatunteja. Hänellä on yksi aikuinen lapsi. Strandman valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.
Poliittinen toiminta.
Strandman oli pitkään keskustassa. Hänet valittiin keskustan ehdokaslistalta Mikkelin valtuuston jäseneksi vuoden 2008 kuntavaaleissa ja uudelleen vuoden 2012 kuntavaaleissa.
Vuoden 2017 kuntavaaleihin Strandman osallistui jälleen keskustan ehdokkaana ja putosi valtuutetusta varavaltuutetuksi.
Hän on myös ollut Kokoomuksen jäsen toimien mm. yhdistyksen varapuheenjohtajana Pertunmaalla.
Näkemykset.
Arvot.
Strandman sijoittuu vaalikonevastausten perusteella oikeistoon. "Ylen" vaalikoneessa Strandman sijoittuu arvoasteikolla vahvasti konservatiiviselle puolelle. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Strandmanin näkemykset ilmentävät kansalliskonservatismia (TAN). HS:n vaalikoneeseen Strandmanin antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset ja kansalliskonservatiiviset mielipiteet.
Anna-Kristiina Mikkonen

Anna-Kristiina Mikkonen (s. 22. toukokuuta 1984 Savonlinna) on suomalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko ja kansanedustaja. Mikkonen on toiminut Savonlinnan kaupunginhallituksen puheenjohtaja. Hän on koulutukseltaan yhteiskuntatieteen maisteri. Mikkonen on savonlinnalaisen Setlementti-yhdistyksen toiminnanjohtaja ja rehtori. Mikkonen harrastaa kuoro- ja yksinlaulua. Hän puhuu ja kirjoittaa sujuvasti ranskaa ja opiskelee venäjää. Mikkonen valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa.
Mikkonen sai puolisonsa Joni Kotilaisen kanssa tyttövauvan heinäkuussa 2025.
Näkemykset.
Arvot.
Mikkonen sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan tai keskusta-vasemmistoon. "Ylen" vaalikoneessa Mikkonen ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Mikkosen näkemykset ovat kallellaan liberaalivihreyteen (GAL).
Vesa Kallio (kansanedustaja)

Vesa Matti Kallio (s. 1967 Kangasniemi) on suomalainen keskustalainen poliitikko. Kallio on koulutukseltaan maatalous- ja metsätieteiden maisteri ja agronomi. Hän on toiminut viljelijänä, torikauppiaana, tutkijana ja MTK:n Etelä-Savon toiminnanjohtajana. Kallio on ollut kuntavaaleissa ehdokkaana kerran Kangasniemellä ja kerran Savonlinnassa. Hänen perheeseensä kuuluu vaimo ja tämän kaksi aikuista poikaa. Kallio valittiin eduskuntaan vuoden 2023 eduskuntavaaleissa. Eduskunnassa hän toimii ympäristövaliokunnan varsinaisena jäsenenä.
Ura ennen politiikkaa.
Kallio toimi MTK-Etelä-Savon toiminnanjohtajana vuodesta 1999 alkaen. Kalliolla on toiminut yli 20 vuoden ajan maanviljelijänä, ja hän on nykyisin myös metsänomistaja. Hän myös työskennellyt muun muassa maatalouslomittajana Pieksämäen maalaiskunnalla sekä tutkijana Helsingin yliopistossa.
Näkemykset.
Arvot.
Kallio sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan. "Ylen" vaalikoneessa Kallio ei erotu vahvasti konservatiivina tai liberaalina. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Kallio on keskellä. HS:n vaalikoneeseen Kallion antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin mielipiteet koskien maaseudun vahvempaa roolia. HS:n vaalikoneen perusteella Kallio sijoittuu eduskuntaryhmänsä vasempaan siipeen kaudella 2023–2027.
Teemat.
Kallio on korostanut teemoissaan kansalaislähtöistä politiikkaa. Kallio on kritisoinut julkisesti Suomessa yksittäisten elintarviketjujen liian määräävää markkina-asemaa.
Blood &amp; Glitter

Blood &amp; Glitter () on saksalaisen yhtyeen Lord of the Lostin kappale, jolla he edustavat Saksaa Eurovision laulukilpailussa 2023 Liverpoolissa voitettuaan Saksan euroviisukarsinnan "Unser Lied für Liverpool". Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 18 pistettä ja sijoittui viimeiseksi.
Tekoälytaide

