tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Katla Tryggvadóttir

Katla Tryggvadóttir (s. 5. toukokuuta 2005) on islantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän oli pelannut Islannin naisten maajoukkueessa kesäkuuhun 2025 mennessä kuusi ottelua.
Katla kuului Islannin joukkueeseen EM-kilpailuissa 2025. Hän tuli kahdessa ensimmäisessä ottelussa vaihdosta kentälle ja pelasi viimeisen alkulohko-ottelun avauskokoonpanossa.
Katla on edustanut seuratasolla kotimaassaan Valuria ja Þrótturia, Ruotsissa Kristianstadia sekä elokuusta 2025 alkaen Italiassa Fiorentinaa.
Áslaug Munda Gunnlaugsdóttir

Áslaug Munda Gunnlaugsdóttir (s. 2. kesäkuuta 2001) on islantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitapuolustaja. Hän oli pelannut Islannin naisten maajoukkueessa kesäkuuhun 2025 mennessä 20 ottelua.
Áslaug Munda kuului Islannin joukkueeseen EM-kilpailuissa 2022 ja EM-kilpailuissa 2025. Vuoden 2022 EM-turnauksessa hän tuli vaihdosta kentälle kahdessa ottelussa ja vuonna 2025 yhdessä.
Áslaug Munda on edustanut kotimaassaan Völsunguria ja vuodesta 2018 alkaen Breiðablikia sekä Yhdysvaltain yliopistosarjoissa Harvardin yliopiston Crimson-joukkuetta.
Esko Juntunen

Esko Kalevi Juntunen on suomalainen entinen Maaningan (1999–2006) ja Jalasjärven (2006–2013) kunnanjohtaja, joka on myös kirjoittanut tietokirjoja ja pamfletteja. Koulutukseltaan hän on maatalous- ja metsätieteiden maisteri ja yhteiskuntatieteiden tohtori.
Vuonna 2019 Juntunen tuomittiin Jalasjärven ammatilliseen aikuiskoulutuskeskukseen (JAKK) liittyvässä oikeusjutussa kahden vuoden ja kahden kuukauden pituiseen ehdottomaan vankeusrangaistukseen törkeästä avustuspetoksesta ja törkeästä virka-aseman väärinkäytöstä. Juntusen ideoiman avustuskuvion jälkiselvittelyssä Jalasjärven kunta joutui tilittämään valtiolle takaisin lähes 35 miljoonaa euroa perusteetta saatua valtionosuusrahoitusta. Rahoituskriisiin joutunut kunta liitettiin vuoden 2016 alusta Kurikkaan ja JAKK-oppilaitos Koulutuskeskus Seduun.
Grönlannin naisten käsipallomaajoukkue

Grönlannin naisten käsipallomaajoukkue edustaa Grönlantia naisten kansainvälisissä käsipallo-otteluissa. Se voitti Pohjois-Amerikan ja Karibian mestaruuden vuonna 2023 Grönlannissa pelatussa turnauksessa. MM-kilpailuissa joukkue on pelannut kahdesti. Se sijoittui 24:nneksi MM-kilpailuissa 2001 ja 32:nneksi MM-kilpailuissa 2023. Se hävisi molemmissa MM-turnauksissa kaikki ottelunsa.
Ivalu Bjerge

Ivalu Cecilie Bjerge (s. 13. syyskuuta 2000) on grönlantilainen käsipalloilija. Hän on pituudeltaan 171-senttimetrinen. Hän edustaa seuratasolla tanskalaista NSK Håndboldia. Hän oli Grönlannin maajoukkueen pelaajana voittamassa Pohjois-Amerikan ja Karibian mestaruutta vuonna 2023, ja hänet valittiin turnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi. Hän pelasi MM-kilpailuissa 2023 ja oli Grönlannin joukkueen paras maalintekijä 28 maalillaan.
90481 Wollstonecraft

90481 Wollstonecraft (2004 DA) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty Mary Wollstonecraftin (1759-1797) mukaan.
90480 Ulrich

90480 Ulrich (2004 CG109) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty Carl Ulrichin (s. 1925) mukaan.
Leo Aaltonen

