Kokemäenjoen yläosan alue

Kokemäenjoen yläosan alue (vesistöaluetunnus 35.12) on Kokemäenjoen vesistön (35) Kokemäenjoen alueessa (35.1) sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 662,80 neliökilometriä ja järvisyys on 0,58 %. Sen pääuoma muodostuu ainoastaan Kokemäenjoesta. Kokemäenjoen alue on jaettu pääuoman ympäriltä kolmeen peräkkäiseen alueeseen, joista tämä osa muodostaa sen keskimmäisen osan. Pääuoman osuus alkaa Tyrvään voimalaitoksesta ja päättyy Harjavallan voimalaitokseen.
Vesistöalueen sijainti.
Kokemäenjoen vesistön (35) alarajana on Porin Selkämeri, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 27 046,12 neliökilometriä ja sen järvisyys on 10,99 %. Vesistöalueen ensimmäisessä jakovaiheessa muodostettiin Kokemäenjoen alue (35.1), joka alkaa Nokianvirran Melon voimalaitoksesta ja päättyy Kokemäenjoen suistoon. Alueen pinta-ala on 3 679,21 neliökilometriä ja sen järvisyys on 5,25 %. Kokemäenjoen alue on vuorostaan jaettu yhdeksään toisen jakovaiheen vesistöalueeseen, joista yksi on tämä vesistöalue.
Vesistöalueen jako.
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat seitsemän aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä. Pääuomaan eli vesistöreittiin kuuluvat vesistöalueiden nimet on lihavoitu :
* Sonnilanjoen valuma-alue (35.127)
* Karhiniemen alue (35.122) ←Kauvatsanjoen valuma-alue (35.15) ja Loimijoen valuma-alue (35.9)
* Raijalanjoen valuma-alue (35.126)
* Keikyän alue (35.123) ←Sammunjoen valuma-alue (35.18) ja Kuloveden alue (35.13)
* Luojoen valuma-alue (35.124)
* Kikkelänjoen valuma-alue (35.125)
Vesistöalueen rakenne.
Kokemäenjoen yläosan alueeseen (35.12) kuuluu Kokemäenjoen uomasta Harjavallan voimalaitoksen ja Tyrvään voimalaitoksen välinen Kokemäenjoen osuus, joka sijaitsee mereltä yläjuoksulle mitattuna 36−121 kilometrin matkalla. Joenvarsi on seuraavassa jakovaiheessa katkaistu kolmeen Kokemäenjokea seuraavaan osaan, joista alajuoksulla sijaitseva Kokemäen alue (35.121) päättyy Kolsin vesivoimalaitokseen ja keskijuoksulla oleva Karhiniemen alue (35.122) Äetsän vesivoimalaitokseen. Silloin yläjuoksun Keikyän alueelle (35.123) jää loppuosuus Tyrvään voimalaitokselle asti.
Kokemäenjoen yläosan alueella Kokemäenjokeen yhtyy Kokemäenjoen alueen ensimmäisen- tai toisen jakovaiheen osa-alueista Kauvatsanjoen valuma-alue (35.15), Loimijoen valuma-alue (35.9) ja Sammunjoen valuma-alue (35.18). Niiden vesistörakennetta ei käsitellä tässä. Kokemäenjokeen yhtyvät kuitenkin vielä joitakin alla lueteltuja pienempiä jokia tai ojia.
Kokemäen alue (35.121).
Kokemäen alue (35.121) alkaa Harjavallan voimalaitokselta, jonka etäisyys merestä on joenvartta seuraten 36 kilometriä. Vesistöalueeseen kuuluvat seuraavat 20 kilometriä yläjuoksua ja alue päättyy Kolsin vesivoimalaitokseen. Se rajautuu etelässä hiekkaharjun muodostamaan selänteeseen, minkä vuoksi sillä ei ole siihen laskevia merkittäviä ojia. Tästä huolimatta Palojärvi ja Pitkäjärvi kuuluvat Kokemäen alueeseen. Kokemäen alueen pinta-ala on 125,11 neliökilometriä ja sen järvisyys on 0,25 %.
Karhiniemen alue (35.122).
Karhiniemen alue jää Kokemäenjoen uomassa Kolsin vesivoimalaitoksen ja Äetsän vesivoimalaitoksen väliin. Kolsin voimala sijaitsee Kokemäenjoessa 56 kilometriä suistosta yläjuoksulle ja se jatkuu yläuomaan seuraavat 43 kilometriä. Karhiniemen alueen pinta-ala on 215,87 neliökilometriä ja sen järvisyys on 0,13 %.
Keikyän alue (35.123).
Keikyän alue jää Kokemäenjoen uomassa Äetsän vesivoimalaitoksen ja Tyrvään vesivoimalaitoksen väliin. Äetsän voimala sijaitsee Kokemäenjoessa 99 kilometriä suistosta yläjuoksulle ja se jatkuu yläuomaan seuraavat 22 kilometriä. Tähän päättyy seuraava Kokemäenjoen alueen (35.1) pääuoman ympärille muodostettu Kuloveden alue (35.13). Keikyän alueen pinta-ala on 89,74 neliökilometriä ja sen järvisyys on 0,02 %.
Vesistöalueen valuma-alueet.
Seuraavat vesistöalueet on erotettu Kokemäenjoen yläosan alueessa omiksi valuma-alueikseen.
Luojoen valuma-alue (35.124).
Luojoki on Luojoen valuma-alueen 9 kilometriä pitkä laskujoki. Sen kautta laskevat esimerkiksi Tyrisevän ja Kivijärven vedet oikealta puolelta Kokemäenjokeen Pehulassa. Valuma-alueen pinta-ala on 25,42 neliökilometriä ja järvisyys 2,91 %.
Kikkelänjoen valuma-alue (35.125).
Kikkelänjoki on Kikkelänjoen valuma-alueen 8 kilometriä pitkä laskujoki, joka yhtyy jokeen Kiikassa. Valuma-alueen järviä ovat Kiimajärvi, Lamminjärvi, Kaitajärvi, Syväjärvi ja Kortejärvi. Valuma-alueen pinta-ala on 52,10 neliökilometriä ja järvisyys 4,72 %.
Raijalanjoen valuma-alue (35.126).
Raijalanjoki on Raijalanjoen valuma-alueen 13 kilometriä pitkä pääuoman 10 kilometriä pitkän alajuoksun osuuden. Joen uoma siirrettiin sotien jälkeen toimeen pannussa Raijalanjärven kuivatuksessa ja se kulkee leveänä kanavana Raijalanjärven rantoja seuraten. Joki laskee Kokemäenjokeen Huittisten Lauhankylässä. Valuma-alueen pinta-ala on 69,96 neliökilometriä ja järvisyys on 0 %.
Sonnilanjoen valuma-alue (35.127).
Sonnilanjoki muodostaa Sonnilanjoen valuma-alueen 25 kilometriä pitkän, sen latvoja lukuun ottamatta, pääuoman pääosan. Se yhtyy Kokemäenjokeen vasemmalta puolelta Kokemäen Tulkkilassa. Joen latva-alueella sijaitsee Satakunnan vankilan Köyliön varavankila, jossa on vuosikymmenet kuivatettu suomaata peltomaaksi. Valuma-alueen pinta-ala on 84,60 neliökilometriä ja järvisyys on 0,02 %.