Tekoälytaide hyödyntää tekoälyä taiteen tuottamisessa. Tekoälytaiteessa hyödynnetään tekoälyn luomia teknologisia mahdollisuuksia taiteen luomisiin. Keskustelua tekoälyn hyödyntämisestä kuvataiteeseen on käyty 1960-luvun lopulta alkaen, mutta keskustelu on 2020-luvulla kiihtynyt generatiivisten tekoälysovellusten, kuten DALL-E ja Midjourney myötä. 
Tekoälyratkaisuja on tuotettu eri taiteen aloille. Yksi varhaisista tekoälyä taiteessaan hyödyntäneistä kuvataiteilijoista oli Harold Cohen (1927–2016). Cohenin AARON-tekoälyprojektiksi, joka loppui Cohenin kuolemaan vuonna 2016. AARONin koodi ei ollut avointa, mutta Cohen jätti jälkeensä muistiinpanoja. Cohenin merkitys tekoälytaiteelle perustuu itsekehitettyihin ratkaisuihin, joita hän hyödynsi. Teosten lopputulos oli usein Cohenin täydentämää ja konseptilähtöistä. 
Kritiikkiä.
Kehittyneet syväoppimiseen perustuvat tekoälysovellukset kuten DALL-E ja Midjourney ovat virittäneet keskustelua tekoälyn tuottamasta taiteesta. Ne ovat herättäneet kritiikkiä, sillä ne perustuvat suureen lähdeaineistoon, joka sisältää tekijänoikeuden suojaamaa materiaalia. Esimerkiksi The International Association of Art (IAA) Europe ja saksalainen 42 eri luovan alan järjestön yhteenliittymä Initiative Urheberrecht ovat vaatineet Euroopan unionia suojaamaan taiteilijoiden tekijänoikeuksia ja toimeentuloa tekoälyteollisuudelta.
Generatiivisten tekoälysovellusten avulla on voitettu jopa taidekilpailuja. Esimerkiksi tekoälyllä kilpailuun osallistunut kertoi halunneensa testata kilpailun käytäntöjä ja pohdintaa tekoälyn roolista taiteessa. Tekoälysovellusten tapa käyttää laajoja aiempien taideteosten kuvakirjastoja nostaa kysymyksiä tekijänoikeuksien suojaamisesta: onko vanhojen teosten tällainen käyttö sallittua.
Sinikka Sipilä

Sinikka Sipilä (s. 3. syyskuuta 1951) on suomalainen kirjastoneuvos. Hän on toiminut Suomen kirjastoseuran toiminnanjohtajana vuodesta 1997 ja oli kansainvälisen kirjastojärjestö IFLAn puheenjohtaja 2013-2015. Kirjastoneuvoksen arvonimen hän sai vuonna 2015.
Ura.
Sipilä on työskennellyt kirjastonhoitajana Hämeenlinnan kaupunginkirjastossa ja Tampereen yliopistolla.
I Wrote a Song

I Wrote a Song () on britannialaisen laulajan Mae Mullerin kappale, jolla hän edusti Isoa-Britanniaa Eurovision laulukilpailussa 2023 Liverpoolissa. BBC ilmoitti 9. maaliskuuta kappaleen olevan Ison-Britannian edustuskappale. Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 24 pistettä ja sijoittui sijalle 25.
Éléonore Bernheim

Éléonore Bernheim on ranskalainen näyttelijä, joka aloitti ammattilaisnäyttelijänä 1990-luvun lopussa. Hän näyttelee televisiosarjassa "Kuolema maalaa taulun" päähenkilöä Florence Chassagnea. Bernheim valmistui vuonna 2003 Conservatoire national supérieur d'art dramatique -opistosta.
Keltasorakki

Keltasorakki ("Conophytum bilobum") on päivikkikasvien (Aizoaceae) heimoon, sorakkien ("Conophytum") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on varsin muunteleva laji, jonka eri alueilla esiintyvät muodot luokitellaan toisinaan erillisiksi alalajeiksi. Keltasorakki on sorakkien suvun Biloba-Ryhmän tyyppilaji.
Keltasorakki on tanakkarakenteinen mehikasvi, joka on jakautunut kahdeksi meheväksi liuskaksi. Liuskojen kärjissä on häivähdys punaista tai purppuraa. Liuskoista kasvavat kukat ovat näyttäviä ja niiden väri vaihtelee keltaisesta oranssiin.
Keltasorakkia kasvaa luonnossa laajoilla alueilla Etelä-Afrikan Pohjois-Kapin provinssissa.
Romanian maantiede

Romanian maantiede kertoo Romanian maantieteestä. Romania sijaitsee Bulgarian pohjoispuolella, Unkarin ja Serbian itäpuolella. 
Pinnanmuodot.
Romanian alueella on Karpaattien eteläosa Etelä-Karpaattien vuoristo eli Transilvanian Alpit. Romanian pohjoisosassa sijaitsevan Transilvanian alueella on useita kukkuloita ja leveitä laaksoja. Lännempänä ovat Apusenivuoret ja vielä lännempänä Baanaattien tasanko. Etelä-Karpaattien lounaispuolella ovat Banatvuoret. Etelä-Karpaatit ovat kaarimainen vuorijono, josta itään ja etelään on enimmäkseen tasankoaluetta.
Ilmasto.
Romanian länsiosassa on tyypillinen mannerilmasto, jolle ovat tyypillisiä kylmät talvet ja kuumat kesät. Karpaattien itäpuolella Mustanmeren läheisyys vaikuttaa ilmastoon.
Luonnonsuojelu.
Romanian kansallispuistoja ovat Buila-Vânturarița ja Cheile Bicazului-Hășmaș.
Stephanie Stumph

Stephanie Stumph on saksalainen näyttelijä. Hän on saksalaisen näyttelijä Wolfgang Stumphin tytär. Stumph opiskeli Leipzigin konservatoriossa. Hän on näytellyt komisario Annabell Lorenzia "Kettu"-televisiosarjassa vuodesta 2015.
Maija Nissinen (missi)

Maija Nissinen (s. 1915 tai 1916) oli suomalainen missi, joka valittiin 16-vuotiaana vuoden 1932 Miss Suomeksi.
Makasiinipuisto

