tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Isojärvi (Taivalkoski)

Isojärvi on pohjanmuodoiltaan vaihteleva ylänköjärvi Taivalkosken eteläosassa Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Sen pinta-ala on 2,2 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 142 kilometriä itäkoilliseen.
Maantiede.
Isojärven pituus lounaasta koilliseen on 4,7 kilometriä. Järvi on puolisen kilometriä leveä lukuun ottamatta kapeaa koilliskulmaa. Järven keskiosassa Hietalahden kohdalla altaan leveys on noin 700 metriä. Noin kolmasosa Isojärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Syvin kohta, 24 metriä, sijaitsee itärannan läheisyydessä. Järven lounaisosan Niskalahti ja Luvelahti ovat matalia, myös Hietalahti on matala. Isojärven rannat ovat metsäisiä, lounaisrannoilla on jonkin verran kulttuurimaisemaa.
Isojärven keskivaiheilla pohjoisen rannan tuntumassa sijaitsee kaksi pientä saarta: Isosaari ja Pikkusaari. Järven koilliskolkan Järvenpäähän laskee Latvanjoki pohjoisesta Latvajärveltä (230,9 metriä mpy) ja Portinoja koillisesta Saari-Loukolta (247,1 metriä mpy). Lounaiskolkan Niskalahti kapenee luusuaksi, josta alkaa etelään virtaava Välijoki, joka laskee Korvuanjokeen.
Isojärven vesitilavuus on 15 811 000 kuutiometriä.
Isojärvi (61.758.1.004) kuuluu Isojärven valuma-alueeseen (61.758), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Iijoen vesistössä (61). Toinen jakovaihe on Korvuanjoen valuma-alue (61.75) ja ensimmäinen jakovaihe on Korpijoen valuma-alue (61.7). Isojärvi on laajin Isojärven valuma-alueen 21:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraa Latvajärvi, Varisjärvi ja Korpijärvi.
Isojärvi on 15:nneksi laajin Taivalkosken 588:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraa Harjajärvi.
Taivalkosken Isojärvi on kahdeksanneksi laajin Suomen 31:stä saman nimisestä vakavedestä.
Castiglione Torinese

Castiglione Torinese () on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 6 484 asukasta.
Soivionjärvi

Soivionjärvi on matala ylänköjärvi Kuusamossa Pohjois-Pohjanmaan koillisosassa. Sen pinta-ala on 7,8 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 197 kilometriä itäkoilliseen.
Maantiede.
Soivionjärven pituus kaakosta luoteeseen on noin 6,6 kilometriä, järven keskiosan leveys lounaasta koilliseen on noin kaksi kilometriä. Järvi koostuu keskisestä selkävedestä, eteläosan Isolahdesta ja Soivionlahdesta, itäosan Mustalahdesta, länsiosan Tielahdesta, Puronlahdesta ja Laajalahdesta sekä luoteeseen työntyvästä Pitkäperästä. Niemimaita ovat Kontiopalo, joka erottaa Mustalahtea pääaltaasta sekä Vitikkoniemi, Vihtaniemi ja Savikonniemi luoteessa. Syvin kohta, 12 metriä, sijaitsee järven keskiosassa. Vain kahdeksan prosenttia Soivionjärvestä on vähintään kuusi metriä syvä.
Soivionjärven saariluku on kuusi. Laajimmat saaret ovat Vuovaussaari kaakossa ja Lehtosaari luoteessa. Järven keskellä sijaitsee Selkäsaaret. Soivionjärven niemillä on asutusta ja peltomaata.
Soivionjärveen laskee Poussunjärvi (250,3 metriä mpy) pohjoisesta ja Ala-Rikinjärvi (257,3 metriä mpy) kaakosta. Lännestä virtaa Tussunpuro Tussunjärveltä (251,5 metriä mpy) ja idästä Luokanjärvi (248,2 metriä mpy) Luokansalmen kautta. Soivionjärvi laskee Vitikkoniemen kohdalta etelään Raakunjärveen, jonka korkeustaso on metrin Soivionjärveä alempi.
Soivionjärven vesitilavuus on 21 050 000 kuutiometriä.
Soivionjärvi (61.332.1.001) kuuluu Soivionjärven lähialueeseen (61.332), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Iijoen vesistössä (61). Toinen jakovaihe on Soivionjärven alue (61.33) ja ensimmäinen jakovaihe Iijoen yläosan valuma-alue (61.3). Soivionjärvi on Soivionjärven lähialueen laajin järvi. Valuma-alueeseen kuuluu 20 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista toiseksi laajin on Ala-Rikinjärvi.
Bill Clintonin hallitus

Bill Clintonin hallitus () oli vallassa Bill Clintonin presidenttikaudella 1993–2001.
Fried

Fried on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Kiljanjärvi

Kiljanjärvi on matala ja runsashumuksinen järvi Reisjärven kuntakeskuksen pohjoispuolella Pohjois-Pohjanmaan maakunnan eteläisimmässä osassa. Sen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 156 kilometriä etelään.
Maantiede.
Kiljanjärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,9 kilometriä. Järvi on leveimmillään länsirannan Kurosenlahden kohdalla, josta on noin 900 metriä itäiselle vastarannalle. Saaria ei ole. Kiljanjärven pohjoisosa on eteläosaa syvempi, syvin kohta on kahdeksan metriä. Järven rannat ovat maatalousmaata. Kulttuurimaisema ulottuu noin kymmenen kilometriä luoteseen Norssinjärvelle.
Kiljanjärveen virtaa Kotijoki luoteesta Kangaspäänjärveltä (118,4 metriä mpy), joka sijaitsee Kiljanjärven ja Norssinjärven (118,6 metriä mpy) välissä. Kiljanjärven kaakkoiskulmasta alkaa noin kilometrin mittainen Kiljanjoki, joka virtaa peltomaan halki kaakkoon Reisjärveen (113,6 metriä mpy). Kiljanjärven eteläpuolella sijaitsee Vuohtajärvi. Kiljanjärven, Vuohtajärven ja Reisjärven väliset kannakset ovat taajaan asuttuja ja viljeltyjä.
Kiljanjärven vesitilavuus on 4 907 000 kuutiometriä.
Kiljanjärvi (53.057.1.001) kuuluu Kiljanjärven valuma-alueeseen (53.057), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kalajoen vesistössä (53). Toinen jakovaihe on Kalajanjoen valuma-alue (53.05). Kiljanjärvi on laajin Kiljanjärven valuma-alueen 16:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraa Saarivesi.
Kiljanjärvi on viidenneksi laajin Reisjärven 95:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Neljä laajinta ovat Vuohtajärvi, Pitkäjärvi, Reisjärvi ja Korpinen. Kuudenneksi laajin on Norssinjärvi.
Vuohtajärvi

Vuohtajärvi on matala, kulttuurimaiseman ympäröimä järvi Reisjärven kuntakeskuksen lounaispuolella Pohjois-Pohjanmaan maakunnan eteläisimmässä osassa. Sen pinta-ala on 7,5 neliökilometriä. Etäisyys Oulusta on 158 kilometriä etelään.
Maantiede.
Vuohtajärven pituus kaakosta luoteeseen on 4,6 kilometriä. Niemimaat jakavat järven luoteisen osan kolmeen lahteen: Kellonlahti, Vattulahti ja Leppälahti. Muu osa järvestä on melko yhtenäistä selkävettä, jonka koillisosassa sijaitsee kaksi runsaan hehtaarin laajuista saarta: Kuusikkosaari ja Lehtisaari. Järven itäisimmän osan Kivilahden edustalla on pienten saarten rykelmä. Luoteessa Vattulahden edustalla sijaitsee Vattusaari.
Vuohtajärvi on kauttaaltaan peltojen ja asutuksen reunustama. Järveen virtaa etelästä Eteläjoki ja Lestinpuro, lännestä Haijoki ja luoteesta Kotipuro. Vuohtajärvi laskee Reisjärven (113,6 metriä mpy) kautta koilliseen Kalajanjokeen, joka laskee Haapajärven tienoilla Kalajokeen, joka virtaa luoteeseen kohti Perämerta. Vuohtajärven pohjoispuolella sijaitsee Kiljanjärvi. Kiljanjärven, Vuohtajärven ja Reisjärven väliset kannakset ovat taajaan asuttuja ja viljeltyjä.
Viitisen kilometriä Vuohtajärveltä lounaaseen sijaitsee Lestijoen vesistöön kuuluva Lestijärvi.
Vuohtajärvi (53.053.1.015) kuuluu Reis-Vuohtajärven alueeseen (53.053), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kalajoen vesistössä (53). Toinen jakovaihe on Kalajanjoen valuma-alue (53.05). Vuohtajärvi on laajin Reis-Vuohtajärven alueen 22:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraa Reisjärvi.
Vuohtajärvi on laajin Reisjärven 95:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavaksi laajimmat ovat Pitkäjärvi, Reisjärvi, Korpinen, Kiljanjärvi ja Norssinjärvi.
Matti Mörttinen

