Trapezus (Pontos)

Trapezus ( tai "Trapezous"; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Pontisessa Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella. Se on kehittynyt nykyiseksi Trabzonin kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.
Maantiede.
Trapezus sijaitsi Pontoksen eli Mustanmeren etelärannalla Vähän-Aasian pohjoisrannikon itäosassa alueella, joka oli alun perin Kolkhista ja myöhemmin makronien heimon aluetta. Roomalaisella kaudella vuonna 117 eli valtakunnan ollessa suurimmillaan Trapezus kuului Cappadocian provinssiin.
Trapezus oli pohjoinen päätepiste kauppareitille, joka tuli Ziganan solan kautta Armeniasta ja Eufratilta. Se oli rakennettu Paryadres-vuorten eli nykyisten Pontisten vuorten juurelle. Kaupungissa oli akropolis, joka sijaitsi merelle työntyvällä kalliolla. Sen vieressä sijaitsi kaupungin satama Dafnus.
Trapezuksen kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kokoa ei tunneta. Alueelta saatiin muun muassa puuta ja hopeaa. Samalla rannikolla Trapezuksesta länteen sijaitsivat muun muassa Hermonassa, johon etäisyys oli 60 stadioninmittaa, sekä Kordyle, ja itään Ofis, Rhizaion ja Athenai.
Historia.
Arkaaiselta hellenistiselle kaudelle.
Trapezuksen paikka oli asuttu jo ennen kreikkalaisten tuloa. Trapezuksen kaupunki oli kreikkalainen siirtokunta, joka perustettiin Sinopesta käsin osana sen laajempaa siirtokuntaverkostoa tällä rannikolla. Eusebios ajoittaa kaupungin perustamisen vuoteen 757/756 eaa., mutta tämä vuosi on virheellinen. Todellisuudessa kaupunki katsotaan perustetuksi joskus vuoden 630 eaa. jälkeen. Kaupungin nimi viittaa sen sijaintiin ylängöllä, joka muistuttaa pöytää (). Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Trapezūntios" ().
Trapezus löi omaa persialaisen standardin mukaista hopearahaa 400- ja 300-luvuilla eaa. Ainakin 400-luvun eaa. lopulla Trapezus maksoi emäkaupungilleen Sinopelle vuosittaista veroa ja oli tässä mielessä sen alaisuudessa. Trapezus oli ensimmäinen kreikkalainen kaupunki, johon Ksenofonin johtamat kymmenentuhatta sotilasta saapuivat perääntymisensä aikana vuonna 400 eaa. Kaupungin asukkaat ottivat heidät vieraanvaraisesti vastaan. Tuolloin Trapezus vaikuttaa olleen jo vauras kaupunki. Ksenofonin mukaan alkuperäinen kolkhislainen väestö eli kylissä sen alueella. Myöhemmin makronit valtasivat sen.
Pontoksen Trapezukseen tuli joitakin siirtolaisia Arkadian Trapezuksesta, kun he eivät halunneet vuonna 371/370 eaa. tulla osaksi Megalopoliin kaupunkia, johon heidän kaupunkinsa liitettiin. On arveltu, että Ksenofonin joukoissa olleet arkadialaiset palkkasotilaat olisivat kertoneet kotiseudullaan Pontoksella olevasta samannimisestä, ystävällismielisestä kaupungista. Myöhemmin Arkadian trapezuslaiset väittivät kaupunkinsa olleen jopa Pontoksen Trapezuksen emäkaupunki.
Mithridates VI:n hallitessa Trapezus liitettiin Pontoksen valtakuntaan.
Roomalaiselta kaudelta myöhäisantiikkiin.
Trapezuksen varsinainen nousu alkoi Rooman vallan aikana. Plinius vanhempi kutsuu sitä vapaakaupungiksi, mikä viittaa siihen, että Pompeius myönsi sille erioikeuksia sodassaan Mithridatesta vastaan. Viimeistään Polemon II:n aikana Trapezuksesta tuli kuninkaallisen laivaston tukikohta.
Kun Rooma liitti Pontoksen Galatiaan osana Pontus Polemoniacusta, Polemonin laivastosta tuli Rooman Mustanmeren laivaston ("classis Pontica") ydin, ja Trapezuksen merkitys Eufratin suunnan rajan huoltokeskuksena kasvoi. Keisari Trajanus teki kaupungista Pontus Cappadocicuksen pääkaupungin. Arrianoksen käydessä Trapezuksessa keisari Hadrianuksen aikana se oli Mustanmeren etelärannikon tärkein kaupunki, vaikkakin hän kuvailee sitä kulttuurisesti jälkeenjääneeksi. Hadrianus vieraili itse kaupungissa noin vuonna 131 jaa. ja rakennutti sille suuremman ja paremman sataman.
Trapezus löi rahaa keisariajalla Trajanuksen ajasta Philippus Arabsiin saakka. Kaupunki säilyi vahvasti linnoitettuna kauppakeskuksena, vaikka gootit ryöstivät ja polttivat sen keisari Gallienuksen aikana noin vuonna 257 jaa. Myöhäisantiikin aikana kaupunkiin oli sijoitettuna Legio I Pontica.
Myöhempi historia.
Rooman valtakunnan jaossa alueesta tuli osa Bysantin valtakunnaksi kehittynyttä Itä-Roomaa. Justinianuksen valtakaudella kaupunki oli yhä niin hyvässä kunnossa, että se tarvitsi vain vähäisiä korjauksia. Myöhemmällä bysanttilaisella kaudella Trapezuksen vanha kauppareitti nousi uudelleen merkittäväksi, ja kaupunki oli tärkeä kaupallinen keskus 800–1000-luvuilla. Komnenoksen keisarisuvun haara perusti Trapezuksen ruhtinaskunnan, joka säilytti itsenäisyytensä Trebizondin keisarikuntana jopa Konstantinopolin valtauksen jälkeen. Vuonna 1461 kaupunki joutui kuitenkin Mehmed Valloittajan hallintaan ja oli siitä lähtien turkkilainen kaupunki. Tunnettuihin bysanttilaisen ajan trapezuslaisin lukeutuu Bessarion; myös Georgios Trapezuntioksen sukutausta oli siellä.
Rakennukset ja löydökset.
Nykyisessä Trabzonissa ei ole merkittäviä antiikin aikaisia jäänteitä. Suurin osa säilyneistä rakenteista on myöhäisroomalaiselta tai bysanttilaiselta kaudelta. Kaupungin linnoitettu osa sijaitsee rannikon harjanteella. Itä- ja länsipuolelta sitä rajaavat jyrkkäreunaiset rotkot. Osa muureista perustuu hellenistiseen kivirakenteeseen, mutta suurin osa on bysanttilaista alkuperää.
Linnakkeen alapuolella on säilynyt kaksi suurista, käsittelemättömistä kivistä rakennettua aallonmurtajaa, jotka olivat osa Hadrianuksen satamaa. Linnakkeen itäpuolisessa esikaupungissa, etelään nykyisestä satamasta, oli mahdollisesti mithraeum. Sen paikalla on nykyisin Panagia Theoskepastoksen kirkko.