Makasiinipuisto on Helsingin keskustassa Kluuvin kaupunginosassa sijaitseva julkinen puisto. Se sijoittuu Kansalaistorin, Musiikkitalon, Töölönlahdenkadun ja keskustakirjasto Oodin väliin. Töölönlahdenkadun pohjoispuolella puistoalue jatkuu Töölönlahdenpuistona Töölönlahdelle asti. 
Puisto avattiin kesäkuussa 2019 entisen Töölön tavara-aseman alueelle sen jälkeen, kun ”makasiiniraunioksi” kutsuttu viimeinen säilynyt osa oli purettu vuonna 2018. Makasiinipuistoon toteutettiin Helsingin kaupungin tilaustyö, taiteilija Akseli Leinosen taideteos "Massa", joka on tarkoitettu makasiinien muistomerkiksi. Punaisista tiilistä rakennettu teos on 200 neliön kokoinen avoin tiilinen pinta, joka on Leinosen mukaan ”antimonumentti” ja kuvaa ”aika-avaruuden taipumaa massan ympärillä”. "Massan" päällä voi oleskella tai esimerkiksi rullalautailla. Taiteilijan toiveena oli käyttää teoksessa purettujen makasiinien tiiliä, mutta ne todettiin myrkyllisiksi, eivätkä ne olisi kestäneet kulutusta.
Tilataideteoksen lisäksi puistossa on kiipeilyteline ja hiekkatekonurmipohjainen pelikenttä, jota voi käyttää koripallossa, jalkapallossa ja salibandyssa. Suurin osa Makasiinipuistosta on kuitenkin puuryhmien rytmittämää avointa nurmipintaa, jonka halki kulkevat kivituhkapintaiset käytävät. Vierailijoiden määrässä Makasiinipuistoa pidetään Töölönlahden puistoa suositumpana.
Toukokuussa 2025 Makasiinipuistoon pystytettiin tšekkiläisen kirjailijan ja presidentin Václav Havelin muistomerkki. Se koostuu kahdesta tuolista ja pöydästä, jonka keskellä kasvaa puu. Muistopaikan on suunnitellut arkkitehti ja suunnittelija Bořek Šípek.
Linguère

Linguère on kaupunkikunta ja samannimisen departementin hallinnollinen keskus Lougan alueella Senegalissa. Se sijaitsee 130 kilometriä Lougasta itään. Vuoden 2023 väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 19 191 asukasta.
Linguère sijaitsee kuivalla ja harvaan asutulla Ferlon luonnonalueella. Sen kautta kulkee Thièsin ja Ourossoguin välinen valtatie RN3. Paikallinen nähtävyys on Lougasta 1920-luvulla rakennetun rautatien pääteasema. Liikennöinti rautatiellä loppui jo 1980-luvun alussa.
Fanny Elssler

Franziska "Fanny" Elssler (23. kesäkuuta 1810 Wien – 27. marraskuuta 1884 Wien) oli itävaltalainen ballerina. Häntä ylistettiin henkisestä ja näyttävästä tanssityylistään, ja hän oli aikansa kuuluisimpia ballerinoja. ​​
Elämä.
Franziska Elssler syntyi 23. kesäkuuta 1810 Itävallan pääkaupungissa Wienissä. Hänen isänsä Johann toimi kuuluisan säveltäjän, Joseph Haydnin, palvelijana. Elssler tanssi nuoresta asti ja esiintyi Kärntnertor-teatterissa siskonsa kanssa lapsena. Tyttöjä opetti Jean Aumer ja Friedrich Horschelt, jotka olivat molemmat kuuluisia balettitanssijoita. 
Vuonna 1827 Elssler matkusti siskonsa kanssa Napoliin. Siellä hän nousi kuuluisuuteen. Hän esiintyi 1830-luvulla kotikaupungissaan Wienissä ja Berliinissä. Elssler sai suurta kunnioitusta myös Lontoossa, jossa hän tapasi George Groten. 
Virallisesti Elssler debytoi 1834 Pariisin oopperassa, jossa hän esitti William Shakespearen oopperan "Myrsky". Pariisin oopperassa hänen suurin vastustaja oli Marie Taglioni. Taidekriitikko Théophile Gautier kutsui Elssleriä "Pohjoisen espanjalaiseksi", ja Elssler sai suosiota taidesisäpiireissä. Hän tanssi Pariisin oopperassa 1930-luvun loppuun asti. 
Vuosina 1840–1842 Elssler kiersi Yhdysvalloissa. Siellä hän sai paljon kunnioitusta ja vastaanotti suuria lahjoituksia. Häntä opasti Yhdysvalloissa muun muassa presidentti Martin Van Burenin poika John Van Buren. Hän rikkoi sopimuksensa Pariisin oopperan kanssa jatkaakseen Amerikan-kiertuettaan, eikä näin enää palannut tanssimaan sinne. Elssler tanssi vielä Englannissa, Saksassa, Italiassa ja Venäjällä, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1851 ja muutti Hampurin lähelle. Fanny Elssler kuoli Wienissä 27. marraskuuta 1884.
Hänestä on tehty kaksi elokuvaa: "Fanny Elssler" (1937) ja "Fanny Elssler" (1920).
Belgian maantiede