Matti Mörttinen (s. 1958) on suomalainen toimittaja, kolumnisti ja tietokirjailija. Hän on tehnyt lähes 40 vuoden uran tamperelaisen "Aamulehden" toimittajana, viimeksi vuoteen 2019 asti artikkeli- eli pääkirjoitustoimituksen päällikkönä. Mörttinen on ollut parikymmentä vuotta mukana Otavan "Mitä missä milloin" -vuosikirjan teossa ja kirjoittanut vaikuttajaelämäkertoja yksin ja yhdessä Lauri Nurmen kanssa. Journalistina hän on kirjoittanut kansainvälisestä politiikasta, muun muassa Euroopan unionista ja Yhdysvaltojen presidentinvaaleista.
Rannetuki

Rannetuki on ranteen tukemiseen kehitetty apuväline. Rannetukea käytetään esimerkiksi erilaisten rannevammojen hoidossa ja kuntoutuksessa, mutta myös urheilussa muun muassa vammojen ennaltaehkäisyssä. Tukea ei ole tarkoitus käyttää jatkuvasti vaan tarpeen ja potilaan oman hoitohenkilökunnan ohjeistuksen mukaan. Tuki on tarkoitettu ainakin sellaisia tilanteita varten, jolloin ranteeseen kohdistuu erityistä kuormitusta, kuten esineiden kantamisen aikana, kotitöissä, pyöräillessä tai toimistotyössä.
Ten (laulaja)

Chittaphon Leechaiyapornkul (, s. 27. helmikuuta 1996 Bangkok), käyttää taiteilijanimeä Ten (, ) on thaimaalainen laulaja ja tanssija. Hän kuuluu eteläkorealaiseen poikabändiin NCT ja sen kiinalaiseen alaryhmään WayV. Ten on monikielinen ja puhuu sujuvaa thaita, koreaa, mandariinikiinaa ja englantia.
Iso-Panka

Iso-Panka on järvi Kuopion ja Pielaveden rajalla Pohjois-Savon maakunnan länsiosassa. Sen pinta-ala on 5,4 neliökilometriä, josta valtaosa on Pielaveden alueella. Etäisyys Kuopion keskustasta on 46 kilometriä luoteeseen.
Maantiede.
Iso-Pangan pituus etelästä pohjoiseen on 4,8 kilometriä. Järven eteläosan Etelälahden suurin leveys on 750 metriä, keskiosan leveys on yli kaksi kilometriä ja pohjoisessa järvi kapenee alle kilometrin levyiseksi. Pohjoiskolkassaan järvi päättyy Sepänlahteen. Iso-Pangan keskiosasta pohjoiseen ulottuu noin 44 hehtaaria laaja alue, jonka syvyys on vähintään 10 metriä. Sen länsipuolella sijaitsee järven luoteisosan matala alue. Myös järven itäisin osa on matala.
Iso-Pangan saariluku on yhdeksän. Laajimmat saaret ovat järven luoteisosan Tulisaari (noin 10 hehtaaria) ja Mökkisaari (noin 5 hehtaaria). Järven itäosassa Kuopion puolella sijaitsee Lehtosaaret. Iso-Pangan rannat ovat pääosin metsämaata, lisäksi rannoilla on muutama maatila. Järven läntisimmän osan, Sammakkolahden, etelärannalla kohoavan Panganmäen huippu on noin 195 metriä merenpinnan yläpuolella eli noin 70 metriä järven pinnan yläpuolella.
Iso-Pankaan virtaa Murtosjoki etelästä Murto-Pajusesta ja Kyntisenjoki kaakosta Kyntisestä. Pohjoisesta virtaa Losunpuro. Iso-Pangan länsikolkasta lähtee Välijoki Pieni-Pankaan (121,4 metriä mpy), joka laskee Pankajokea länteen Petäjäjärveen, joka laskee Petäjäjokea luoteeseen Pielaveteen (102,3 metriä mpy). Pielaveden ja Iso-Pangan välinen etäisyys on noin kahdeksan kilometriä.
Iso-Pangan vesitilavuus on 19 658 000 kuutiometriä.
Iso-Panka (14.748.1.020) kuuluu Petäjäjoen valuma-alueeseen (14.748), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Pielaveden alue (14.74) ja ensimmäinen on Rautalammin reitin valuma-alue (14.7). Petäjäjoen valuma-alueeseen kuuluu 34 vähintään hehtaarin laajuista järveä, joista 6 on yli 50 hehtaarin laajuisia. Iso-Panka on alueen suurin järvi, sitä seuraavat Petäjäjärvi, Iso-Pajunen ja Pieni-Panka.
Perrigny-lès-Dijon

Perrigny-lès-Dijon on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 8 kilometriä Dijonin kaupungista etelään.
Kunnan keskustassa oleva Saint-Andrén kirkko on peräisin 1600-luvulta, ja sitä uusittiin 1800-luvulla. Kirkossa on 1400-luvulta peräisin oleva Andreaksen patsas. Kunnan alueella on vanhan linnan, "Château de Perrigny-lès-Dijon"in jäänteet. Perrigny-lès-Dijon on tärkeä rautatieliikenteen risteysasema. Siellä on vuonna 1886 perustettu SNCF:n järjestelypiha, joka on toiseksi suurin Ranskassa.
B4.Da.$$

B4.Da.$$ (lausutaan ”before da money”, ) on yhdysvaltalaisen rap-artisti Joey Badassin debyyttistudioalbumi. Albumi julkaistiin 20. tammikuuta 2015, Joey Badassin syntymäpäivänä, ja se sai positiivisen vastaanoton kriitikoilta.
Albumi debytoi viidennellä sijalla Yhdysvaltain "Billboard 200" -listalla.
Meulson

Meulson on kunta Ranskassa Côte-d'Orin departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 37 kilometriä Montbardin kaupungista itään.
Kunnan keskustassa oleva Neitsyt Marian syntymän kirkko on osittain peräisin 1500-luvulta. Kirkon kellotornissa on aurinkokello, ja sisällä kirkossa on Neitsyt ja lapsi -patsas.
Pihla Kaivo-oja

Pihla Kaivo-oja (s. 2002) on suomalainen nyrkkeilijä. Hän edustaa Tampereen Voimailuseuraa.
50 kilogramman painoluokassa otteleva vasenkätinen Kaivo-oja voitti alle 22-vuotiaiden EM-hopeaa vuonna 2022 ja EM-pronssia vuonna 2021. Alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa hän sijoittui kuudenneksi. Naisten Suomen mestaruuden hän on voittanut vuosina 2020, 2021, 2022 ja 2023. Tammer Turnauksen sarjavoiton Kaivo-oja on nyrkkeillyt vuosina 2022 ja 2023. Kaivo-ojan valmentajana toimii huippuvalmentaja Maarit Teuronen. 
Ennen nyrkkeilyn aloittamista isänsä kehotuksesta Kaivo-oja harrasti joukkuevoimistelua, josta hän luopui menetettyään motivaationsa loukkaantumisten takia. Ennen muuttoaan Tampereelle Kaivo-oja asui Kangasalla.
Nikolai Hakala