Leo ”Lekka” Aaltonen&lt;ref name="Jokisipilä/316"&gt;Jokisipilä ym. 2022, s. 316.&lt;/ref&gt; on suomalainen jalkapallovalmentaja, joka on valmentanut muun muassa Turun Palloseuraa ja Pargas IF:ää.
Aaltonen valmensi TPS:aa vuodet 1955–1959, 1963 sekä 1964 Tage Friedfeldin ohella. Hänen johdollaan TPS:n nuori joukkue nousi kauden 1956 päätteeksi takaisin silloiselle ylimmälle sarjatasolle, Mestaruussarjaan. TPS:lle vaikeina 1960-luvun alkupuolen vuosina hän tuli vielä pariin otteeseen paikkaamaan valmennusta, ensin kaudelle 1963, jolloin TPS putosi Suomensarjaan. Aaltonen valmisti vielä joukkuetta kauteen 1964, koska uusi valmentaja Tage Friedfeld sairastui ja saapui Turkuun vasta myöhemmin.
TPS:ssa pelannut maalivahti Jouni Gröndahl on muistellut, että hänen uransa alussa ei vielä tunnettu maalivahtivalmentajia, mutta Aaltosella oli poikkeuksellisesti tapana huomioida harjoituksissa erikseen maalivahdit.
Aaltonen on ammatiltaan opettaja.
Sædís Rún Heiðarsdóttir

Sædís Rún Heiðarsdóttir (s. 16. syyskuuta 2004) on islantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän oli pelannut Islannin naisten maajoukkueessa kesäkuuhun 2025 mennessä 18 ottelua.
Sædís kuului Islannin joukkueeseen EM-kilpailuissa 2025. Hän tuli kahdessa ensimmäisessä ottelussa vaihdosta kentälle ja pelasi kolmannessa täydet minuutit.
Sædís on edustanut seuratasolla kotimaassaan Stjarnania ja vuodesta 2024 Norjassa Vålerengaa.
Polaaritutkimuksen sihteeristö

Polaaritutkimuksen sihteeristö () on Ruotsin Etelämantereen ja arktisen alueen tutkimusta koordinoiva ja tukeva valtiollinen viranomainen. Sen palveluksessa on noin 30 ihmistä. Vuonna 2025 Polaaritutkimuksen sihteeristöä johti professori Katarina Gårdfeldt. Sihteeristö toimii Ruotsin opetusministeriön alaisuudessa. Vuoden 2024 budjetti oli noin 131 miljoonaa Ruotsin kruunua.
Sihteeristön tilat sijaitsevat Luulajan teknillisen yliopiston kirjaston kanssa samassa rakennuksessa Luulajassa.
Polaaritutkimuksen sihteeristön keskeiseen tutkimusinfrastrukturiin kuuluvat:
Mosaiikkijokirausku

Mosaiikkijokirausku ("Paratrygon aiereba") on jokirauskuihin kuuluva rustokalalaji. Lajia tavataan uhanalaisena makeista veistä Etelä-Amerikasta.
Koko ja ulkonäkö.
Mosaiikkijokirausku on ulkomuodoltaan litteä ja soikea. Kala on hieman leveyttään pidempi. Lajin koko vaihtelee populaatioittain ja ruumiin suurin leveys on 70–130 cm. Mosaiikkijokirauskun pyrstö on hyvin ohut. Nuorilla kaloilla se on pitkä ja päättyy piiskamaiseen ulokkeeseen, mutta täysikasvuisilla yksilöillä pyrstö on lyhyempi. Pyrstössä on terävä myrkkypiikki. Laji on selästään harmahtavan- tai violetinruskea, ja siinä on epämääräistä tummempaa verkkokuviointia. Vatsa on vaalea. Mosaikkiijokirauskun silmät ovat hieman kohollaan.
Levinneisyys ja elintavat.
Mosaiiikkijokirauskua tavataan Amazon- ja Essequibo-joista sekä niiden suurimmista sivujoista. Erityisesti nuoret kalat elävät matalissa hiekkapohjaisissa vesissä. Täysikasvuiset yksilöt voivat elää syvemmälläkin. Mosaiikkijokirauskun ravintoa ovat hyönteiset, äyriäiset ja pienet kalat. Laji synnyttää eläviä poikasia, joita on kerrallaan yhdestä neljään.
Nuoria mosaiikkijokirauskuja pyydystetään jonkin verran akvaariokaloiksi. Lajia kalastetaan erityisesti Brasiliassa sen lihan vuoksi. Kalan populaatiot elävät erillään toisistaan ja kannan tiheyden eivät ole missään suuria. Kalastuksen ja akvaariokaloiksi pyytämisen vuoksi kanta on vähenemässä. Kantaa uhkaa lisäksi elinympäristön saastuminen ja ilmastonmuutoksen aiheuttamat kuivuusjaksot. Tämän vuoksi mosaiikkijokirausku luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi.
Ewald Hering