Belgian maantiede kertoo Belgian maantieteestä. Belgia sijaitsee Ranskan ja Alankomaiden välissä. 
Pinnanmuodot ja vesistöt.
Belgian luoteisosa sijaitsee Pohjameren rannikolla. Pohjanmeren rannikolta sisämaahan maan pohjoisosassa on alankoa. Maan keskiosassa virtaa joki Maas ja sen sivujoet. Lähellä Ranskan rajaa on Ardennien vuoristo, jonka korkein huippu on Signal de Botrange. Tämän vuoriston alue on suhteellisen metsäinen. Vuoriston reuna-alueilla on useita kalkkikiviluolia. Pohjanmeren rannikolla on dyynejä, joiden toisella puolella on ihmisen patoamia marskimaita. Länsi-Flanderissa, geest-alueella on vuori Kemmelberg.
Ilmasto.
Belgiassa vallitsee meri-ilmasto. Sateisin alue on High Vennin alue. Kyseisellä alueella on luonnonpuisto. Maan keskiosassa maasto on hiukan korkeampaa, talvet kylmempiä ja kesät lämpimämpiä kuin rannikolla. Brysselissä vuoden kylmimmän kuukauden, helmikuun keskimääräinen alin lämpötila on 0,6 astetta ja vuoden kuumimman kuukauden elokuun keskimääräinen ylin 22,5 astetta. Ardenneilla on jo selvästi kylmempää, ja siellä lunta on maassa keskimäärin 50 päivänä talvessa, kun pohjoisosassa lumi kestää keskimäärin kymmenen päivää. Virtonissa Ardennien laaksossa vuoden kylmimmän kuukauden helmikuun keskimääräinen alin lämpötila on −1,2 astetta, ja vuoden kuumimman kuukauden elokuun keskimääräinen ylin 23,4 astetta.
Luonto.
Belgiassa kasvaisi luonnostaan lehtimetsää, mutta 1850-luvulta alkaen maahan on istutettu havumetsää. Flanderissa kasvaa 45 000 hehtaaria mäntyä ja euroopanmustamäntyä hiekkapitoisilla mailla, joissa luonnostaan kasvaisi tammea, koivua ja pyökkiä. Valloniassa kasvaa 67 000 hehtaaria metsäkuusimetsää sille oikeastaan sopimattomassa ympäristössä, missä luonnostaan olisi tammea, pyökkiä, tervaleppää ja saarnea. Yksilajisten taloushavumetsien monimuotoisuutta pyritään lisäämään vähitellen.
Belgiassa on tavattu yli 350 lintulajia. Nisäkkäistä siellä esiintyy kettuja, mäyriä, kärppiä, majavia ja hylkeitä sekä saksanhirviä, villisikoja, ilveksiä ja villikissoja.
Belgiassa oli pitkään vain yksi kansallispuisto, Hoge Kempenin kansallispuisto Limburgissa. Vuonna 2022 maahan perustettiin kaksi uutta kansallispuistoa, Sambren ja Maasin välinen kansallispuisto ja Semoisin laakson kansallispuisto.
Nystars

Nystars Uusikaupunki on uusikaupunkilainen salibandyseura, joka syntyi 1. kesäkuuta 2022 kun Uudenkaupungin Salibandy ja KaPa -65 yhdistyivät.
Uusi, yhtenäinen seura luotiin, jotta Uudenkaupungin alueelle saataisiin paremmat mahdollisuudet harrastaa salibandyä ja edetä lajin parissa. Nystarsilla on yli 300 lisenssipelaajaa. Suurin osa pelaajista on junioreita, mutta myös aikuistoimintaa löytyy eri tasoilta. Seura on 2025-2026 pelipassien määrässä mitattuna Suomen 3. suurin nais-/tyttösalibandyseura.
Kaudella 2025–2026 seuran miehet pelaavat 3. divisioonaa ja naiset Suomi-Sarjaa.
Seuran SM-Mitalit:
2023-2024 T16, SM-Hopea
2024-2025 T16, SM-Kultaa
General Atomics MQ-20 Avenger

General Atomics MQ-20 Avenger (aiemmin Predator C) on kehitteellinen yhdysvaltalainen miehittämätön sotilaslentokone.
Suunnittelu.
Avenger on aiempien potkuriturbiinikäyttöisten MQ-1 Predator ja MQ-9 Reaper -koneiden sijaan varustettu suihkumoottorilla ja rungon sisäisellä asekuilulla. Suihkumoottori antaa aiempiin koneisiin nähden lisää suorituskykyä. Kone on suunniteltu häiveominaisuudet mielessä, esimerkiksi aseiden kantaminen sisällä pienentää koneen näkymistä tutkassa. Avengerin ensimmäinen lento tapahtui 4. huhtikuuta 2009.
Käyttäjät.
Yhdysvaltain ilmavoimilla yksi kone koekäytössä ja yhdellä julkistamattomalla hallinnon virastolla maksimissaan seitsemän.
Marie Valerie

