Eurovision laulukilpailu 2025

Eurovision laulukilpailu 2025 oli 69. Eurovision laulukilpailu. Kilpailun voitti Itävaltaa edustanut JJ kappaleellaan ”Wasted Love”. Hän sai eniten tuomariääniä ja neljänneksi eniten yleisöääniä. Toiseksi sijoittui Israelin Yuval Raphael ja kolmanneksi Viroa edustanut Tommy Cash.
Kilpailu järjesttiin Baselissa Sveitsissä Nemon voitettua Malmössä vuoden 2024 kilpailun kappaleella ”The Code”. Kilpailun semifinaalit järjestettiin 13. ja 15. toukokuuta ja loppukilpailu 17. toukokuuta 2025. Euroviisut järjestettiin Sveitsissä kolmatta kertaa; aiemmin maa isännöi kaikkien aikojen ensimmäisiä Eurovision laulukilpailuja Luganossa vuonna ja toisen kerran Lausannessa vuonna .
Vuoden 2025 kilpailuun osallistui 37 maata. palasi kilpailuun kahden vuoden tauon jälkeen. oli alustavasti ilmoittanut osallistuvansa kilpailuun, mutta maa päätti vetäytyä vuoden 2025 kilpailusta kansallisen karsintansa heikon tason ja kiinnostuksen puutteen vuoksi.
Tapahtumapaikka.
Vuoden 2025 kilpailu järjestettiin Sveitsin Baselissa Nemon voitettua vuoden 2024 kilpailun. Kyseessä on kolmas Sveitsissä järjestettävä Eurovision laulukilpailu. Aiemmin maa oli isännöinyt vuosina 1956 ja 1989. Vuoden 2025 kilpailun tapahtumapaikkana toimi 12 400 katsojaa vetävä St. Jakobshalle. Monitoimihallissa oli ennen laulukilpailua järjestetty urheilutapahtumia, konsertteja sekä muita viihdetapahtumia. 
Monitoimihallin viereisellä St. Jakob-Park -stadionilla järjestettiin loppukilpailun aikana "Arena Plus" -tapahtuma, joka sisälsi edellisvuosien laulukilpailuun osallistuneiden artistien esityksiä sekä vuoden 2025 loppukilpailun katselutilaisuuden. Tapahtuma kasvatti katsojakapasiteettia 36 000 katsojalla.
Valintavaihe.
Sveitsin voiton jälkeen useat sveitsiläiset kaupungit ilmaisivat kiinnostuksensa kilpailun isännöintiin. Sveitsin yleisradioyhtiö SRG SSR aloitti isäntäkaupungin valintavaiheen 27. toukokuuta 2024 julkaisemalla luettelon vaatimuksista isäntäkaupungille. Isännöintiä ilmoitti virallisesti hakevansa neljä kaupunkia, Basel, Bern, Geneve ja Zürich. SRG SSR ilmoitti 19. heinäkuuta, että Basel ja Geneve jatkavat ehdokaskaupunkeina. Euroopan yleisradiounioni ilmoitti 30. elokuuta, että kilpailu järjestetään Baselissa.
Selite:
 Isäntäkaupunki Ehdokaskaupungit 
Tuotanto.
Vuoden 2025 Eurovision laulukilpailun tuotti Sveitsin yleisradioyhtiö SRG SSR. Vuoden 2025 tuotannon ydintiimin jäsenet julkistettiin 4. kesäkuuta 2024 ja loput tuotantotiimin jäsenet 3. heinäkuuta 2024. Tuotantotiimin jäsenet Reto Peritz ja Moritz Stadler toimivat johtavina tuottajina ja Yves Schifferle ohjelman johtajana. Edellisinä vuosina mukana olleet Christer Björkman ja Tobias Åberg pysyivät tuotantotiimissä ja toimivat kilpailun johtajana sekä tuotannon johtajana. Muita tuotantohenkilöitä ovat Nadja Burkhardt-Tracol, joka toimi tapahtuman johtajana, Manfred Winz toimi kilpailun talousjohtajana, Aurore Chatard turvallisuusjohtajana ja Kevin Stuber lakiasiainjohtajana.