Karl Ewald Konstantin Hering (5. elokuuta 1834 Altgersdorf,Saksa – 26. tammikuuta 1918 Leipzig, Saksa) oli saksalainen fysiologi. Hän oli ensin fysiologian dosentti Leipzigin yliopistossa, sen jälkeen fysiologian professori Wienssä Josephinumissa ja sitten Prahan yliopistossa, josta hän lopuksi siirtyi fysiologian professoriksi Leipzigiin. Hän tutki lähinnä näköaistin fysiologiaa ja laajensi sillä alalla tietämystä näköaistista. Hänen luomansa vastaväriteoria sai tunnustusta.
Graafinen muotoilija Martti Huttunen katsoo kirjassaan "Värit pintaa syvemmältä" (WSOY 2005), että todellisuus ei tue Heringin vastaväriteorian perusteita, joiden mukaan punainen ja vihreä poissulkevat toisensa näkökuvasta.
Suomen golf

Golf on suosittu urheilulaji Suomessa, ja sen harrastajamäärät ovat kasvaneet tasaisesti etenkin 1980-luvun lopun golfbuumin jälkeen. Suomessa on yli 150 000 golfin harrastajaa ja yli 180 golfkenttää. Monilla paikkakunnilla golfseura on merkittävä osa paikallista urheilutoimintaa. Golfkentät vaihtelevat merellisistä kentistä pohjoisen yöttömän yön kokemuksiin sekä suurten kaupunkien 18-reikäisiin ratoihin. Golftoimiala työllistää yli 2000 ihmistä.
Historia.
Suomen historian tunnettuja golfin harrastajia ovat Venäjän tsaari Nikolai II, jonka Virolahdella sijainneeseen kesäpaikkaan rivattiin tilaa pallonlyönnille. Myös kenraali Carl Gustaf Emil Mannerheim harrasti lajia 1920-luvulla kylpylämatkallaan ja Helsingin Sanomien päätoimittaja Eljas Erkko tutustui lajiin Englannissa 1924–1927. Golfia esiteltiin naisvoimistelijoiden "Kisakenttä"-lehdessä vuonna 1913.
Golfin pelitoiminta alkoi 1930-luvun alussa, kun Helsingin apulaiskaupunginjohtaja Erik von Frenckell järjesti ystäväpiirilleen pelitilaisuuksia Töölön pallokentällä vuosina 1930–1931. Vuonna 1932 pelaajien käyttöön tulivat Talin kartanoa ympäröivät viheralueet. Helsingin Golfklubi perustettiin samana vuonna ja von Frenckell toimi sen ensimmäisenä puheenjohtajana. Talin kenttä oli aluksi 9-reikäinen ja kasvoi 13-reikäiseksi 1938. 18-reikäisenä se avattiin olympialaisten yhteydessä 1952.
Suomen toinen golfseura perustettiin Viipuriin 1938. Länsirannikolla porilaiset yhdistyivät lajin pariin kesällä 1939, jossa lajia pelattiin Kaarluodossa. Vuoden 1940 olympiakisoja varten rakennettin Hämeenlinnan Aulangolle 9-reikäinen golfkenttä, joka tosin suljettiin sodan takia ja avattiin uudelleen 1959. Suomen Golfliitto perustettiin vuonna 1957, jolloin pelattiin ensimmäisen kerran virallisesti Suomen mestaruudesta sekä miesten että naisten sarjoissa.
Golfin profiili nousi Suomessa 1980-luvun alussa. Toinen täysimittainen kenttä rakennettiin Espooseen 1982. Vuosikymmenen lopulla golfkenttiä nousi eri puolille maata ja seurojen jäsenmäärä kasvoi. Kilpagolfin merkkitapaus oli Mikko Ilosen amatöörien British Openin voitto vuonna 2000. Naisten puolella tunnettuja golfin pelaajia ovat olleet Minea Blomqvist ja Riikka Hakkarainen.
Pelaajat.
Olympiaedustajat.
Seuraavat pelaajat ovat pelanneet golfia olympialaisissa:
Myllärinlammi