Marie Valerie Mathilde Amalie (22. huhtikuuta 1868 Buda, Unkari – 6. syyskuuta 1924 Wien, Itävalta) oli Baijerin herttuatar Elisabetin ja Itävallan keisari Frans Joosefin neljäs lapsi. 
Elämä.
Marie Valerie syntyi 22. huhtikuuta 1868 Unkarin pääkaupungissa Budapestissä (Buda), Itävallan keisariperheen neljänneksi lapseksi. Keisarinna Elisabet halusi, että lapsi syntyisi Unkarissa. Vuonna 1867 sovittu Ausgleich nostatti keisarinnan kiinnostusta Unkaria kohtaan. Keisarinna toivoi, että lapsi olisi poika. Syy tähän oli se, että lapsi oltaisiin voitu nimetä Unkarin suojeluspyhimyksen Tapanin mukaan. 
Keisarinna ei ollut kovin läheinen Marie Valerien siskon Giselan kanssa, pääasiassa koska hänen anoppi Sophie kasvatti Giselan. Marie Valerien Elisabet sai kasvattaa itse ja heidän suhteensa muodostuikin paljon läheisemmäksi kuin Elisabetin ja hänen muiden lastensa. Elisabet kutsui Marie Valerieta nimellä " 'die Einzige' " - "Ainoa" - joka kuvasti heidän läheistä suhdetta.
Marie Valerie vietti paljon aikaa Unkarissa. Nuorena hän vietti paljon aikaa hänen serkkunsa, kreivitär Marie Larisch von Moennichin, kanssa. Marie Valerie osasi puhua saksaa, italiaa, englantia ja ranskaa. Hän rakasti taidetta ja musiikkia.
Vuonna 1886, Marie Valerie tapasi tulevan miehensä, arkkiherttua Frans Salvatorin, tanssiaisissa Hofburgin palatsissa. He menivät naimisiin 31. heinäkuuta 1890. Avioliitto aloitti hovissa suuren mielipidetaistelun. Keisari Frans Joosef ei ollut tyytyväinen avioliittoon, kun taas keisarinna Elisabet ja kruununprinssi Rudolf antoivat tukensa avioliitolle. He saivat 10 lasta. Ensimmäisen maailmansodan päätyttyä Marie Valerie tunnusti virallisesti Habsburgien monarkian lopun ja allekirjoitti asiakirjat, joissa hän luovutti tittelinsä. 
Marie Valerie kuoli imusolmukesyöpään 6. syyskuuta 1924.
Maiju Salmenkivi

Maiju Salmenkivi (s. 1972 Espoo) on suomalainen taidemaalari, laulaja ja kuvataideopettaja.
Salmenkiven pyörteisiä maalauksia on sanottu runsaan psykedeelisiksi ja unenomaisen ekspressionistisiksi.
Salmenkiven maalausten elementit vaihtelevat esittävästä abstrahoituun.
Hän maalaa akryylillä ja öljyllä kankaalle tai MDF-levylle näkyvin siveltimenvedoin. Maalaustavassa on myös pyyhkäisymäisyyttä. Salmenkiven maalaustapaa on verrattu Anna Tuoriin, joka oli Salmenkiven kanssa samalla vuosikurssilla Kuvataideakatemiassa.
Fantasiamaailmoja muistuttavien maalausten leijuvassa tilassa on nähty sukulaisuutta myös Marc Chagallin maalauksiin.
Alkuun Salmenkivi maalasi paljon öisiä Helsinki-näkymiä. Hänen näyttelyssään Kalhama &amp; Piipossa (nyk. Helsinki Contemporary) vuonna 2012 oli esillä uhkaavia näkymiä, myrskypilviä ja kierteistä maailmankaikkeutta. Näyttelystä hankittiin teoksia useisiin kokoelmiin kuten Kiasmaan ja Helsingin taidemuseo HAMiin. Salmenkivi maalaa yhtä aikaa useita teoksia, aloittaa abstrakteista muodoista, jotka alkavat elää ja löytää esittävää muotoa.
Salmenkivi opiskeli Kuvataideakatemiassa maalaustaiteen osastolla 1997-2003 sekä Taideteollisessa korkeakoulussa kuvataideopettajaksi vuodesta 1992 alkaen Helsingin kuvataidelukion jälkeen. Salmenkiven näyttelyitä on ollut Helsinki Contemporaryssä, Kluuvin galleriassa ja Galleria Huudossa.
Hänen teoksiaan on Kiasman, Amos Andersonin taidemuseo, Emman ja Wihurin säätiön kokoelmissa.
Laulajana Salmenkivi on julkaissut muun muassa lastenlauluja kuten Popsi, popsi porkkanaa.
Syksyllä 2025 Salmenkivi oli mukana Elämäni biisi -ohjelmassa.
Maailman romanikielen päivä

Maailman romanikielen päivää vietetään vuosittain 5. marraskuuta. Sen tarkoituksena on edistää romanien kieltä, kulttuuria ja koulutusta. 
Alkuperä.
Kroatissa vietettiin ensimmäisen kerran vuonna 2009 romanikielen päivää 4. marraskuuta. Kroatian parlamentti esitti romanikielen päivästä kansainvälistä päivää vuonna 2012. Se vahvistettiin Unescon yleiskokouksessa vuonna 2015.
Elizabeth L. Gardner