Kilpailun organisaatiota uudistettiin vuodelle 2025. EBU ilmoitti asiasta 1. heinäkuuta 2024 tehtyään katsauksen vuoden 2024 kilpailun välikohtauksiin. Organisaation rakenteita uudistettiin perustamalla kaksi uutta johtotehtävää: "ESC-johtaja" ja "kaupallinen johtaja". ESC-johtajaksi nimitettiin Martin Green, joka vastaa strategisista asioista ja valvoo muun muassa tuotannosta vastaavan päävalvojan Martin Österdahlin työtä. Kaupalliseksi johtajaksi nimitettiin Jurian van der Meer, joka keskittyy brändiin ja kaupallisiin suhteisiin. Vastauksena olosuhteisiin ja välikohtaukseen, jotka johtivat vuoden 2024 Alankomaiden edustajan Joost Kleinin diskaamiseen kyseisen vuoden loppukilpailusta, vuodesta 2025 alkaen artistien kulissien takaista kuvaamista ei sallita ilman heidän delegaatioidensa lehdistöpäällikön ennakkohyväksyntää. Käytössäännöt ja huolenpito-ohjeet päätettiin laatia ja tehdä pakollisiksi kaikille tapahtumassa työskenteleville henkilöille.
Basel-Stadt tuki kilpailun budjettia noin 37,4 miljoonalla frangilla (noin 40 miljoonalla eurolla).
Formaatti.
Graafinen ilme.
Sveitsin yleiradioyhtiö SRG SSR julkisti 16. joulukuuta 2024 vuoden 2025 kilpailun teeman. Graafisen ilmeen suunnitteli yleisradioyhtiön taiteellinen johtaja Artur Deyneuve. Teeman nimi oli ”Unity Shapes Love”, joka perustui erivärisiin Euroviisu-sydämiin pienoiskoossa, jotka oli aseteltu jäljittelemään pikselöitymisefektiä. Tämä symboloi ”miljoonia ihmisiä, jotka yhdistyvät Euroviisujen kautta kuuntelemaan ja juhlimaan yhdessä”.
Juontajat.
Kilpailun juontajat julkistettiin 20. tammikuuta 2025. Kilpailun kaikki kolme lähetystä juonsivat sveitsiläinen koomikko Hazel Brugger ja Sveitsin vuoden 1991 euroviisuedustaja Sandra Studer. Sveitsiläis-italialainen televisiojuontaja Michelle Hunziker liittyi juontamaan loppukilpailun. St. Jakob-Parkissa järjestettiin loppukilpailun televisiolähetyksen katselutapahtuma, jonka juonsivat Sven Epiney ja Mélanie Freymond. He toimivat myös Sveitsin raadin pisteidenantajina.
Lavan design.
Kilpailulavan suunnitteli saksalainen lavastaja Florian Wieder, joka toimi tehtävässä toista vuotta peräkkäin. Hän oli aiemmin suunnitellut seitsemän eri Eurovision laulukilpailun lavat. Kilpailulava sai inspiraationsa Sveitsin vuorista ja kielellisestä monimuotoisuudesta. Lava sisälsi keskiosan jatkeen, joka ulottui seisovan yleisön alueelle, ja sitä ympäröi LED-kaari.
Postikortit.
Esitysten väleissä näytettiin ”postikortteja” eli pieniä videoleikkeitä kilpailijoista. Postikorteissa kilpailijat osallistuivat erilaisiin aktiviteetteihin eri puolilla Sveitsiä. Ne kuvattiin tammi–huhtikuussa 2025 ja ohjasi Luca Zurfluh. Paikat, jotka valittiin kunkin osallistujamaan esittelyyn:
Semifinaaleihin jako.