Myllärinlammi on Uudellamaalla Hyvinkäällä Suolijärven ja Kytäjärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Myllärinlammi on 300 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Se on muodostunut kallioisessa mäkimaastossa kalliomurrokseen syntyneeseen laaksoon. Ympäröivät mäet kohoavat 20–25 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Lammen rannat ovat kuitenkin alavaa ja soistunutta metsämaastoa. Sen syvyys on 5 metriä, mutta sillä ei ole kartan mukaan saaria. Lammen rantaviivan pituus on 750 metriä ja se on autio, vaikka sen pohjoispuolelta kulkee ohi metsäautotie.
Luontoarvoja.
Natura-alue.
Myllärinlammi sisältyy Kytäjän-Usmin metsäalueeseen, joka on Metsähallituksen alainen alue ja joka sisältyy Suomen Natura 2000-ohjelmaan (FI0100051, 22,66 km²). Lammen ja vesialue sekä Myllärinpurolaakson länsirinteet sisältyvät suojelualueeseen.
Vedenlaatu.
Myllärinlammin vedenlaatua on tutkittu ainakin vuonna 1984 maaliskuussa ja elo-syyskuun vaihteessa. Silloin lammen veden happamuustaso vaihteli pH 5,7–6,3 ja alkaliteetti 0,06–0,07 mmol/l. Vesi oli siten lievästi hapanta ja alkaliteetti oli melko pieni, joten riski lisähappamoitumiseen on olemassa. Järven vesi lämpötilakerrostui ja alusveden happitilanne heikkeni selvästi. Kesäisin alusveden happi voi kulua loppuun. Vesi on melko humuspitoinen ja vedenväri oli vuonna 1984 140–150 mg Pt/l eli tummaa. Lampi on ravinteisuudeltaan mesotrofinen. Kokonaisfosforipitoisuus oli 16 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja kokonaistyppipitoisuus 650–670 μg/l. Levien klorofylli-a pitoisuus oli kesällä päällysvedessä 13 μg/l. Metsäojitus vaikuttaa vedenlaatua heikentävästi lammen tilaan.
Vesistösuhteet.
Myllärinlammi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueella (21.03), jonka Kytäjärven alueeseen (21.032) lampi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on 120 hehtaaria. Siihen tulee oja pohjoispuolen metsäalueelta ja sen laskuoja Myllärinoja alkaa lammen eteläpäästä. Se virtaa etelään ja laskee 1,5 kilometrin päässä Kytäjärven luoteisrantaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,9 metriä mpy (N2000), joten Myllärinojalle kertyy pudotusta 19,9 metriä.
Leivur Øssursson

Leivur Øssursson, myös nimellä Leif Øssursson (luultavasti syntynyt vuoden 980 vaiheilla ja kuollut 1040-luvulla) oli itsenäisten Färsaarten viimeinen hallitsija. Hänen isänsä oli jo Leivurin lapsuudessa kuollut Øssur Havgrímsson (960–983). Hänen puolisonaan oli Tóra Sigmundardóttir. Vallan he saivat Sigmundur Brestissonin (961–1005) jälkeen, jonka isä oli Brestir Sigmundsson ja äiti Cecilie. Leivurin kotipaikkansa ja syntymäpaikkansa oli mahdollisesti Tróndur í Gøtu, jossa myös hänen isänsä lienee elänyt. Leivurin kasvinkumppaneita olivat myös suunnilleen samanikäiset Sjúrða Tollakssyni, Tórði Lága ja Geyta Reyða. Tiedot Leivurista ja hänen aikalaisistaan perustuvat Färsaarten saagaan ("Førouingasøga"). Leivurin aikaan katsotaan myös viikinkien ajan päättyneen Färsaarilla ja saarten siirtyminen Norjan kruunun alaisuuteen.
Sigismund von Herberstein

