Franz von Stuck

Franz Stuck , aateloituna von Stuck (24. helmikuuta 1863 Tettenweis, Baijerin kuningaskunta, Saksan liitto – 30. elokuuta 1928 München, Weimarin tasavalta) oli saksalainen taidemaalari, kuvanveistäjä sekä arkkitehti. Hänen töissään ovat esillä eroottiset ja mytologiset teemat. Von Stuck ja hänen taiteensa ovat nykyään lähes unohduksissa. Hänen taidettaan on pidetty pitkään irrelevanttina jäänteenä ajalta ennen ensimmäistä maailmansotaa.
Elämänvaiheita.
Franz Stuck syntyi vaatimattomiin oloihin, hänen isänsä oli mylläri.Poika osoitti lahjakkuutensa jo varhain piirtämällä taitavia pilakuvia.Toisin kuin saman sosiaaluokan lapset yleisesti, Stuck sai alusta alkaen kannustusta käyttämään lahjojaan. 
Von Stuck kävi toisen asteen opintojensa jälkeen taidekoulussa Münchenissä ja siirtyi vuonna 1881 Münchenin taideakatemiaan. Taideakatemian aikoina hänen taitavia pilapiirroksiaan julkaistiin lehdissä. Jo opiskeluaikoina Stuckin töihin alkoi ilmestyä ormamennteja ja mytologisia elementtejä. 
Läpimurtonsa taidemaailmassa Stuck teki vuonna 1889. Hän sai kultamitalin Münchenin lasipalatsissa näytteillä olleesta työstään Der Wächter des Paradieses. Maalaus esittää idealisoitua hahmoa luonnollisessa koossaan ja se on esillä Museum Villa Stuckissa. Tämän jälkeen Stuck lopetti pilapiirrosten tekemisen ja omistautui vain maalaamiselle. Malleihinsa hän onnistui aina heitä maalatessaan liittämään jotain ajatonta ja ylevää. 
Vuonna 1892 hän oli perustamassa Münchenin Secessionistien taiteilijayhdistystä. Saman vuosikymmenen alkupuolella hän kokeili myös kuvanveistoa tehden pienoispatsaita. Päätöinä olivat "Haavoittunut kentauri" vuodelta 1890 ja "Atleetti" vuodelta 1892. Secessionistien näyttelyssä esillä ollut maalaus "Synti" oli yleisön mielestä sensaatio. Stuck kiinnitti huomionsa myös maalaustensa kehyksiin ja suunnitteli ja valmisti ne itse, jotta ne vahvistaisivat maalauksen luomaa vaikutelmaa. 
Münchenin taideakatemian professoriksi Stuck nimitettiin vuonna 1895. Menestys taidemaailmassa teke Stuckista kuuluisuuden, jonka tekemisiä seurattiin. Baijerin kuningas myönsi hänelle aatelisarvon vuonna 1906, mikä oli lopullinen merkki sosiaalisesta noususta. Hän vaurastui ja päätti kokeilla kykyjään myös arkkitehtina. 
Vuodet 1897- 1898 von Stuck käytti vapaa- aikansa huvilansa suunnitteluun ja rakennuttamiseen. Prinzregentenstrasselle rakennutettu huvila tehtiin omistajansa suunnitelmien mukaan. Von Stuck suunnitteli myös huvilan sisustuksen. Sisustussuunnittelu palkittiin kultamitalilla. Siihen kuuluu mosaiikkeja, ja seinämaalauksia. Puutarha on rakennettu Pompeijin puutarhojen antaman esikuvan mukaan. Ateljeehuone valmistui vasta vuosien 1914- 1915 vaihteessa. 
Von Stuckin Wienin näyttely teki vaikutuksen sikäiläisiin taiteilijoihin. Erityisesti Gustav Klimt ja Egon Schiele olivat vaikuttuneita. Myös Saksan diktaattori Adolf Hitler oli vaikuttunut von Stuckin teoksista ja piti häntä lempitaiteilijanaan. 
Taideopettajana von Stuck oli arvostettu. Monista hänen oppilaistaan tuli menestyviä taiteilijoita ja oman aikansa kuuluisuuksia. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen yleisön taidemaku muuttui ja von Stuck jäi oppilaidensa varjoon. Viimeisinä vuosinaa von Stuck keskittyi lähinnä kuvanveistoon.