Maat jaettiin semifinaaleihin 28. tammikuuta 2025. Tapahtumapaikkana toimi Baselin taidemuseo. Automaattisesti loppukilpailuun eteneviä suuria rahoittajamaita (Espanja, Italia, Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta ja Saksa) sekä edellisvuoden voittajaa Sveitsiä lukuun ottamatta maat jaettiin viiteen eri ryhmään, jotta kaikki perinteisesti toisiaan äänestävät maat eivät päätyisi keskenään samaan semifinaaliin. Jako perustui äänestyksiin edellisten vuosien ajalta. Semifinaalien jakoseremonian juonsivat Jennifer Bosshard ja Jan van Ditzhuijzen.
Osallistujamaat.
Vuoden 2025 kilpailuun osallistui 37 maata.
1. semifinaali.
Ensimmäinen semifinaali järjestettiin 13. toukokuuta 2025. Espanja, Italia ja Sveitsi esiintyivät ja äänestivät tässä semifinaalissa. Lisäksi osallistujamaiden ulkopuoliset maat äänestivät yhtenä yksittäisenä pistesarjana. Kymmenen eniten pisteitä saanutta osallistujamaata etenivät loppukilpailuun.
1. semifinaalin teema oli "missä kaikki alkoi" (), joka toimi kunnianosoituksena Eurovision laulukilpailun synnyinpaikalle, Sveitsille.
Jatkoon päässeet on lihavoitu.
2. semifinaali.
Toinen semifinaali järjestettiin 15. toukokuuta 2025. Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Saksa esiintyivät ja äänestivät tässä semifinaalissa. Lisäksi osallistujamaiden ulkopuoliset maat äänestivät yhtenä yksittäisenä pistesarjana. Kymmenen eniten pisteitä saanutta osallistujamaata eteni loppukilpailuun.
2. semifinaalin teema oli "Euroviisufanit" (), joka toimi suurena juhlana kaikille, jotka ovat koskaan nauttineet Euroviisuista.
Jatkoon päässeet on lihavoitu.
Finaali.
Finaali järjestettiin 17. toukokuuta 2025. Edellisen kilpailun voittaja Sveitsi pääsi automaattisesti loppukilpailuun yhdessä viiden suurimman rahoittajamaan eli Espanjan, Italian, Ranskan, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. Molemmista semifinaaleista finaaliin pääsi kymmenen eniten pisteitä kerännyttä maata. Lisäksi osallistujamaiden ulkopuoliset maat äänestivät yhtenä yksittäisenä pistesarjana. Finaalin teema oli "United by music", joka on toiminut teemana vuodesta 2023 lähtien. 
Raatien pisteidenantajat.
Raadit antoivat pisteensä seuraavassa järjestyksessä:
Lähetykset ja kommentaattorit.
Kaikki osallistuvat yleisradioyhtiöt voivat halutessaan käyttää paikan päällä tai etänä toimivia kommentaattoreita, jotka tarjoavat näkemyksiä ja äänestystietoja paikalliselle yleisölle. Vaikka heidän on näytettävä vähintään finaali ja semifinaali, joissa heidän maansa äänestää, useimmat lähetysorganisaatiot kattavat kaikki kolme ohjelmaa (kaksi semifinaalia ja finaali). Jotkut kilpailuun osallistumattomat yleisradioyhtiöt lähettävät myös kilpailun. Eurovision laulukilpailun Youtube-kanava tarjoaa kansainvälisiä live-lähetyksiä ilman selostusta kaikissa esityksissä.
Välikohtaukset.
Montenegron edustaja.