Siegmund (Sigismund) von Herberstein (1486–1566) oli itävaltalainen valtiomies ja kirjailija. Hän palveli Itävallan hallitsijoita sotilaana ja neuvoksena ja kävi muun muassa lähettiläänä Venäjällä kahdesti, 1516–1518 ja 1526. Hän kirjoitti kuvauksen Venäjästä, "Rerum moscoviticarum commentarii" (1549), jota on pidetty tärkeänä historiallisessa, kansa- ja maantieteellisessä mielessä ja joka pysyi pitkään Venäjää käsittelevien esitysten päälähteenä. Siinä hän mainitsee sivumennen Suomen, joka siihen aikaan oli hyvin vähän tunnettu muualla Euroopassa. Hän kirjoitti myös omaelämäkertansa.
Guðmundur Ingi Kristinsson

Guðmundur Ingi Kristinsson (s. 14. heinäkuuta 1955) on islantilainen kansanpuolueen poliitikko, joka on istunut kansanedustajana Islannin parlamentissa Alþingissä vuodesta 2017 lähtien. Maaliskuusta 2025 lähtien hän on toiminut Islannin opetus- ja lapsiasiainministerinä Kristrún Frostadóttirin hallituksessa.
Guðmundur syntyi Reykjavíkissä. Hän opiskeli puusepäksi, minkä jälkeen hän toimi poliisina Grindavíkissä ja Keflavíkissä vuosina 1974–1980 sekä myyjänä vuosina 1981–1993. Vuosina 2004–2012 hän istui VR-ammattiliiton edustajistossa. Vuodesta 2016 lähtien hän on toiminut kansanpuolueen varapuheenjohtajana. Vuoden 2017 parlamenttivaaleissa hänet valittiin Alþingiin Suðvesturkjördæmi-vaalipiiristä. Parlamentissa hän on istunut hyvinvointilautakunnassa, jonka puheenjohtajana hän toimi vuonna 2025, sekä toiminut kansanpuolueen parlamenttiryhmän puheenjohtajana vuoteen 2025 asti. Maaliskuussa 2025 hänet nimitettiin opetus- ja lapsiasiainministeriksi.
Fly (Viborg)

Fly on taajama Viborgin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 276 asukasta vuoden 2025 alussa.
Frederiks

Frederiks on taajama Viborgin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 1 803 asukasta vuoden 2025 alussa.
Hammershøj

Hammershøj on taajama Viborgin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 935 asukasta vuoden 2025 alussa.
Hjarbæk

Hjarbæk on taajama Viborgin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 256 asukasta vuoden 2025 alussa.
Hvam Stationsby

Hvam Stationsby on taajama Viborgin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 277 asukasta vuoden 2025 alussa.
Kjeldbjerg

Kjeldbjerg on taajama Viborgin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 265 asukasta vuoden 2025 alussa.
Klejtrup

Klejtrup on taajama Viborgin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 883 asukasta vuoden 2025 alussa.
Knudby

Knudby on taajama Viborgin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 215 asukasta vuoden 2025 alussa.
Hans Öberg

Hans ”Stöveln” Öberg (21. marraskuuta 1926 Valbo – 9. maaliskuuta 2009 Gävle) oli ruotsalainen jääkiekkoilija ja jääpalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi Ruotsin jääkiekkomaajoukkueessa 162 ottelua vuosina 1948–1958 ja oli mukana voittamassa maailmanmestaruuksia vuosina 1953 ja 1957, MM-pronssia 1954 ja 1958 sekä olympiapronssia vuonna 1952. Paikallistasolla hän pelasi Gävlessä.
Satulameltti