 
Nikolai Hakala (s. 11. heinäkuuta 2003 Hongkong) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Kooveessa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.
Ura.
Hakala syntyi Hongkongissa, kun hänen isänsä työskenteli siellä. Hakala muutti perheineen Suomeen hänen ollessa kaksivuotias. Hakala on Tampereen Ilveksen kasvatti. Hän toimi kaudella 2018–2019 seuran C-nuorten varakapteenina. Hakala oli C-nuorten SM-sarjassa joukkueen paras pistemies, maalintekijä ja syöttäjä tehoilla 11+15=26. Kaudella 2019–2020 hän toimi Ilveksen B-nuorten varakapteenina. Hakala oli joukkueen paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 24+21=45. Hän jakoi koko B-nuorten SM-sarjan maalipörssin yhdeksännen sijan Ässien Juuso Aaltosen, Jokereiden Olli Östermanin ja Kärppien Eero Klintrupin kanssa. Kaudella 2020–2021 Hakala oli tehoilla 10+14=24 Ilveksen U20-joukkueen toiseksi paras pistemies Verneri Metsäsen kanssa.
Toukokuussa 2021 Hakala teki Ilveksen kanssa 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Hänet nimettiin kaudeksi 2021–2022 seuran U20-joukkueen varakapteeniksi, mutta Hakala pelasi suurimman osan kaudestaan kuitenkin lainalla Mestis-joukkue Kooveessa. Hänen tulokaskautensa siellä toi 41 runkosarjaottelussa tehot 7+6=13 ja kymmenessä karsintasarjan ottelussa yhden maalin. Ilves lainasi Hakalan JYPin SM-liigajoukkueeseen 10. helmikuuta 2022 Rauman Lukkoa vastaan pelatun ottelun ajaksi, kun joukkueesta oli sivussa useita pelaajia koronavirustartuntojen ja muiden syiden vuoksi. Hakala teki näin ollen liigadebyyttinsä ja hänet merkittiin JYPin kolmossentteriksi laidoilleen kaksi muuta lainapelaajaa, Mikko Haaparanta ja Samuel Salonen. Hakala sai ottelussa jääaikaa 10.58 minuuttia. Ottelu jäi hänelle kauden ainoaksi SM-liigassa.
Kauden 2022–2023 Hakala pelasi kokonaan Ilveksen U20-joukkueessa. Hän oli tehoilla 10+19=29 joukkueen paras syöttäjä ja toiseksi paras pistemies Joonatan Rouhiaisen jälkeen. Kauden jälkeen huhtikuussa 2023 Ilves tiedotti, että seura ei käytä hänen sopimuksessaan ollutta optiota.
Syyskuussa 2023 Hakala palasi teki tryoutin päätteeksi kauden 2023–2024 kattavan sopimuksen hänen aiemman lainaseuransa, Mestis-joukkue Kooveen kanssa.
Vilma Viitanen

Vilma Viitanen (s. 16. heinäkuuta 2001) on suomalainen nyrkkeilijä. Hän edustaa Tampereen Voimailuseuraa ja aikaisemmin Mikkelin Nyrkkeilijöitä.
Viitanen saavutti Bulgariassa vuonna 2017 käydyissä juniorien EM-kilpailuissa alle 17-vuotiaiden tyttöjen EM-hopeaa. Vuonna 2021 Viitanen voitti alle 22-vuotiaiden EM-hopeaa ja vuonna 2022 saman ikäluokan EM-pronssia. Keväällä 2020 hän otti 60-kiloisten sarjavoiton GeeBee-turnauksesta. Tammer Turnauksen 54kg sarjavoiton Viitanen nyrkkeili uudessa kotikehässään vuonna 2022. Vuonna 2020 hän voitti ensimmäisen naisten Suomen mestaruutensa 57-kiloisten painoluokassa, ja hän toisti saavutuksen seuraavana vuonna Suomen mestaruus tuli myös vuonna 2022, tuolloin sarjassa 54kg. 
Mikkeliläislähtöisen Viitasen vanhemmat ovat ammattinäyttelijöitä, ja hänen suvussaan on muitakin kulttuurialalla toimineita. Viitanen itse harjoitteli lapsena viulunsoittoa ja osaa soittaa myös kitaraa ja pianoa. Hän aloitti ohjatun nyrkkeilemisen seitsemänvuotiaana saatuaan innostuksen oltuaan katsomassa Mikkelin teatterissa järjestettyä nyrkkeilyiltaa.
Lucas Wong

Lucas Wong (s. 25. tammikuuta 1999) on kiinalainen laulaja, malli ja näyttelijä. Hän on kuulunut muun muassa yhtyeisiin WayV, NCT ja SuperM. Hän on ollut mukana tv-ohjelmassa "Keep Running".
Miro Lopperi

Miro Lopperi (s. 16. tammikuuta 1992 Espoo) on suomalainen näyttelijä. Hän on koulutukseltaan teatteritaiteen maisteri.
Koulutus.
Miro Lopperi on käynyt Pohjois-Tapiolan lukion Teatterin ja Median linjan ja opiskellut Laajasalon opistossa näyttelijäntaidetta. Taideyliopiston Teatterikorkeakoulusta Lopperi valmistui 2020. 
Näyttelijänä.
Miro Lopperi tunnetaan erityisti roolistaan Ylen televisiosarjassa "Aikuiset". Lopperin roolihahmo, pyöräkorjaamoyrittäjä Pesso, on sarjan päähenkilö Oonan ihastuksen kohde. Suomen Kansallisteatterissa Lopperi on tehnyt roolit venäläisen näyttämökirjallisuuden klassikoissa, "Lokissa" ja "Karamazovin veljeksissä". Turun Kaupunginteatterin "Amadeus"-tuotannossa 2022 Lopperi näytteli toista pääosaa Amadeus Mozartina. 
Lopperi oli kiinnitetty kestävyysjuoksija Ville Ritolan rooliin suunnitteilla olevaan kotimaiseen elokuvaan Paavo Nurmesta ja Ritolasta, mutta elokuva ei rahoitusvaikeuksien vuoksi ole edennyt sitten vuoden 2024. 
Huhtikuussa 2022 Lopperi valittiin Q-Teatterin Q-ensembleen , hän esiintyi samana vuonna Q-Teatterin tuotannossa "Toksinen Kabaree". Helsingin Sanomien arvostelussaan Maria Säkö kuvaili Lopperia: "ihmeellinen, kuin avaruudesta pudonnut taituri akrobaattisine ja miimisine taitoineen."
Vuonna 2024 Lopperi esiintyi Q-Teatterin produktiossa Uuteen Nousuun, jonka käsikirjoittivat Juho Mantere ja Anna Brotkin. Helsingin Sanomien mukaan: "Kovan ennakkohypen saanut Uuteen nousuun ansaitsee kaiken saamansa suitsutuksen".
Loppuvuodesta 2024 Lopperi on kuvannut Markus Lehmusruusun futuristista draamaa Orava, jossa hän näyttelee oravan rinnalla toista pääroolia. 
Yksityiselämä.
Lopperin puoliso on näyttelijä Anna-Sofia Tuominen. Anna-lehden mukaan Lopperi on ahkera pyöräilijä. Teatterikorkeakoulussa opiskellessaan Lopperi sairastui episodiseen Hortonin syndroomaan, joka voi aiheuttaa kuukausia kestäviä rajujen kipukohtauksien jaksoja.
Franklin D. Rooseveltin hallitus

Franklin D. Rooseveltin hallitus () oli vallassa Franklin D. Rooseveltin presidenttikaudella 1933–1945.
Lili &amp; Luna