Elizabeth L. Gardner (1921 – 22. joulukuuta 2011 New York, New York, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen lentäjä. Hän kuului toisen maailmansodan aikana Women Airforce Service Pilots -järjestöön, joka lensi Yhdysvaltain armeijan ilmavoimien lentokoneita muissa kuin taistelutehtävissä. Hänet tunnetaan erityisesti sodan aikaisesta valokuvasta, jossa hän nojaa ulos Martin B-26 Marauder -pommikoneen ohjaamon ikkunasta.
Varhaiset vuodet.
Vuonna 1921 syntynyt Gardner vietti lapsuutensa Rockfordissa, Illinois’ssa ja valmistui vuonna 1939 Rockford High Schoolista. Hän oli kolmilapsisen perheen esikoinen. Gardner oli hyvä opiskelija ja piti tenniksen pelaamisesta. High schoolista valmistuttuaan hän opiskeli kaksi vuotta collegessa Jacksonvillessä pääaineenaan englannin kieli. Hän teki kolmea osa-aikatyötä ennen kuin sai paikan sihteerinä.
Sotavuodet WASP:ssä.
Japanin hyökättyä Pearl Harboriin joulukuussa 1941 Gardner päätti, ettei aio istua koko sotaa kirjoituskoneen ääressä. Hän seurusteli tuolloin lentojoukkoihin halunneen pojan kanssa ja päätti itsekin osallistua yksityislentäjän lupakirjaa varten vaadittavalle teoriakurssille. Sen läpäistyään hän aloitti keväällä 1942 työt Piper Aircraftin tehtaalla Pennsylvaniassa, koska siellä työskennellessään hän sai liittyä lentokerhoon, jonka kautta hän sai edullisia lentotunteja.
Gardner haki lupakirjan saatuaan Women Airforce Service Pilots -järjestöön, joka lensi Yhdysvaltain armeijan ilmavoimien lentokoneita muissa kuin taistelutehtävissä. Hänet kutsuttiin haastatteluun ohjelman johtaja Jacqueline Cochranin toimistoon New Yorkiin, ja hyväksynnän saatuaan ja lääkärintarkastuksen läpäistyään hänet kutsuttiin koulutukseen huhtikuussa 1943. Kuusi kuukautta kestäneen koulutuksen jälkeen hän sai WASP:n merkkinsä Cochranilta itseltään. Peruskoulutuksen jälkeen hän sai kolmen kuukauden tyyppikoulutuksen B-26 Marauder -pommikoneeseen ja siirtyi sen jälkeen palvelemaan Texasiin.
WASP:ssä palvellessaan Gardnerista otettiin valokuva, jossa hän nojaa ulos Marauder-pommikoneen ikkunasta ja katsoo kameraan hymyillen. Kuvaa on pidetty yhtenä Yhdysvaltain kotirintamalla sodan aikana palvelleiden naisten keskuudessa vallinneen hengen symboleista.
Sodan jälkeen.
WASP:n joulukuussa 1944 tapahtuneen lakkauttamisen jälkeen Gardner jatkoi työskentelyä Piper Aircraftilla. Hän oli mukana tehtaan PR-osaston toiminnassa ja kirjoitti muun muassa puheita tehtaan perustaja William T. Piperille. Myöhemmin hän myös edusti tehdasta puhujana puolustusministeriön ja toisten ilmailualan yritysten tilaisuuksissa.
Gardner työskenteli myös koelentäjänä General Textile Millsin hankkeessa, jonka tarkoituksena oli kehittää pelastusvarjo lentokoneille. Hän pääsi vuonna 1946 valtakunnallisiin uutisiin, kun hänen koekäyttämänsä lentokoneen pelastusvarjo ei auennut ja hän joutui hyppäämään koneesta omalla laskuvarjollaan. Myöhemmin hän työskenteli ohjelmoijana Simon &amp; Schuster -kustannusyhtiössä.
Gardner kuoli New Yorkissa 90-vuotiaana 22. joulukuuta 2011. Taiteilijat Jenny Roesel Ustick ja Atalie Gagnet maalasivat vuonna 2019 muraalin Gardnerista osana Rockfordissa järjestettyä muraalifestivaalia.
Gloria Siebert

Gloria Siebert (o.s. Kovarik, ent. Uibel, s. 13. tammikuuta 1964 Ortrand, Saksan demokraattinen tasavalta) on saksalainen, huippuvuosinaan Itä-Saksaa edustanut yleisurheilija, jonka päälaji oli 100 metrin aitajuoksu. Hän saavutti olympiahopeaa ja myös useissa muissa arvokilpailuissa hopeaa.
Siebert saavutti 100 metrin aitajuoksussa alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 1981 hopeaa ajalla 13,27. Vuonna 1983 hän juoksi matkan aikaan 13,00 ja pääsi seuraavana vuonna aikaan 12,87. Vuonna 1987 hän jatkoi hopeasijoilla aikuisten arvokilpailuissa: sisäratojen EM-kilpailujen 60 metrin aitajuoksussa ajalla 7,89 ja Rooman MM-kilpailujen 100 metrin aitajuoksussa uransa parhaaksi jääneellä ajalla 12,44. Helmikuussa 1988 Siebert juoksi 60 metrin aitajuoksun halliennätyksekseen 7,76. Soulin olympialaisissa 1988 hän saavutti 100 metrin aitajuoksussa hopeaa ajalla 12,61. Vuoden parhaan aikansa 12,48 hän juoksi kesäkuussa Leningradissa Znamenskin veljesten muistokilpailujen alkuerissä.
Siebert saavutti viimeisen arvokisamitalinsa Splitin EM-kilpailuissa 1990; sekin oli hopeaa ja tuli ajalla 12,91. Tokion MM-kilpailuissa 1991 hän karsiutui alkuerissä.
Siebert voitti 100 metrin aitajuoksussa Itä-Saksan mestaruuden vuosina 1987 ja 1990.
Siebertin ensimmäinen aviomies oli pyöräilijä ja pyöräilyvalmentaja Detlef Uibel. Toisen kerran hän avioitui korkeushyppääjä Carsten Siebertin kanssa, ja heidän poikansa Sebastian Siebert on kilpaillut pika-aitajuoksijana.
Java-alusta, Standard Edition