Satulameltti ("Galaxias tanycephalus") on meltteihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan uhanalaisena Tasmaniasta. 
Koko ja ulkonäkö.
Satulameltti kasvaa tyypillisesti noin 8 cm pitkäksi, suurimmillaan 15 cm. Se on väriltään harmahtava tai oliivinvihreä.
Levinneisyys ja elintavat.
Satulameltti on kotoperäinen laji Australialle kuuluvassa Tasmaniassa. Sitä esiintyy Woods- ja Arthurs-järvillä Tasmanian Keskitasangolla. Laji löydettiin 2010-luvun lopulla myös läheisestä Little Lakesta ja yksi yksilö Gunns-järvestä (Entura 2018). Sekä Little Lake että Gunns Lake ovat yhteydessä Arthurs-järven populaatioon pienen yhdyspuron kautta. Näiden uusien havaintojen ansiosta lajin yhteenlaskettu esiintymisalue on nyt 120 km2 ja esiintymislaajuus 176 km2. Aiemmin tunnetussa esiintymisalueella tai -laajuudessa ei ollut tapahtunut muutoksia viimeisten neljän vuosikymmenen aikana. Tämä laajentuminen johtuu todennäköisimmin vähäisestä näytteenottotyöstä, jonka seurauksena lajia ei havaittu Little Lakessa ja Gunns-järvessä. Voi myös olla, että ennennäkemättömän korkeat järvien pinnat vuosina 2010–2012 ovat saattaneet mahdollistaa lajin leviämisen ylävirtaan. Näiden uusien tietojen perusteella on epäselvää, onko Gunnsjärven populaatio pitkällä aikavälillä elinkelpoinen, koska järvi on pieni ja matala ja satulameltille soveltuva elinympäristö on rajallinen. Little Laken populaatio on kuitenkin todennäköisesti elinkelpoinen kokonsa ja monimutkaisemman soveltuvan elinympäristönsä vuoksi.
Tämä laji elää pääasiassa järvissä, ja vain muutamia yksilöitä on tavattu sisäänvirtauspurojen alajuoksuilla. Järvissä aikuisia yksilöitä voi tavata alueilla, joilla kivet ja vesikasvillisuus tarjoavat suojaa. Toukat ja poikaset muodostavat parvia avovedessä. Kutuaika näyttää olevan pitkä myöhäistalvesta syksyyn.
Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN on luokitellut satulameltin äärimmäisen uhanalaiseksi.
Pinelópi Délta

Pinelópi Délta (, o.s. "Benáki", Μπενάκη; 1874, Aleksandria, Osmanien valtakunta – 2. toukokuuta 1941 Ateena, Kreikka) oli kreikkalainen kirjailija. Hänet tunnetaan yhtenä ensimmäisistä merkittävistä kreikankielisistä lastenkirjailijoista.
Elämä.
Pinelópi Benáki syntyi Emmanouíl Benákiksen ja Virginia Choremin perheeseen vuonna 1874 autonomiseen Egyptiin kuuluneessa Aleksandriassa. Hän oli varakkaiden vanhempiensa kuudesta lapsesta kolmas. Déltan kasvatus oli tiukka ja hän osoitti kirjallista lahjakkuutta jo varhain. Yhdistyneen kuningaskunnan miehitettyä Egyptin Benákisten perhe muutti Kreikan pääkaupunki Ateenaan, missä hänen isänsä Emmanuel valittiin myöhemmin kaupungin pormestariksi. Isänsä kautta Déltalla oli läheiset suhteet moniin Kreikan politiikan johtohahmoihin, kuten pääministeri Elefthérios Venizélokseen.
Délta meni naimisiin liikemies Stéfanos Déltasin kanssa vuonna 1905, minkä jälkeen pari muutti hetkeksi takaisin Aleksandriaan. He saivat avioliittonsa aikana kolme tytärtä. Aleksandriassa Délta tutustui kirjailija Íon Dragoúmikseen, johon hänellä oli romanttinen suhde aina vuoteen 1912 saakka. Dragoúmis oli merkittävä tekijä Balkanilla 1900-luvun alkuvuosikymmeninä tapahtuneessa kamppailussa Makedoniasta. Makedonian kysymys näkyikin myös Déltan tuotannossa. Dragoúmiksen salamurhan jälkeen 1921 Délta pukeutui mustaan surupukuun koko loppuelämänsä ajan.
Délta toimi useaan kertaan Kreikan hyväksi 1900-luvun kriiseissä. Vuonna 1918 hän otti osaa itäiseen Makedoniaan suuntautuneessa avustusretkessä, jonka tarkoituksena oli vapauttaa kreikkalaisia panttivankeja Bulgariasta. Vanhetessaan Déltan terveys alkoi heikentyä, ja vuodesta 1925 lähtien hän kärsi poliosta, joka vaikeutti hänen liikkumistaan.
Natsi-Saksan joukkojen miehitettyä Ateenan 27. huhtikuuta 1941 Délta joi myrkkyä tarkoituksenaan tehdä itsemurha. Hän kuoli myrkyn vaikutukseen viisi päivää myöhemmin. Déltan toivomuksen mukaisesti hänet haudattiin perheensä puutarhaan, jossa hänen hautakiveensä on kirjattu vain sana ”hiljaisuus”.
Kirjallinen tuotanto.
Délta tunnetaan ennen kaikkea lastenkirjoistaan, jonka saralla hän oli yksi ensimmäisistä merkittävistä kreikankielisistä kirjailijoista. Hänen tuotannossaan näkyy vahva kreikkalais-isänmaallinen ajatusmaailma, ja hänen tarinansa sijoittuvat usein Kreikan historian solmukohtiin. Hänen muistiin kirjoittamansa tarinat Kreikan sotien veteraaneilta ja aikansa merkittäviltä poliitikoilta ovat myös arvostettuja teoksia.
Yksityiselämä.
Pinelópin veli Antónis Benákis oli kuuluisa taiteen keräilija, joka perusti Ateenan Benaki-museon. Kreikan myöhempi pääministeri Antónis Samarás on Déltan tyttären lapsenlapsi.
Rolf Bergh