27. marraskuuta 2024 Montenegron edustajaksi valikoitui NeonoeN-yhtye kappaleellaan ”Clickbait”. Yhtye voitti Montenegron vuoden 2025 euroviisukarsintana toimineen "Montesong 2024" -kilpailun saatuaan toiseksi eniten ääniä sekä raadeilta että yleisöltä. 1. joulukuuta 2024 Montenegron yleisradioyhtiö RTCG toi ilmi, että NeonoeN oli esittänyt kappaleensa ”Clickbait” "Festival kulture Zabjelo" -festivaalilla, joka järjestettiin vuoden 2023 kesäkuussa Podgorican Zabjelon alueella. Tämä rikkoi Eurovision laulukilpailun sääntöjä, joiden mukaan vuoden 2025 kilpailukappaleiden täytyy olla täysin uusia eikä niitä saa julkaista kaupallisesti tai esittää julkisesti ennen 1. syyskuuta 2024. Aikaisempi julkaisu antaisi kappaleille epäoikeudenmukaisen hyödyn muihin kilpailukappaleisiin verrattuna. RTCG ilmoitti keskustelevansa asiasta EBU:n kanssa päättääkseen, onko kilpailukappale kelvollinen kilpailuun. Vastauksena NeonoeN totesi uskovansa, että esityksen nähneiden katsojien määrä ei ollut riittävän merkittävä vaikuttaakseen "Montesong 2024" -kilpailun tulokseen, ja että he eivät olleet tietoisia säännöstä, joka kieltää kilpailukappaleen esittämisen kokonaan tai osittain ennen 1. syyskuuta 2024, mutta kunnioittavat mitä tahansa päätöstä, jonka RTCG ja EBU tekevät. 4. joulukuuta 2024 NeonoeN vetäytyi saamastaan edustusoikeudesta vedoten haluun "lopettaa epävarmuus tapahtuneen johdosta". RTCG vahvisti aikovansa tehdä päätöksen Montenegron uudesta edustajasta seuraavina päivinä.
8. joulukuuta 2024 RTCG ilmoitti, että "Montesong 2024" -kilpailussa toiseksi tullut Nina Žižić edustaa Montenegroa vuoden 2025 Euroviisuissa kappaleellaan ”Dobrodošli”.
Maltan kappaleen sanoitukset.
Maltan edustajaksi valittu Miriana Conte kertoi, että EBU määräsi Maltaa muuttamaan kappaleensa sanoituksia. Malta joutui sensuroimaan kappaleestaan sanan "kant", joka maltan kielellä tarkoittaa ’laulua’. Laulettaessa se kuitenkin kuulostaa samalta kuin englannin sana "cunt", joka tarkoittaa naisen sukuelintä. 
13. maaliskuuta ilmoitettiin, että maa on vaihtanut kappaleen nimeksi ”Serving”.
Israelin osallistuminen.
Suomalaiset kulttuurialan vaikuttajat vetosivat Yleisradioon, että Suomi vaatisi EBU:a sulkemaan Israel pois Eurovision laulukilpailusta vuonna 2025 Gazan tilanteen vuoksi. Suomen Palestiina-verkosto Sumudin käynnistämän vetoomuksen oli maaliskuuhun 2025 mennessä alle­kirjoittanut noin 500 musiikki- ja kulttuurialan ammattilaista sekä yli 10 000 henkilöä. Vetoomuksessa Suomen pitäisi boikotoida Euroviisuja, jos Israel saa osallistua vuoden 2025 kilpailuun.
Israelin edustajan mainoskampanja.
Vuoden 2025 Eurovision laulukilpailussa Israelin edustaja Yuval Raphael sai laajaa näkyvyyttä poikkeuksellisen mittavan mainoskampanjan kautta. Ylen mukaan Israelin valtion viestintätoimisto osti satoja mainoksia Googlen ja Youtuben alustoille, joissa kehotettiin äänestämään Israelin kappaletta ”New Day Will Rise”. Kampanjavideoissa esiintyi muun muassa kehotus "Voit äänestää jopa 20 kertaa", viitaten Euroviisujen sallimaan äänestysmäärään per katsoja.
Mainosvideoita julkaistiin eri kielillä kaikissa semifinaaliin osallistuvissa maissa. Videoiden jakelussa hyödynnettiin myös Israelin suurlähetystöjä ja konsulaatteja sekä Times Squarelle sijoitettua ulkomainontaa. Israelin ulkoministeriön mukaan kampanjan tavoitteena oli lisätä Israelin saamaa äänimäärää, ja kohderyhmät valittiin aiemman äänestyskäyttäytymisen perusteella.
Vaikka myös muut maat ja artistit käyttivät sosiaalista mediaa ja maksullista mainontaa, Israelin kampanjan mittakaava ja järjestelmällisyys poikkesivat muista. Kampanja herätti keskustelua etenkin tilanteessa, jossa Euroopassa järjestettiin samanaikaisesti mielenosoituksia Gazan tilanteesta ja Israelin osallistumista kritisoitiin.