Java Platform, Standard Edition (Java SE) on alusta tietokone- ja palvelinympäristöihin tarkoitetun siirrettävän koodin kehittämiseen ja käyttöönottoon. Java SE tunnettiin aiemmin nimellä Java 2 Platform, Standard Edition (J2SE).
Alusta käyttää Java- ohjelmointikieltä ja on osa Java-ohjelmistoalustaperhettä . Java SE määrittelee useita yleiskäyttöisiä sovellusliittymiä, kuten Java-sovellusliittymiä Java-luokkakirjastolle, ja sisältää myös Java Language Specification - ja Java Virtual Machine -määritykset . OpenJDK on virallinen viitetoteutus versiosta 7 lähtien. 
Nimikkeistö, standardit ja spesifikaatiot.
Alusta tunnettiin nimellä "Java 2 Platform, Standard Edition" tai "J2SE" versiosta 1.2 lähtien, kunnes nimeksi muutettiin "Java Platform, Standard Edition" tai "Java SE" versiossa 1.5. "SE":tä käytetään erottamaan perusalusta Enterprise Edition ( Java EE ) ja Micro Edition ( Java ME ) alustoista. "2" oli alun perin tarkoitus korostaa versiossa 1.2 tehtyjä suuria muutoksia, mutta se poistettiin versiossa 1.6. Nimeämiskäytäntöä on muutettu useita kertoja Java-versiohistorian aikana. J2SE 1.4:stä (Merlin) alkaen Java SE:tä on kehitetty Java-yhteisöprosessin (Java Community Process) puitteissa, joka tuottaa Java-alustan ehdotettujen ja lopullisten määritysten kuvauksia, joita kutsutaan nimellä Java Specification Requests (JSR). JSR 59 oli J2SE 1.4:n kattomäärittely ja JSR 176 määritteli J2SE 5.0:n (Tiger). Java SE 6 (Mustang) julkaistiin JSR 270:n mukaisesti.
Java Platform, Enterprise Edition (Java EE) on siihen liittyvä spesifikaatio, joka sisältää kaikki Java SE:n luokat ja lisäksi joitakin luokkia, jotka ovat hyödyllisempiä ohjelmille, jotka toimivat palvelimilla kuin työasemilla.
Java Platform, Micro Edition (Java ME) on siihen liittyvä spesifikaatio, jonka tarkoituksena on tarjota sertifioitu kokoelma Java-rajapintoja ohjelmistojen kehittämistä varten pienille, resurssirajoitteisille laitteille, kuten matkapuhelimille ja kämmentietokoneille.
Java Runtime Environment (JRE) ja Java Development Kit (JDK) ovat varsinaisia tiedostoja, jotka ladataan ja asennetaan tietokoneelle Java-ohjelmien suorittamista tai kehittämistä varten.
Claudia Zaczkiewicz

Claudia Hildegard Zaczkiewicz (o.s. Reidick, s. 4. heinäkuuta 1962 Oberhausen, Länsi-Saksa) on saksalainen yleisurheilija, jonka päälaji oli 100 metrin aitajuoksu. Hän saavutti Länsi-Saksan edustajana olympiapronssia.
Zaczkiewiczin uran huippuvuodet osuivat 1980-luvun lopulle. Hän oli 100 metrin aitajuoksussa Länsi-Saksan mestari vuosina 1987–1989. Vuonna 1987 hän sijoittui Euroopan cupin finaalissa kolmanneksi ja Rooman MM-kilpailuissa seitsemänneksi. Soulin olympialaisissa 1988 hän juoksi välierissä ennätyksensä 12,75 ja ylsi loppukilpailussa samaan aikaan, mikä riitti pronssimitaliin. Vuoden 1989 Euroopan cupissa hän sijoittui toiseksi ja maailmancupissa viidenneksi. Saman vuoden universiadeissa hän saavutti pronssia ajalla 12,78. Euroopan-mestaruuskilpailuissa Zaczkiewicz ei saavuttanut loppukilpailupaikkoja, kuten ei myöskään sisäratojen arvokilpailuissa.
Zaczkiewicz otti vuonna 1996 perheensä kanssa käyttöön tyttönimensä Reidick.
Carrie Chapman Catt

Carrie Chapman Catt (9. tammikuuta 1859 – 9. maaliskuuta 1947), oli yhdysvaltalainen aktivisti, joka johti naisasialiikettä 25 vuoden ajan. Hänen uransa huipentui vuonna 1920, kun perustuslakia muutettiin niin että naiset saivat äänioikeuden.
Catt opiskeli lakia ja työskenteli koulun rehtorina. Hän oli kahdesti naimisissa, ensimmäinen aviomies kuoli kahden avioliittovuoden jälkeen, ja toisessa liitossa hänellä oli avioehto, jonka mukaan vaimo sai käyttää aikaansa neljä kuukautta vuodessa naisasiaan. 
1920-luvulla Catt osallistui rauhanliikkeen työhön ja tuki voimakkaasti Kansainliittoa. Toisen maailmansodan jälkeen hän kiinnostui YK:n toiminnasta ja käytti vaikutusvaltaansa saadakseen päteviä naisia YK:n komissioihin. 
Teoksia.
Catt julkaisi yhdessä muiden kanssa kaksi kirjaa.
Olaf Kortner

Olaf Erling Kortner (10. toukokuuta 1920 Skien – 26. tammikuuta 1998 Oslo) oli norjalainen Venstren poliitikko. Hän toimi Norjan kirkko- ja opetusministerinä lyhytaikaisessa Lyngin hallituksessa syksyllä 1963. Vuosina 1948–1950 hän oli Norges Unge Venstren puheenjohtaja.
Karen Grønn-Hagen

Karen Grønn-Hagen (27. marraskuuta 1903 Tynset – 19. joulukuuta 1982) oli norjalainen keskustapoliitikko. Hän istui suurkäräjillä 1955–1958 ja 1961–1965 sekä toimi Norjan perhe- ja kuluttajaministerinä Lyngin lyhytaikaisessa hallituksessa syksyllä 1963.
Varingen