Rolf Bergh (1919–2005) oli ruotsalainen arkkitehti. Hän suunnitteli erityisesti kirkkoja ja oli mukana vanhojen kirkkojen restauroinneissa.
Gösta Gummesson

Gösta Gummesson (23. huhtikuuta 1928 Växjö – 2. marraskuuta 2012) oli ruotsalainen sarjakuvantekijä. Hän piirsi vuosina 1955–2007 "Åsa-Nisseä". Muita hänen piirtämiään sarjoja olivat muun muassa "Lilla Fridolf", "91:an" ja "Pellefantti". Gummessonin kokonaan omia sarjoja olivat "Rock Jocke" ja "Enok".
Heinrich Herkner

Heinrich Herkner (27. kesäkuuta 1863 Liberec, Böömi, Itävalta – 27. toukokuuta 1932 Berliini, Saksa) oli saksalainen taloustieteilijä. Hän oli vuodesta 1907 professorina Berliinin teknillisessä korkeakoulussa. Hänen tunnetuin teoksensa on "Die Arbeiterfrage" (1894), josta on ilmestynyt useita painoksia ja joka on suomennettu nimellä "Työväenkysymys" kahteen otteeseen.
Levakant

Levakant () on kaupunki Xatlonin maakunnassa Tadžikistanissa. Se sijaitsee Vaxšjoen vasemmalla rannalla 17 kilometriä alueen pääkaupungista Boxtarista itään. Vuoden 2020 väestönlaskennan mukaan kaupungissa on 17 548 ja kaupunkialueella 48 441 asukasta.
Levakantin kaupunkialueen pinta-ala on 131,09 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä ja pohjoisessa Abdurahmoni Džomīn, idässä Kūšonijonin ja etelässä Vaxšin piireihin sekä lounaassa Boxtarin kaupunkiin. Kaupunkialueeseen kuuluu myös kaksi maalaiskuntaa, joissa on 8 kylää. Asukkaista 83 prosenttia on tadžikkeja ja 16 prosenttia uzbekkeja.
Paikkakunta on saanut alkunsa Vaxšstroiksi kutsutun Vaxšin kastelukanavan rakentamisen yhteydessä vuosina 1930–1932. Vaxšin vesivoimalaitosten rakentamisen alkaessa perustettiin Mihail Kalininin mukaan nimetty Kalininobodin kaupunki vuonna 1956. Voimalaitokset valmistuivat vuonna 1966, minkä jälkeen ryhdyttiin rakentamaan Tadžikistanin ainoaa lannoitetehdasta. Kalininobodista tuli piiritasoinen Sarbandin kaupunki vuonna 1996. Se nimettiin Levakantiksi vuonna 2018.
240 megawatin voimalaitoksen ja kemian tehtaan lisäksi kaupungissa on puuvillan ja muiden maataloustuotteiden jalostusta sekä elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta. Maatalous tuottaa puuvillaa, viljaa, vihanneksia, meloneja, hedelmiä, lihaa, maitoa, munia, hunajaa, silkkikuitua ja kalaa.
Kaupungissa toimii kaksi lyseota ja ammattioppilaitos. Kulttuuripalveluihin kuuluvat kulttuuritalo, kirjastolaitos, lasten taidekoulu ja kotiseutumuseo. Matkailijoita houkuttelevat Levakantin tekojärvi ja Vaxšin laakson vuoristoiset maisemat.
Kinopaniikki