Suomen selostajan kommentit.
Suomen Euroviisu-selostaja Mikko Silvennoinen herätti keskustelua finaalilähetyksessä tehdyllä kommentillaan, joka koski Israelin sijoittumista toiseksi. Israel oli finaalissa saannut eniten yleisöääniä, mutta lopulta voitto meni Itävallalle. Tulosratkaisun hetkellä Silvennoinen kommentoi suorassa lähetyksessä: ”Jes! Kiitos, kiitos euroviisujumalat. [...] Euroviisut on pelastettu.”
Kommentti sai sosiaalisessa mediassa ristiriitaisen vastaanoton. Myöhemmin Silvennoinen selvensi Huomenta Suomen haastattelussa, että hänen tarkoituksensa oli iloitseminen Itävallan voitosta eikä muiden maiden häviöstä.
Espanjan yleisradion Palestiina-kannanotto.
Finaalin aikana Espanjan yleisradioyhtiö RTVE keskeytti lähetyksen hetkellisesti esittääkseen kannanoton Palestiinan puolesta. Televisio ruudulle ilmestyi mustalla taustalla teksti: "Kun ihmisoikeudet ovat vaakalaudalla, hiljaisuus ei ole vaihtoehto. Rauhaa ja oikeutta Palestiinalle." Viesti esitettiin sekä espanjaksi että englanniksi.
Viron kappale.
Vuoden 2025 Euroviisuissa Viroa edusti rap-artisti Tommy Cash kappaleellaan ”Espresso macchiato”. Kappale herätti kohua erityisesti Italiassa, koska siinä viitattiin italialaisiin stereotypioihin humoristisella tavalla.
Italialainen kuluttajansuojajärjestö Codacons teki kappaleesta virallisen valituksen Euroopan yleisradiounionille (EBU). Järjestö kyseenalaisti valituksessaan, jonka The Guardian uutisoi, oliko asiallista sallia kilpailussa kappale, ”joka loukkaa kokonaista maata ja yhteisöä.”
Keskustelua herätti etenkin kysymys siitä, ylittikö esitys hyvän maun rajan ja oliko se ristiriidassa Euroviisujen sääntöjen kanssa, jotka kieltävät poliittiset ja loukkaavat sisällöt.
Kreikan kappaleen aiheuttama kiista Turkissa.
Kreikan vuoden 2025 euroviisuedustaja Klavdia ja hänen esittämänsä kappale ”Asteromata” herättivät kiistaa naapurimaa Turkissa. Turkissa esitettiin huolta siitä, että kappale viittaa epäsuorasti Pontoksen kreikkalaisten kansanmurhaan, jonka Kreikka on virallisesti tunnustanut vuodesta 1994. Turkin valtiollinen yleisradioyhtiö TRT ilmoitti tarkastavansa kappaleen sisällön ja harkitsevansa virallisen valituksen tekemistä EBU:lle, mikäli kappaleen katsotaan sisältävän viittauksia kiistanalaiseen historiallis-tulkinnalliseen teemaan.
Kreikassa 19. toukokuuta on nimetty Pontoksen kreikkalaisten kansanmurhan muistopäiväksi. Turkki kuitenkin kiistää tapahtumien luonteen kansanmurhana pitäen niitä osana sodan ja sisäisten levottomuuksien aikakautta.
Artisti Klavdia, joka on itse pontokselaistaustainen, kertoi Kreikan karsintavoittonsa jälkeen, että kappale ”Asteromata” ei käsittele mitään yksittäistä historiallista tapahtumaa, vaan on yleinen kunnianosoitus kaikille niille, jotka ovat joutuneet pakenemaan kotiseudultaan sodan ja väkivallan vuoksi.
Vetäytyvät maat.
Maat, jotka osallistuivat Euroviisuihin edellisenä vuonna, mutta vetäytyivät kilpailusta vuonna 2025:
Muut maat.
Maat, jotka ovat osallistuneet Euroviisuihin aiemmin, mutta eivät osallistuneet vuonna 2025: