Tierpin kunta

Tierpin kunta () on Uppsalan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin ja Gästriklandiin. Kunnan keskustaajama on Tierp.
Kunnan maapinta-ala on 1 546,33 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 21 485 henkeä (31.12.2021).
Tierpin naapurikuntia ovat Östhammar, Uppsala, Heby, Gävle ja Älvkarleby.
Tierp on Forssan, Hauhon ja Janakkalan ystävyyskunta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 203,30 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 13,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Vuonna 1862 nykyisen Tierpin alueella oli kahdeksan pitäjää. Jokaisesta pitäjästä tuli maalaiskunta 1.1.1863 uusien kunnallislakien astuessa voimaan. Tierpin maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1888 Tierpin taajaväkinen yhdyskunta, joka vuonna 1920 erotettiin Tierpin kauppalaksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seitsemän "suurkuntaa":
Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Tierpin alueella tästä aiheutui ongelmia, sillä kuntaliitokseen ei oltu valmiita vielä 1971, jolloin sekä kauppala että aiempi maalaiskunta olivat olemassa erillisinä yksiköinä vielä kolme vuotta. Uudistuksen jälkeen kaikkien kuntien tyyppinä oli kunta, eikä kahdella kunnalla saanut olla samaa nimeä. Niinpä Tierpin kauppalan nimeksi annettiin "Tierpin kunta" ja Tierpin maalaiskunnan nimeksi annettiin "Tierpsbygdenin kunta". Vuonna 1974 kaikki edellä mainitut kunnat yhdistettiin nykyiseksi Tierpin kunnaksi.
Vaakuna.
Tierpin nykyinen kuntavaakuna on rekisteröity käyttöön vuonna 1977. Sitä ennen alueen kuntien käytössä olivat seuraavat neljä vaakunaa. Osalla entisistä kunnista ei ollut lainkaan vaakunaa.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 423 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 458 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 174 100 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 74 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 64,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 059 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat n kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.