Roopkund

Roopkund on Intian Uttarakhandin osavaltiossa Himalajalla sijaitseva pieni vuoristojärvi Trisulin rinteellä. Järvi tunnetaan etenkin ihmisten jäännöksistä, joiden alkuperä syrjäisellä järvellä on edelleen mysteeri. Aiemmin ruumiiden uskottiin olevan seurausta jostakin yksittäisestä tapaturmasta, mutta tutkimukset kertovat, että ruumiita on päätynyt paikalle useaan eri otteeseen 800-luvulta 1800-luvulle saakka. 
Maantiede.
Roopkund sijaitsee Intian Uttarakhandin osavaltiossa Himalajalla Trisulvuorella jyrkän rinteen pohjalla. Trisul on yksi Intian korkeimmista vuorista. Roopkundin järven korkeus merepinnasta on 5029 metriä. Kooltaan järvi on melko pieni. Sen halkaisija on noin 40 metriä. Järvi on suurimman osan vuodesta jäässä, ja jäätymisen kautta se laajenee ja kutistuu vuodenajan ja sään mukaan.
Luurankolöydöt.
Järvi on tullut erityisen tunnetuksi sen tuntumassa olevien ihmisten jäänteiden takia. Paikalla ovat arviolta 600–800 henkilön jäänteet. Jäänteet tulevat esiin lumen sulaessa. Osa niistä on jään alla ja osa järven ympärillä. Osa jäänteistä on säilynyt suhteellisen hyvin.
Järven ruumiit löysi aluetta partioinut brittiläinen metsänvartija vuonna 1942. Alueella on runsaasti esimerkiksi kivivyöryjä, minkä lisäksi jäänteitä ovat sotkeneet sittemmät matkailijat. Nämä seikat ovat tehneet ruumiiden alkuperän selvittämisestä hankalaa. Ruumiiden löytymisen jälkeen niiden alkuperästä on esitetty useita toisistaan poikkeavia teorioita. Paikallisessa kansanperinteessä tunnetaan tarina vuoren jumalatar Nanda Devista, jolle on omistettu pyhättö järven lähistöllä. Kansantarinassa eräs kuningas ja kuningatar olivat seurueineen olleet pyhiinvaelluksella pyhätölle, kun raivostunut Nanda Devi aiheutti heidän kuolemansa. Pitkään vallalla ollut käsitys olikin, että järven ruumiit ovat peräisin jonkinlaisesta tapaturmaisesta joukkokuolemasta yli 1 000 vuotta sitten. Ruumiiden on esitetty esimerkiksi olleen jonkin armeijan sotilaita tai kauppiaita, jotka olisivat kuolleet myrskyssä alueella matkatessaan. On myös esitetty teorioita kulkutaudista.
Vuonna 2019 julkaistiin laaja bioarkeologinen tutkimus, jossa tutkittiin esimerkiksi ruumiiden geneettistä perimää ja radiohiiliajoitusta. Tutkimuksen tulokset todistivat aikaisemmat teoriat vääriksi. Järven ruumiit eivät ole peräisin yksittäisestä tapaturmasta, vaan niitä on kerääntynyt järvelle 1 000 vuotta kestäneen ajanjakson kuluessa. Varhaisimmat ruumiit olivat peräisin suurin piirtein vuodelta 800 jaa. ja myöhemmät on ajoitettu 1800-luvulle. Ruumiiden joukoissa oli naisia ja miehiä. Perimältään jäänteet voitiin jakaa kolmeen toisistaan poikkeavaan ryhmään. Suurimman ryhmän muodostivat ryhmä A, Etelä-Aasiasta peräisin olevat henkilöt. Toisen ryhmän, B, edustajat olivat ilmeisesti peräisin Länsi-Euraasiasta. Yksi henkilö ryhmästä C oli sukua itäaasialaisille. Ryhmän A edustajat eivät ole peräisin täysin samalta alueelta. Eri henkilöt olivat läheisempää sukua Intian niemimaan etelä- tai pohjoisosien väestöille. Ryhmän B edustajat olivat läheisintä sukua nykyisen Kreikan ja Kreetan asukkaille.
Ryhmän A edustajia on päätynyt järvelle 600-luvun ja 900-luvun välillä. Ryhmän B ja C jäsenet ovat peräisin 1600–1900-luvun väliltä. Edelleen ei ole selvää minkä takia järvelle päätyneet ovat alueella liikkuneet. Joidenkin kaiverrusten mukaan alueella on saattanut olla jonkinlainen temppeli jo 700- ja 900-lukujen välillä ja kyseessä saattavatkin olla pyhiinvaeltajat. Pyhiinvaelluksia ei kuitenkaan tunneta historiallisista lähteistä ennen 1800-lukua. Lisäksi eurooppalaistaustaisten ruumiiden olemassaolo ei selity helposti hindulaisuuteen liitetyillä pyhiinvaelluksilla. Järvi ei tiettävästi ole koskaan ollut kauppareitin varrella. Ruumiissa ei ollut merkkejä joskus esitetyistä taudeista, eikä järveltä ole löydetty sotilaiden tai kauppiaiden mukanaan kuljettamia aseita tai kauppatavaraa.