Lili &amp; Luna on suomalainen kantrimusiikkia esittävä duo, jonka muodostavat laulajat Leena Tirronen ja Sanni Savolainen. Savolainen on Tirrosen siskon tytär. Duo on nimetty Savolaisen lapsena Tirroselta saamien Barbie-nukkejen kutsumanimien mukaan. Savolainen on Lili ja Tirronen Luna.
Duo solmi vuonna 2019 artisti- ja biisinkirjoitussopimuksen Elements Music -musiikkikustantamon kanssa. Levytyssopimus Sony Musicin kanssa solmittiin keväällä 2020. Yhtiö julkaisi duon esikoissinglen ”Kolme kaljaa ja kaupunkiin” heinäkuussa 2020. Kappaletta oli säveltämässä ja sanoittamassa Tirrosen ja Savolaisen lisäksi Joel Melasniemi ja kappaleen tuotti Pasi Siitonen. Yhtyeen ensimmäinen albumi nimettiin esikoissinglen mukaan "Kolme kaljaa ja kaupunkiin" -nimiseksi. Albumi julkaistiin helmikuussa 2022 ja sen tuottajina toimivat Pasi Siitosen lisäksi Matias Melleri ja Joel Melasniemi, joka oli myös albumin vastaava tuottaja.
Syksyllä 2020 duo esiintyi yhdessä Stigin kanssa "Vain elämää" -televisiosarjan 11. tuotantokaudella. He esittivät yhdessä version Reino Nordinin kappaleesta ”Kato mua silmiin”. Duo oli mukana myös Ylen "Luovia suhteita" -sarjan toisella tuotantokaudella alkuvuodesta 2022.
Jimmy Carterin hallitus

Jimmy Carterin hallitus () oli Yhdysvaltain hallitus, jonka virkakausi oli 20. tammikuuta 1977 – 20. tammikuuta 1981.
Yhdysvaltain maatalousministeri

Yhdysvaltain maatalousministeri () on Yhdysvaltain maatalousministeriön johtaja, hallituksen jäsen ja järjestyksessä yhdeksäs presidentin sijainen. 
Nykyinen maatalousministeri Brooke Rollins astui virkaan 13. helmikuuta 2025.
Yhdysvaltain kauppaministeri

Yhdysvaltain kauppaministeri () on Yhdysvaltain kauppaministeriön johtaja, hallituksen jäsen ja järjestyksessä kymmenes presidentin sijainen. 
Nykyinen kauppaministeri Howard Lutnick astui virkaan 21. helmikuuta 2025.
Keskustiedustelun pääjohtaja

Keskustiedustelun pääjohtaja (, lyh. DCI) oli Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelun johtaja vuodesta 1946 vuoteen 2005. Pääjohtaja toimi Yhdysvaltain presidentin neuvonantajana tiedusteluun liittyvissä kysymyksissä.
Virka oli olemassa tammikuusta 1946 huhtikuuhun 2005, jolloin Kansallisen tiedustelun- ja virat korvasivat sen. Presidentti George W. Bush allekirjoitti muutoksen lakiin joulukuussa 2004.
Uno A. Nyberg

Uno Aleksander Nyberg (31. toukokuuta 1890 Helsinki – 17. kesäkuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen yrittäjä ja yritysjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvonimen.
Nybergin vanhemmat olivat Johan Henrik Nyberg ja Aurora Wilhelmina Forss ja puoliso vuodesta 1914 Naima Natalia Nyman. Nyberg kävi kansakoulun ja työskenteli sitten useiden eri yritysten palveluksessa, kuten Siemens &amp; Halske. Vuonna 1918 hän perusti oman Sähkövaruste-yhtiön, joka kasvoi tarjoamaan kattavan valikoiman sähköasennustarvikkeita kuten pistorasiat ja katkaisimet, mittari- ja ryhmätaulut ja suurjännitekoneet. Nybergin tehdas, jossa tarvikkeet valmistettiin, oli pitkään ainoa laatuaan Suomessa. Yritys myi tuotteita myös ulkomaille, Etelä-Amerikkaan asti, ja sen merkitys kotimaassa oli esimerkiksi sota-aikana erittäin huomattava.
Nybergillä oli myös muita liiketoimia ja osakkuuksia yrityksissä, muun muassa hartsiteollisuudessa, ja hän perusti 1940-luvun alussa metallituoteyritys Sekkon ja hankki omistukseensa muovitehdas Sätekon. Tämän lisäksi hän perusti ja omisti useita tehdas- ja asuinkiinteistöjä. Eläkkeelle Nyberg ei jäänyt koskaan Sähkövarusteen toimitusjohtajan tehtävästä, vaan hoiti sitä kuolemaansa saakka. Hän sai teollisuusneuvoksen arvonimen vuonna 1948.
Worship the Eternal Darkness

Worship The Eternal Darkness on Archgoatin viides studioalbumi, joka julkaistiin 26. marraskuuta 2021.
Nokia G21

Nokia G21 on HMD Globalin 14. helmikuuta 2022 julkistama älypuhelin. Se tuli Suomessa myyntiin 199 euron suositushintaan.
Puhelimessa on kahdeksanydinprosessori ja 6,5 tuuman näyttö, joka tukee 90 hertsin kuvataajuutta. Tallennustilaa on 64 gigatavua ja keskusmuistia neljä gigatavua. Tallennustila on laajennettavissa enintään 512 gigatavun microSD-kortilla. Puhelimessa on kolme takakameraa. Pääkameran tarkkuus on 50 megapikseliä, makrokameran kaksi megapikseliä ja syvyyskameran kaksi megapikseliä. Etukameran tarkkuus on kahdeksan megapikseliä. Akun kapasiteetti on 5 050 milliampeerituntia ja se tukee 18 watin latausta. Sormenjälkitunnistin on sijoitettu laitteen kylkeen. Käyttöjärjestelmänä on Android 11.
Faagiterapia

Faagiterapia on hoitomuoto, jossa hyödynnetään bakteriofaageja, bakteeri-infektioiden hoitamiseen. Menetelmällä on pitkä historia, ja ensimmäiset havainnot faagiterapian kaltaisesta hoidosta voidaan jäljittää Raamatun aikoihin. Virallisesti faagiterapian historia alkoi, kun Hank, Gamaleya, Twort ja d'Herelle käyttivät bakeriofaageja tutkimuksissaan. Alun perin faagiterapia pitkälti sivuutettiin länsimaissa, kun antibiootit tulivat kliiniseen käyttöön, mutta sitä hyödynnettiin yhä Itä-Euroopan maissa ja entisen Neuvostoliiton alueella. Menetelmä on kuitenkin taas hiljattain saannut lisähuomiota johtuen meneillään olevasta kansainvälisestä antibioottiresistenssi kriisistä. Käytännössä faagiterapiassa hyödynnetään bakteriofaageja, jotka tuhoavat kliinisesti merkittäviä bakteereja potilaissa. Perinteisesti nämä bakteriofaagit hankitaan luonnosta eristämällä ja annostellaan suoraan potilaalle. Terapia tarjoaa lukuisia hyötyjä, kuten esimerkiksi suhteellisen halvat kustannukset, sekä bakteriofaagien spesifisyyden. Bakteriofaagit kykenevät yleensä lisääntymään vain hyvin pienessä määrässä eri bakteerilajeja, joten oikein valittuna ne eivät vahingoita potilaan normaalia bakteerikantaa. Bakteriofaagien perinteinen hankkimismenetelmä ei kuitenkaan ole historiallisesti osoittautunut kovin tehokkaaksi. Lisähuomioita on keskitetty hoitomuodon tehostamiseksi, mistä yksi esimerkki on Mageeney, et al (2020), tutkimus jossa he kehittivät uuden menetelmän terapeuttisesti merkittävien bakteriofaagien tunnistamiseen ja valmistukseen. Lyhyesti selitettynä heidän menetelmässään käytetään tilastollisia työkaluja lupaavien bakteriofaagejen löytämiseen olemassa olevista tietopankeista. Tämän jälkeen näiden löydettyjen bakteriofaagien hyödyllisyys varmistetaan usealla erilaisella testillä ja ne muokataan geneettisillä menetelmillä turvallisiksi.
Truth Social