Varingen on norjalainen vuonna 1946 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Nittedal. Lehti ilmestyy kahdesti viikossa ja kuuluu Amedia-konserniin.
Artemis II

Artemis II on Artemis-ohjelman tuleva toinen lento. Lentoa on lykätty aikaisemmasta suunnitelmasta ja Artemis II on tarkoitus laukaista huhtikuussa 2026. Lentoa lykättiin koska Orion-kapselin lämpösuoja kului ennakoimattomasti ensimmäisellä Artemis I -lennolla. Myös tulevaa Artemis III -lentoa on lykätty tästä johtuen.
Lennolla neljä astronauttia kiertää Kuun.
Lennolla olevien astronauttien nimet julkaistiin 3. huhtikuuta 2023. Lennon miehistössä ovat komentaja Reid Wiseman, lentäjä Victor Glover sekä tehtäväspesialistit Christina Koch ja Jeremy Hansen. Hansen on Kanadan avaruusjärjestön (CSA) astronautti ja ensimmäinen Yhdysvaltain ulkopuolinen, joka lentää Kuun ympäri. Kymmenen päivän tehtävä ei jää Kuun kiertoradalle eikä laskeudu vaan kiertää sen vapaasti.
Ennen Maan kiertoradalta lähtöä miehistö testaa kykyä ohjata Orion-alusta käsin Space Launch System (SLS) -raketin ylemmän osan (interim cryogenic propulsion stage, ICPS) lähellä. Lennon aikana miehistö testaa aluksen elossapito-, kommunikaatio- ja navigointijärjestelmiä.
Auringon ritarikunta

Auringon ritarikunta () oli persialainen ritarikunta, joka perustettiin Qajar-dynastian aikana vuonna 1873. Sitä myönsi Persian hallitsevan monarkin puoliso ansioituneille naisille.
Kunnianosoitusta jaettiin kahdessa luokassa:
Iluro (Gallia)

Iluro oli antiikin aikainen kaupunki Galliassa nykyisen Ranskan alueella. Se sijaitsi nykyisen Oloron-Sainte-Marien kaupungin paikalla.
Iluro sijaitsi Gallia Aquitanian eteläosassa kahden Pyreneiltä tulevan joen yhtymäkohdassa. "Itinerarium Antonini Augusti" sijoittaa sen tielle, joka johti Caesaraugustasta Hispaniassa Beneharnumiin Gallian puolella. Samalla tiellä vuoristossa Iluron eteläpuolella sijaitsivat tieasemat Aspalluga eli Aspa Luca, Forum Ligneum ja Summum Pyreneus.
Iluron historiasta ei tiedetä antiikin lähteistä paljoakaan. Se esiintyy "Notitia Galliarumissa" nimellä "Civitas Elloronensium". Kaupunki oli piispanistuin 500-luvulta lähtien. Nykyisen Oloronin nimi on muuntunut antiikin aikaisesta nimestä.
Iluro (Hispania Baetica)

Iluro oli antiikin aikainen kaupunki Hispaniassa nykyisen Espanjan alueella. Se sijaitsi nykyisen Áloran kaupungin paikalla.
Iluro sijaitsi Hispania Baeticassa Hispanian eteleäosassa. Se oli rakennettu kukkulalle. Iluro oli merkittävimmillään ensimmäisellä vuosisadalla. Tuolloin sillä oli "municipiumin" asema, ja siihen viitataan nimellä "Municipium Iluritanum". Kaupungin mainitsee hispanialaissyntyinen Columella, jonka mukaan se kukoisti seudun maataloustuotteiden, kuten viljan, hunajan, oliiviöljyn ja viinin kaupan ansiosta. Iluro löi omaa rahaa. Vandaalit valloittivat kaupungin 400-luvulla.
Hispania Baetican Iluroa ei tule sekoittaa toiseen Iluroon, joka sijaitsi Hispania Tarraconensiksessa.
Iluro (Hispania Tarraconensis)

Iluro eli Eluro (lat.; ) oli antiikin aikainen kaupunki Hispaniassa nykyisen Espanjan alueella. Se sijaitsi nykyisen Matarón kaupungin paikalla.
Maantiede.
Iluron kaupunki sijaitsi Hispania Tarrraconensiksessa sen koillisosan rannikolla. Se oli laeaetanien heimon aluetta. Ilurosta koilliseen samalla rannikolla sijaitsivat Blandiae, Turissa ja Emporiae, ja lounaaseen Ilduro, Baetulo, Barcino ja Tarraco.
Hispania Tarraconensiksen Iluroa ei tule sekoittaa toiseen Iluroon, joka sijaitsi Hispania Baeticassa.
Historia.
Iluron kaupunki perustettiin noin vuonna 80–70 eaa. Se oli yksi seudun tärkeimmistä roomalaisaikaisista kaupungeista, ja sai "municipiumin" aseman keisari Augustuksen aikana. Sen asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Iluronensis". Kaupunki säilyi olemassa ainakin 400-luvulle jaa. saakka.
Rakennukset ja löydökset.
Nykyisestä Matarósta on löydetty raunioita, jotka lukeutuvat Katalonian huomattavimpiin roomalaisaikaisiin jäänteisiin. Niihin lukeutuu muun muassa kaupunginmuurien ja forumin jäänteitä, julkisten rakennusten ja yksityistalojen ("domus") jäänteitä, vesisäiliöitä sekä nekropoliita eli hauta-alueita. Löydösten perusteella kaupungin koon arvellaan olleen noin kuusi hehtaaria.