Affleck (suku)

Affleck on skotlantilainen suku, jonka eräs haara asuu Suomessa. 
Sukunimen kirjoitusmuoto.
Skotlannissa klaanin nimi on kirjoitettu alkuaan Auchinleck tai Aghlek. Suvun nimi on kirjoitettu Ruotsin ja Suomen asiakirjoihin seuraavissa muodoissa: Afleck, Afläck, Aflecht, Afflekt ja Affleckt.
Klaanin tunnukset.
Suvun kypäränkoristeessa lukee latinankielinen motto Pretiosum Quod Utile (suom. mikä on arvokasta on hyödyllistä). Affleckin klaanilla ei ole rekisteröityä tartaania, mutta suvun jälkeläisillä on oikeus käyttää Lindsay-suvun tartaania, joka muodostuu punaisesta, vihreästä ja sinisestä kuviosta. Lindsay-klaanin tartaanin käyttöoikeus johtuu siitä, että Affleckit asuivat samalla seudulla. 
Historia.
Affleckin suku tunnetaan Skotlannin historiassa keskiajalta lähtien. Sukunimi voi tarkoittaa kivistä kenttää. Suvun on arveltu muuttaneen Skotlantiin Normandiasta tai Flanderista. Suvun nimi voi tulla myös Auchinlechin paikkakunnasta, joka sijaitsee Skotlannin länsirannikolla tai Affleckin kylästä, joka sijaitsee Skotlannin itärannikolla lähellä Aberdeenin kaupunkia. Skotlannissa on myös Affleck Castle, joka sijaitsee itärannikolla Dundeen lähellä, ja Ayrshiren Auchinleckin linna länsirannikolla. Affleck Castle on peräisin 1400-luvulta. Suvun jäseniä on asunut myös Edinburghissa.
Affleckin baronettisuku Isossa-Britanniassa.
Kontra-amiraali sir Edmund Affleckista polveutuu Ison-Britannian baronettisuku. Edmund Affleckille myönnettiin baronetin arvo vuonna 1782. Hänen isänsä Gilbert Affleck oli Yhdistyneen kuningaskunnan alahuoneen jäsen Cambridgestä, joka oli valmistunut Oxfordin yliopistosta. Hänen veljensä Philip Affleck oli Ison-Britannian amiraali. Sir Edmund Affleckin pojanpoika oli kenraali sir James Affleck, joka oli suvun kolmas baronetti.
Gilbert Affleckin poika John Affleck jatkoi isänsä jalanjälkiä Englannin alahuoneen jäsenenä. Hänet valittiin parlamenttiin Suffolkista ja Buckinghamshiren Amershamista. Hän edusti isänsä tavoin konservatiivipuoluetta. John Affleck oli valmistunut Westminster Schoolista ja Oxfordin yliopistosta. 
Edmund Affleckin aikana Suffolkin kreivikunnassa sijaitsevasta Dalham Hallista muodostui baronettisuvun sukukartano. Dalham Hallin osti hänen isänsä Gilbert Affleck vuonna 1711, jonka isä John Affleck oli toiminut Englannin Itä-Intian kauppakomppanian virkamiehenä. Dubain hallitsija šeikki Muhammad ibn Rašid Al Maktoum osti kartanon 45 miljoonalla punnalla vuonna 2009.
Affleck-suku Suomessa.
Porvari Hillebrand Affleck on Suomen Affleck-suvun kantaisä, jonka juuret ovat Skotlannissa. Hän oli syntynyt 1580- tai 1590-luvulla. Hillebrand Affleckin isä oli Wililam Affleck, joka saattoi olla kauppias tai Dundeen pormestari ja hänen äitinsä saattoi olla saksalainen tai hollantilainen, koska Hillebrand ei ole skotlantilainen etunimi. Hillebrand Affleck saattoi syntyä Skotlannin ulkopuolella, koska hänen nimeään ei löydy Skotlannin arkistoista. Hillebrand Affleckin vaimo saattoi olla Turussa asuneen skotlantilaistaustaisen porvari Eric Brunin tytär. Ensimmäinen maininta Hillebrand Affleckista on Turusta vuodelta 1617. Hän toimi porvarina Turussa ja hän omisti kauppalaivan. Tiedetään, että hän toimitti kreivi, marsalkka Jakob De la Gardien rahteja Turusta Tukholmaan. Affleck asui Turun Luostarikorttelissa. Hän harjoitti yhteistyötä Turun rikkaimman kauppiaan Jakob Wollen kanssa. Myöhemmin Affleck toimi porvarina Tammisaaressa. Muutto Turusta Tammisaareen johtui nähtävästi siitä, että Wolle ryhtyi rakentamaan Antskogin rautaruukkia ja vuokrasi Mustion rautaruukin Ruotsin hallitsijalta. Affleck seurasi Wollea Tammisaareen, josta käsin hän harjoitti rahtitoimintaa kauppalaivallaan. Affleckista tuli tammisaarelainen suurkauppias. Hän toimi salpietarikeittimöiden valvojana, eli ruutitehtaiden tarkastajana Viipurissa. Kaikki Suomen salpietarikeittämöt olivat tuolloin Wollen omaisuutta. Affleck asui Tammisaaressa elämänsä loppuun asti noin vuoteen 1641 asti. 
Kuopion, Iisalmen ja Leppävirran kihlakunnanvouti William Affleck oli naimisissa Herkepaeus-sukuun kuuluvan Anna Larsdotter Herkepaeuksen kanssa, joka oli Taipalsaaren kirkkoherra, lääninrovasti, valtiopäivämies Laurentius Petri Herkepaeuksen tytär. William Affleck omisti Pitkälänniemen kartanon Leppävirralla. Kartano säilyi suvun omistuksessa vuoteen 1740. Affleck toimi kreivi, Suomen kenraalikuvernööri Pietari Brahen palveluksessa. Brahe nimitti Affleckin Kajaanin vapaaherrakunnan voudiksi, jonka Brahe oli saanut läänityksekseen Ruotsin kuningatar Kristiinalta.
Simon Affleck oli Kajaanin läänin maamajuri. Ruotsin kuningas Kaarle XI vuokrasi Pielisjärven pitäjän veroalueen Affleckille vuonna 1695. Kruunu vaati vuosittain tietyn suuruisen vuokran Pielisjärven veroalueelta. Affleckin tuli täyttää kruunun vuokraehdot. Suomea vaivasi kuitenkin nälänhätä ja verot tuli kerätä tilanteesta huolimatta. Tästä syystä Affleckin ja talonpoikien välit tulehtuivat vuosien mittaan. Suuren Pohjan sodan ja isovihan aikana Affleck oli uskollinen Ruotsin kuningas Kaarle XII:lle, kun samaan aikaan alueen suomalaiset papit yllyttivät talonpoikia vannomaan uskollisuutta Venäjän keisari Pietari Suurelle.
Kansallisrunoilija Johan Ludvig Runeberg mainitsee Pieksämäen komppanian päällikkö, kapteeni Johan Henrik Afflechtin Vänrikki Stoolin tarinoiden Sotamarski-runossa, jossa joukko upseereita nostaa maljan Siikajoen taistelun voiton kunniaksi Suomen sodan aikana vuonna 1808.
Suomen Affleck-haara on sukua naislinjojen kautta Grotenfelt-, Furumarck-, Rehbinder-, von Fieandt, Argillander-, Ladau-, Palm- ja Thesleff-suvuille.