Truth Social on yhdysvaltalainen yhteisöpalvelu. Palvelu julkistettiin 21. helmikuuta 2022 Yhdysvalloissa. Sen omistaa Trump Media &amp; Technology Group (TMTG), joka on Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin perustama yritys. Yrityksen johdossa on republikaanisen puolueen poliitikko Devin Nunes. Truth Socialin rahoitus ei ole tiedossa.
Yhteisöpalvelu ei ole toistaiseksi saatavilla Yhdysvaltain ulkopuolella. Julkaisupäivänään palvelun iOS-asiakasohjelma oli kaikkein ladatuin App Storessa.
Historia.
Trump alkoi keskustella julkisesti uuden sosiaalisen median perustamisesta sen jälkeen, kun hän sai porttikiellon Twitteriin ja Facebookiin johtuen hänen osallisuudestaan kongressitalon valtaukseen vuonna 2021. Diilissä aikoinaan mukana olleet Wes Moss ja Andy Litinsky ehdottivat Trumpille uuden sosiaalisen median perustamista tammikuussa 2021. Trump julkaisi lyhyitä, twiittien oloisia, lausuntoja From the Desk of Donald J. Trump -nimisellä sivulla, mutta sivusto suljettiin hieman vajaa kuukauden jälkeen.
Viikko palvelun avaamisen jälkeen käyttien kiinnostuksen kerrottiin laskeneen, koska alusta ei ollut yhtä aktiivinen kuin odotettiin.
"The Guardian" kertoi, että TMTG oli joulukuussa 2021 saanut kaksi lainaa (yhteensä 8 miljoonaa dollaria) venäläisiltä toimijoilta, joilla oli kytköksiä Vladimir Putiin. Maaliskuussa 2023 liittovaltion viranomaiset alkoivat tutkia tapausta mahdollisena rahanpesuna.
Huhtikuussa 2022 Ohiossa pitämässään väentapaamissa Trump sanoi, että loi uuden sosiaalisen median antaakseen yhdysvaltalaisille näiden äänensä takaisin. Hän kuitenkin unohti alustan nimen kutsuen sitä aluksi nimellä "Troth", mutta korjasi saman tien muotoon "Truth Central", joka tosin oli edelleen väärin.
Käyttäjäkunta.
Trump on alusta asti ollut aktiivinen alustalla. Kun Elon Musk osti Twitterin, mediassa alettiin keskustella siitä, palaako Trump Twitteriin. Trump kertoi kuitenkin, ettei aio palata Twitteriin, vaikka hänelle annettu porttikielto kumottaisiinkin. Sen sijaan Trump kertoi keskittyvänsä Truth Socialin kasvuun. Trumpilla on myös TMTG:n kanssa sopimus, jonka nojalla Truth Social on hänen ensisijainen some-kanavansa, ja että Trump odottaa kuusi tuntia ennen kuin julkaisee sisältöä jollain toisella alustalla.
Lokakuussa 2023 Joe Bidenin vuoden 2024 presidentinvaalikampanjasta vastaava tiimi ilmoitti tehneensä tilin Truth Socialiin. Tämän uskottiin olevan lähinnä trollausta alustalla. Kaksi päivää tilin luomisen jälkeen sillä oli enemmän seuraajia kuin Trumpin vaalikampanjan tilillä.
Leppäoja (Sortavalan piiri)

Leppäoja () on Venäjällä Karjalan tasavallan Sortavalan piirissä virtaava 12 kilometriä pitkä joki, joka laskee Jänisjärveen.
Joen kulku.
Joki alkaa kapeasta laaksosta, jonka pohja on suota. Laakso sijaitsee vanhoissa suomalaiskartoissa Ilmakanvuoren, Putkivaaran ja Hautavaaran välissä noin 95 metrin korkeudessa mpy. Tultuaan ulos laaksosta, virtaa puro Pitkänsillan suolla tiheästi mutkitelleen. Puroon yhtyy suo-osuudella kaksi sivupuroa. Suo-osuus on pari kilometriä hyvin tasaista maastoa ja vasta tultuaan metsäosuudelleen, alkaa joen kaltevuus kasvaa. Kaltevuus on alkukilometrillä noin 5 metriä. Laakso kapenee hieman ja puro saapuu vanhoissa kartoissa merkitylle Kontio-Leppälahden kulmakunnalle, jossa on laaksossa viljeltyjä peltoja. Puro laskee Jänisjärveen Kontiolepänlahteen. Mainitut pellot ovat edelleen viljelyssä lukuun ottamatta aivan alajuoksun palstoja.
Leppäojan valuma-alue.
Leppäoja kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Jänisjoen vesistöalueeseen, jossa Leppäojan valuma-alue sijaitsee Jänisjärven lähialueella. Jänisjärvi laskee vuorostaan Laatokkaan, jonka laskujoki Neva laskee Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.
Leppäjoen valuma-alue sijaitsee vanhoissa suomalaiskartoissa Pirttipohjan ja Kirkkolahden välisessä loivarinteisessa laaksossa. Laakso on loivapiirteinen eikä siinä esiinny lampia tai järviä. Vaikka maastossa on yläjuoksulla mäkiä ja painaumia, ei sinnekään ole muodostunut lampia. Valittevat kosteikot ovat olleet Suursuo ja Pitkäsillansuo. Ainoa lampi, joka on hyvin pieni, on Putkilammen suolampi.
Luettelo Robert Burnsin suomennetusta tuotannosta

Tämä on luettelo Robert Burnsin suomennetusta tuotannosta.
Lähteet.
[[Luokka:Luettelot kirjallisuudesta]]
[[Luokka:Runous]]
Kiinanvaahtera

Kiinanvaahtera ("Acer ukurunduense", syn. "Acer caudatum" ssp. "ukurunduense") on vaahteroiden ("Acer") sukuun kuuluva puu. Se on 8–10 metriä korkeaksi kasvava kausivihanta puu, jonka kaarna on vaaleanharmaanruskeaa. Lehdet ovat kalvomaisen ohuita tai paperimaisia, yläpinnoiltaan tummanvihreitä ja alapinnoiltaan tiheästi kellertäväkarvaisia. Lehtiruodit ovat 5–8 cm pitkiä ja lehtilavat ovat 10–12 cm pitkiä sekä 7–9 cm leveitä. Muodoltaan lehdet ovat pyöreähköjä sekä yleensä viisiliuskaisia, joskus seitsemänliuskaisia. Liuskat ovat yleensä leveänsoikeita ja epäsäännöllisesti sahalaitaisia. Kukinnot ovat tiiviitä, pystyjä ja terttumaisia tai huiskilomaisia. Kukkaperät ovat 5–8 mm pitkiä. Kukissa on viisi verholehteä sekä viisi terälehteä. Heteitä on 7–10 kappaletta, yleensä kahdeksan. Kiinanvaahtera kukkii toukokuussa ja tuottaa hedelmiä syyskuussa. Hedelmät ovat lenninsiivellisiä.
Kiinanvaahtera kasvaa luonnossa havupuu- ja sekametsissä kivisten rinteiden tiheiköissä sekä jokien varsilla 500–2500 metrin korkeudella merenpinnasta. Kiinanvaahteraa tavataan luontaisena Kiinan koillisosissa Heilongjiangin, Jilinin ja Liaoningin maakunnissa sekä Korean niemimaalla, Japanissa ja Venäjän itäosissa.
Annabel Mullion

Annabel Mullion (s. 1969 Lontoo) on brittiläinen näyttelijä, joka on esiintynyt elokuvissa, teatterissa ja televisiossa.
Mullionilla on ollut rooleja esimerkiksi sarjoissa "Hercule Poirot", "Komisario Lewis", "Midsomerin murhat", "Rakkauden lumo" ja "Wallander". Hän on näytellyt myös elokuvissa "Carrington" ja "Vaarallinen tehtävä".
Lappeenrannan seudun joukkoliikenne

Lappeenrannan seudun joukkoliikenne eli Jouko on Lappeenrannassa ja Imatralla liikennöitävää linja-autoliikennettä. Joukkoliikenne on Lappeenrannan seudun joukkoliikennelautakunnan järjestämää, ja siitä vastaa useat kilpailutuksen voittaneet liikennöitsijät.
Teneriffansara

Teneriffansara ("Carex perraudieriana") on sarakasvien (Cyperaceae) heimoon, sarojen ("Carex") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on Kanariansaarilla endeemisenä kasvava saralaji. Aiemmin sen luultiin kasvavan vain Teneriffalla, mutta nykyisin sitä kasvaa Teneriffan lisäksi myös La Gomeralla ja La Palmalla. Teneriffansara sisältyy Kanariansaarten uhanalaisten lajien luetteloon.
Teneriffansara voi kasvaa reilun metrin korkuiseksi. Sen lehdet ovat jopa 12 mm leveitä ja niissä on kaksi näkyvää suonta. Kukintona on useasta tähkästä muodostuva tähkistö, jonka kolmesta viiteen ylintä tähkää ovat hedekukallisia. Alemmat tähkät ovat nuokkuvia, 10–12 cm pitkiä ja niissä on sekä hede- että emikukkia.
Teneriffansaran tieteellisen nimen lajinimi ("perraudieriana") viittaa ranskalaiseen luonnontieteilijään Henry René le Tourneux de la Perraudièreen.
Mads Nielsen

Nils Madsen (27. helmikuuta 1879 Langå, Tanska – 8. joulukuuta 1958 Aaborg, Tanska) oli tanskalainen apteekkari ja virsirunoilija.
Nilsen oli maanviljelijän poika. Hän opiskeli farmaseutiksi ja toimi apteekkarina eri puolilla Tanskaa. Hän julkaisi ensimmäisen kirjansa "Vej og Sti" 1910. Hän on julkaissut useita runokokoelmia, proosateoksia ja 1956 muistelmansa "Den gamle Apoteker fortæller". Hänen kirjojaan sävyttävät tanskalainen luonto, kansalliset ja kristilliset ajatukset. 
Hän on kirjoittanut joitakin virsiä. Ne ovat ilmestyneet yleensä kristillisten nuorisoliikkeiden laulukirjoissa. Yksi hänen virtensä ”Hver dag er en sjælden gave” on käännetty myös suomeksi. Se on vuodelta 1917 ja se ilmestyi "De Ungas Lommebog"-kirjassa. Vuonna 1925 ilmestyneessä runokokoelmassa "Dagene" virsi ilmestyi muodossa ”Hver dag er endu en gave”. Se on julkasitu myös Madesnin 1949 ilmestyneessä runokirjassa ”Vi gaar gennem verden-Udvalgte digte". 
VIrsi on käännetty ruotsiksi 1921 ja se on Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa virsi 180 ”Var dag är en sällsam gåva”. Suomenkielisessä virsikirjassa se on Anna-Maija Raittilan käännöksenä "Saat lahjaksi uuden päivän". Virren sävelmän tekijä Oscar Bandberg oli Norjassa syntynyt ja Kööpenhaminassa Pelastusarmeijan parissa vaikuttanut muusikko.
Timothy Persons

Timothy Persons (s. 1954 Narvik, Norja) on yhdysvaltalainen kuvataiteilija, taidegalleristi ja näyttelykuraattori, joka on toiminut Suomessa Taideteollisen korkeakoulun dosenttina ja valokuvausopetuksen kehittäjänä sekä 1990-luvulta asti nuorten valokuvataiteilijoiden Helsinki School -ryhmän vetäjänä ja kansainvälistäjänä.
Personsilla on vuodesta 2005 ollut taidegalleria Berliinissä, aluksi Taideteollisen korkeakoulun rahoittamana nimellä Galleria TAIK ja nykyisin nimellä Persons Project. Hän myös asuu nykyisin Berliinissä.. 
Timothy Persons varttui Los Angelesissä, jossa hän opiskeli keramiikkataidetta Paul Soldnerin johdolla. Hän suoritti Master of Fine Arts -tutkinnon Claremont Graduate Schoolissa 1982. Suomessa Persons tuli tunnetuksi 1980-luvulla keramiikkaa ja maalaustaidetta yhdistävänä kuvataiteilijana. Vuosina 1988–1991 Personsilla ja John Lindellillä oli Helsingin Aleksanterinkadulla galleria nimeltä Persons &amp; Lindell Galerie, joka esitteli pääasiassa amerikkalaista ja suomalaista nykytaidetta.
Yhdysvaltain pienyrityshallinnon johtaja

Pienyrityshallinnon johtaja () on Yhdysvaltain pienyrityshallinnon pääjohtaja ja hallituksen jäsen.
Nykyinen johtaja Kelly Loeffler astui virkaan 20. helmikuuta 2025.
Duma (runous)

Duma () on ukrainalainen eeppinen runoelma. Aiheet ovat yleensä peräisin historiasta, ja ne kertovat kasakoiden taistelusta tataareja ja puolalaisia vastaan. Niiden syntyaika on 1500-1600-luku. Laulettaessa säestyksenä käytetään kobzaa tai banduraa. Esittäjät olivat aiemmin usein sokeita ammattilaulajia, joita nimitettiin soittimensa mukaan kobzareiksi tai banduristeiksi.
Runoissa käytetään vapaata mittaa. Duma-kokoelmista huomattavimpia ovat Mihail Maksimovitšin, Amvrosi Metlinskin, Nikolai Kostomarovin, Vladimir Antonovitšin ja Myh’ailo Drahomanovin koostamat. Puolalaisessa kirjallisuudessa mainitaan ukrainalaisia dumia jo 1500-luvun alkupuolella.
Mujhse Dosti Karoge!

Mujhse Dosti Karoge! (; suomeksi ”Olisitko ystäväni!”) on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen romanttinen draamakomediaelokuva, jonka on ohjannut Kunal Kohli ja tuottanut Yash Chopra. Pääosia näyttelevät Hrithik Roshan, Rani Mukerji ja Kareena Kapoor. Vuoden 1996 yhdysvaltalaisesta komediasta "Kaikenkarvaiset lemmikit" inspiraationsa saanut elokuva seuraa kolmen ystävän kolmiodraamaa: Raj Khanna (Roshan), Pooja Sahani (Mukerji) ja Tina Kapoor (Kareena Kapoor).
"Mujhse Dosti Karoge!" oli Kohlin esikoisohjaus, ja hän myös kirjoitti käsikirjoituksen ja tarinan Aditya Chopran kanssa. Elokuvan kuvauksen hoitivat yhdessä Ravi K. Chandran ja Gopal Shah, kun taas Rahul Sharma toimi säveltäjänä. 120 miljoonan rupian budjetilla tehty elokuva sai ensi-iltansa 9. elokuuta 2002. Se ei houkutellut yleisöä, tuotti 336 miljoonaa rupiaa, ja se sai ristiriitaisia arvosteluja kriitikoilta. Kareena Kapoor oli roolistaan ehdolla parhaasta naissivuosasta 4. IIFA Awards -gaalassa, joka oli elokuvan ainoa ehdokkuus.
Juoni.
Nuori mies Englannissa lähettää säännöllisesti sähköpostia lapsuuden mielitietylleen Intiassa, mutta ei tiedä, että hänen saamansa vastaukset ovat toisen tytön kirjoittamia.
Abşeronin kansallispuisto

Abşeronin kansallispuisto () on Azerbaidžanissa Apšeronin niemimaan kaakkoiskärjessä sijaitseva kansallispuisto, joka perustettiin tasavallan presidentin määräyksellä 8. helmikuuta 2005 aiemman Abşeronin luonnonsuojelualueen pohjalta. Puiston pinta-ala on 783 hehtaaria, josta 375 hehtaaria on maata ja 408 hehtaaria vettä. Hallinnollisesti puisto sijaitsee Xəzərin piirissä Bakun alueella.
Kansallispuiston alueella on säilynyt harvinainen puoliaavikko-olosuhteissa kehittynyt luonnonkompleksi, jossa ilmasto on leuto ja kuiva. Puistossa esiintyviä eläimiä ovat kuivalla rannikolla esiintyvät kuhertajagaselli, kultasakaali, ketut, kilpikonnat ja liskot; merieläimistä tärkeimpiä on maailman pienin hyljelaji, endeeminen kaspianhylje. Lintuja ovat kyhmyjoutsen, harmaalokki, flamingot ja monet muuttolinnut. Kaikkiaan kansallispuistossa tavataan 50 eläin- ja 25 kasvilajia. Kasvikunnan edustajia ovat esimerkiksi eräs harvinainen marunalaji, jota käytetään talvella rehukasvina, villiporkkana, marjaefedra, jänönratamo ja järviruoko sekä muut veden läheisyydessä ja rannikolla kasvavat kasvit.
Abşeronin kansallispuistossa harjoitetaan myös ekoturismia, sillä siellä on niemimaan puhtain vesi ja ilma.
Suippuvuolasmarja

Suippuvuolasmarja ("Sorindeia madagascariensis") on sumakkikasvien (Anacardiaceae) heimoon, vuolasmarjojen ("Sorindeia") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on ainavihanta pensas tai pieni, monirunkoinen puu. Suippuvuolasmarja voi kasvaa korkeimmillaan noin 20 metriä korkeaksi. Suippuvuolasmarja on kaksikotinen laji. Sen hedelmät kasvavat riippuvissa ryhmissä ja ovat keltaisia luumarjoja. Hedelmät ovat 1,5–2,5 cm pitkiä ja halkaisijaltaan 0,7–1,3 cm.
Elinympäristö ja levinneisyys.
Suippuvuolasmarja kasvaa etenkin jokivarsien metsissä, mutta myös muunlaisissa metsissä. Lajia tavataan tavallisesti alankoalueilta, mutta se voi kasvaa vuoristoissakin aina lähes 2000 metrin korkeuteen asti. Lajia tavataan luonnossa itäisessä trooppisessa Afrikassa Somaliasta Sambiaan ja Mosambikiin ulottuvalla alueella sekä Madagaskarilla.
Käyttö.
Suippuvuolasmarjan hedelmät ovat syötäviä sellaisenaan ja niitä kerätään luonnosta paikalliseen käyttöön. Hedelmiä myös myydään paikallisilla toreilla. Hedelmien malto on pehmeää ja maku miellyttävän makea, mutta myös hieman hapan. Hedelmistä valmistetaan muun muassa mehua. Suippuvuolasmarjaa ei tavallisesti kasvateta missään, mutta se jätetään yleensä kasvamaan, kun metsää raivataan.
Suippuvuolasmarjan juuria on käytetty perinteisessä lääkinnässä malarian, tuberkuloosin, skistosomiaasin, hakamatojen sekä kuukautiskierron vaivojen hoitoon. Suippuvuolasmarjan, terttusennan, piikkinystylehden ja pajumyrtin juurista keitettyä juomaa on puolestaan käytetty ehkäisemään mielenterveyden ongelmia.
Suippuvuolasmarjasta saadaan hyvää puutavaraa, jota käytetään muun muassa huonekalujen, ovien sekä erilaisten työkalujen ja tarve-esineiden valmistukseen. Suippuvuolasmarjan puuaines on myös hyvää polttopuuta.
Ağgölin kansallispuisto

Ağgölin kansallispuisto () on Azerbaidžanissa Kür-Arazin alangon länsiosassa Milin tasangolla sijaitseva kansallispuisto. Se on perustettu vuonna 2003, ja sen pinta-ala on 17 924 hehtaaria.
Suurin osa Ağgölin kansallispuistosta on Ağgöl-järven alueella. Kansallispuistoa pidetään Azerbaidžanin muuttolintujen tärkeimpänä talvehtimis- ja pesimäalueena, ja siellä esiintyy yli 140 lintulajia, joista 89 myös pesii siellä. Tärkeimpiä lajeja ovat kiljuhanhi, sorsat, pikkutrappi, flamingot, pelikaanit, haikarat, mustahaikara, kapustahaikara, mehiläissyöjä ja merikotka. Lintualue sisältyy myös Ramsarin luetteloon.
Soiden lisäksi osa kansallispuistosta on aroa ja puoliaavikkoa. Siellä esiintyviä eläinlajeja ovat susi, kultasakaali, ketut, viidakkokissa, useat käärmelajit ja kilpikonnat. Hallinnollisesti alue kuuluu Azerbaidžanin Ağcabədin ja Beyləqanin piirikuntiin.
Afrofobia

Afrofobia on Suomen oikeusministeriön ”Olen antirasisti” -kampanjan ja Yhdenvertaisuusvaltuutetun mukaan rasismin muoto, jonka syynä on afrikkalaistaustaisuus. Se kohdistuu afrikkalaistaustaisiin henkilöihin, ryhmiin ja yhteisöihin. Afrofobian tarkoitus on epäinhimillistää kohteensa. Siinä yhdistyvät mustien ihmisten kokemat historialliset vääryydet, kuten kolonialismi sekä heihin liitetyt kielteiset stereotypiat. Viranomaiset katsovat, että Suomessa esiintyy rakenteellista rasismia muun muassa afrikkalaistaustaisia kohtaan.
Afrikkalaistaustaisten syrjintä Suomessa.
Yhdenvertaisuusvaltuutettu keräsi syksyllä 2019 tietoa afrikkalaistaustaisten henkilöiden kokemasta syrjinnästä verkkolomakkeen ja yksilöhaastattelujen avulla. Raportin mukaan rakenteellista syrjintää tapahtui ainakin kouluissa. Rodullistamista tapahtui oppilaanohjauksessa, kun kyselyyn vastaajille suositeltiin lukion ja korkeakouluopintojen sijaan toisen asteen koulutusta, kuten hoitoalaa, siitä huolimatta, että suomi oli äidinkieli, koulumenestys hyvä ja kiinnostuksen kohteet toisaalla. Suomea äidinkielenään puhuvia tai hyvän suomen kielen taidon omaavia vastaajia myös ohjattiin "suomi toisena kielenä" -opetukseen, vaikka sille ei olisi ollut tarvetta. Tässä tapauksessa henkilön poikkeaminen valkoisuusnormista johti siihen, että hänen äidinkielensä oletettiin olevan muu kuin suomi.
Yhdenvertaisvaltuutetun selvityksessä todettiin, että vuonna 2019 pääkaupunkiseudulla somalinkielisten työllisyysaste oli toiseksi alhaisin arabiankielisten jälkeen. Somalinkieliset olivat lisäksi sijoittuneet suorittaviin tehtäviin eikä joukossa juuri ollut toimihenkilöitä. Tämän katsottiin todistavan työmarkkinoilla vallitsevasta rakenteellisesta rasismista.
African Anti-Racist Society Finland (AFARS) osoitti vuonna 2020 mieltään rakenteellisen rasismin, etnisen syrjinnän, afrofobian, vihapuheen ja poliisin harjoittaman etnisen profiloinnin kitkemiseksi. Yhteisö pitää muun ohella "maahanmuuttokritiikkiä" rasismina.
Kür-Arazin alanko

Kür-Arazin alanko () on laaja alankoalue Azerbaidžanissa Kura- ja Araks-jokien välissä. Se sijaitsee Kaspianmeren länsirannalla ja on osa Aralin-Kaspian alankoa. Alanko on jopa 250 kilometriä pitkä ja 150 kilometriä leveä, ja sitä rajaavat pohjoisessa Suur-Kaukasus, lännessä Vähä-Kaukasus, etelässä Talyšvuoret ja idässä Kaspianmeri. Maantieteellisesti alue jakautuu useisiin aromaisiin tasankoalueisiin.
Pinta koostuu joki- ja merisedimenteistä. Alangon korkeammat osat jakavat jokilaaksot, jotka alkavat Suur- ja Vähä-Kaukasuksesta ja päättyvät alankomaiden kuiviin suistoalueisiin, keski- ja itäosissa merenpinnan alapuolella (-27 m asti) on monia kuivuneita joenuomia ja soita. Rannikolla on dyynejä. Alamaan itäosassa on monia mutatulivuoria, ja maaperässä on öljyä.
Kür-Arazin alangon ilmasto on kuiva ja subtrooppinen: tammikuussa keskilämpötila on 1–3 ºC, heinäkuussa 25–27 ºC; sademäärä on 200–400 millimetriä kuukaudessa. Padon vasemmalle ja oikealle puolelle on rakennettu useita kastelukanavia pääosin puuvillan ja viiniköynnöksen viljelyä varten.
Kür-Arazin alagolle on perustettu luonnonympäristön suojelemiseksi Ağgölin ja Şirvanin kansallispuistot sekä useita luonnonsuojelualueita.
Altıağacin kansallispuisto

Altıağacin kansallispuisto () on kansallispuisto Azerbaidžanissa, noin 120 kilometrin päässä pääkaupunki Bakusta. Se perustettiin 11 035 hehtaarin laajuiselle alueelle Xızın ja Siyəzənin piirikuntiin 31. elokuuta 2004. 90,5 prosenttia puiston pinta-alasta on vuoristoista lehtimetsää. Ilmasto on kohtalaisen lämmin ja kuiva sekä kesällä että talvella. Kansallispuiston läpi virtaa Ataçay-joki, joka alkaa 1870 metrin korkeudelta Dübrar-vuorelta ja laskee Kaspianmereen.
Tärkeimpiä kansallispuiston alueella kasvavia kasvilajeja ovat muun muassa kaukasiantammi, valkopyökki, idänpyökki, orapihlajat, karhunvatukat, kärsimyskruunu ja mispeli. Nisäkkäitä ovat metsäkauris, ruskeakarhu, villisika, ilves, pesukarhu, jänis, kettu, susi ja näätä, lintuja fasaani, viiriäinen, arokotka, peltopyy ja rastaat.
Altıağacin kansallispuiston tarkoituksena on suojella ja ennallistaa lehtimetsien biotooppia, tehdä tutkimusta ja kehittää ekoturismia.
Göygölin kansallispuisto

Göygölin kansallispuisto () on kansallispuisto Itä-Azerbaidžanissa Vähän-Kaukasuksen vuoristossa. Se perustettiin vuonna 2008 Azerbaidžanin vanhimman, vuonna 1925 perustetun luonnonsuojelualueen pohjalle. Kansallispuiston pinta-ala on 12 755 hehtaaria, ja se sijaitsee hallinnollisesti Göygölin, Daşkəsənin ja Goranboyn piirikuntien alueella. Neuvostoliiton aikana alueen kansallispuiston asema poistettiin, mutta se palautettiin myöhemmin.
Kansallispuisto sijaitsee Murovdağ-vuorijonossa Kəpəz-vuoren pohjoisrinteellä 1000–3060 metrin korkeudessa merenpinnan yläpuolella. Kasvillisuus sisältää sekä vuoristometsiä että alppiniittyjä. Puisto on saanut nimensä Göygöl-järvestä, jonka lisäksi puistossa on useita muita pienempiä järviä. Ilmasto on kylmä ja kuiva: vuoden keskilämpötila 4–10 °C ja vuotuinen sademäärä 600–800 millimetriä.
Kansallispuiston eläimistö ja linnusto ovat monipuolisia. Tärkeitä eläinlajeja ovat saksanhirvi, metsäkauris, mäyrä, ruskeakarhu ja näätä. Lintujen joukosta löytyvät muun muassa peltopyy, partakorppikotka ja kaspianlumikana sekä punapyylaji "Alectoris kakelik", joista kaksi viimeksi mainittua ovat Azerbaidžanin punaisessa kirjassa. Suojelualueen vesillä on havaittu sekä järvi- että purotaimenia.
Göygölin kansallispuistossa on rikas kasvillisuus. Lukuisissa 1100–2200 metrin korkeudella kasvavissa vuoristometsissä on noin 80 eri puu- ja pensaslajia. Kaikkiaan kansallispuistossa esiintyy lähes 420 lajia, joista noin 20 on endeemisiä.
Göygölin kansallispuiston tarkoituksena on suojella Vähän-Kaukasuksen pohjoisrinteiden subalpiinisten alueiden luonnollista ekosysteemiä sekä kehittää ekoturismia.
Göygöl (järvi)

Göygöl on 2800 metriä pitkä ja 89 metriä syvä järvi Azerbaidžanissa, sen mukaan nimetyssä Göygölin kansallispuistossa. Järven eliöstö on hyvin monimuotoinen, ja sen puhtaassa vedessä elää sekä järvi- että purotaimenia. Paikallinen järvitaimen on endeeminen laji.
Göygöl sai alkunsa maanjäristyksessä vuonna 1139, kun Kəpəz-vuoresta irronnut lohkare tukki Ağsu-joen. Järvi sijaitsee 1566 metriä merenpinnan yläpuolella.
Hirkanin kansallispuisto

Hirkanin kansallispuisto () on kansallispuisto Azerbaidžanin kaakkoisosassa Lənkəranin alangossa ja Talyšvuorten rinteillä. Kansallispuisto perustettiin 21 435 hehtaarin laajuisena vuonna 2004, ja sitä laajennettiin 40 358 hehtaariin vuonna 2008. Hallinnollisesti se sijaitsee Azerbaidžanin Lənkəranin ja Astaran piirikunnissa. Ilmasto on kostea ja subtrooppinen: kesät ovat lämpimiä ja kuivia, syksyt sateisia ja talvet leutoja.
99 prosenttia kansallispuiston alueesta on metsän peitossa. Siellä kasvaa sekä endeemisiä lajeja että useita reliktejä: Azerbaidžanin 435 puu- ja pensaslajista kansallispuiston alueella esiintyy 150, joista 36 on endeemisiä. Lənkəran alangolla on suojeltu jäännös parrotiametsää, minkä lisäksi kansallispuiston alueella kasvavat muun muassa selkovat, kaukasiansiipipähkinä, valkopyökki ja albitsia.
Hirkanin kansallispuistossa elää 18 nisäkäs- ja 25 lintulajia, joista suojeltuja ovat leopardi, fasaanin alalaji "Phasianus colchicus talischensis", kaspiantiainen, mustahaikara, maakotka ja mustafrankoliini. Monet alueen kasveista ja eläimistä on lueteltu Azerbaidžanin punaisessa kirjassa.
Hirkanin kansallispuistoa ja Kaspian-Hyrkanian metsiä on esitetty sisällytettäviksi Unescon maailmanperintöluetteloon.
Samur-Yalaman kansallispuisto

Samur-Yalaman kansallispuisto on kansallispuisto Azerbaidžanissa. Se perustettiin 5. marraskuuta 2012 Xaçmazin piirikunnan alueelle. Kansallispuiston pinta-ala on 11 772 hehtaaria.
Suurin osa puistosta on Kaspianmeren voimakkaasti metsäisellä rannikkoalueella. Ilmastovyöhykkeitä on neljä, ja sademäärät vaihtelevat rannikkoalueiden alle 350 millimetristä sisämaan yli 450 millimetriin. Maaperä vaihtelee hyvin hiekkaisesta erittäin saviseen.
Tärkeimpiä kasvilajeja ovat niverävaahtera, idänpyökki, miekkavalkku, mispeli ja ahomansikka sekä persianparrotia. Esimerkkejä tyypillisistä nisäkäslajeista ovat saukko, viidakkokissa, ilves, gemssi, maraali ja ruskeakarhu sekä linnuista haarahaukka ja keisarikotka.
Puiston tavoitteena on alueen useiden ainutlaatuisten luonnonalueiden biologisen ja geneettisen monimuotoisuuden sekä alueen historiallis-kulttuuristen kohteiden säilyttäminen ja suojelu. Lisäksi ekoturismia pyritään kehittämään.