Kinopaniikki (tv-esityksenä nimellä Päiväleffa, "Matinee") on Joe Danten ohjaama yhdysvaltalainen kauhukomedia vuodelta 1993. Sen pääosissa näyttelevät John Goodman, Cathy Moriarty, Simon Fenton ja Omri Katz.
Juoni.
Syksyllä 1962 B-elokuvien tekijä Lawrence Woolsey (Goodman, hahmon esikuvana William Castle), saapuu Floridan Key Westiin järjestämään yhtiönsä uusimman kauhutuotoksen koenäytöstä. Tapansa mukaan hän höystää katsomiskokemusta virittämällä elokuvateatterin istuimet tuottamaan tärinää ja pieniä sähköiskuja yleisölle ja palkkaamalla paikallisen nuorisorikollisen ilmestymään päähahmon asussa (ydinsäteilyn muurahaiseksi muuttama mies!) kesken elokuvan yleisön keskelle. Koenäytöksen pelottelu ja ympäröivä todellisuus sekoittuvat, sillä vain 90 mailin päässä on juuri käynnissä ihan oikeaa ydinsodan kauhua herättävä Kuuban ohjuskriisi. Elokuvan varsinainen päähenkilö on elokuvahullu lukiolaispoika Gene (Fenton), jonka laivastoupseeri-isä palvelee Kuubaa parhaillaan saartavassa sotalaivassa.
Vastaanotto.
"Kinopaniikkia" pidettiin tuoreeltaan lämminhenkisenä ja sydämellisenä perhe-elokuvana karmeista tehosteistaan huolimatta. Myöhemmin sitä on kutsuttu unohdetuksi ja aliarvostetuksi palaksi "Riiviöt"-elokuvista parhaiten tunnetun Joe Danten tuotannossa. 
Elokuvaa ei tuotu Suomessa teattereihin, mutta se julkaistiin VHS-videokasetilla. Se on esitetty Yle TV2 -kanavalla kesäkuussa 1996. "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano kehuu elokuvaa sisäpiirin vitsejä viljeleväksi pelottelukomediaksi ja samalla asiantuntevan hauskaksi sukellukseksi 1960-luvun taitteen pienen budjetin kauhu- ja tieteiselokuviin. Hän antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä. Myös "Helsingin Sanomien" Mikael Fränti piti elokuvan tv-esityksen alla sitä harvinaisen onnistuneena kauhukomediana, johon on sujuvasti saatu mukaan myös teiniromanssin ja pikkukaupungin perhe-elämän aineksia.
Derry (Stephen King)

Derry on kuvitteellinen kaupunki Mainen osavaltiossa, Yhdysvalloissa, joka on toiminut useiden Stephen Kingin romaanien ja novellien tapahtumapaikkana. Derry esiintyi ensimmäisen kerran Kingin vuoden 1981 novellissa "The Bird and the Album" ja viimeisimmän kerran hänen vuoden 2011 romaanissaan "22.11.63". Tunnetuin teos jossa Derry esiintyy on Kingin vuonna 1986 ilmestynyt romaani "Se", jonka tapahtumat sijoittuvat kaupunkiin. Kirjasta tehdyissä elokuvissa "Se" (2017) ja "Se: Toinen luku" (2019), sekä näiden esiosatelevisiosarjassa "It: Welcome to Derry", kaupunkia esittää Kanadassa sijaitseva Port Hopen kaupunki.
Derryn kerrotaan sijaitsevan lähellä Bangoria, mutta King on kertonut että Derry on itse asiassa hänen tulkintansa kotikaupungistaan Bangorista. Kingin virallisella verkkosivulla oleva kartta sijoittaa Derryn Bangorin kaupungin läheisyyteen, Etnan kaupungin paikalle.
Sophie Ristelhueber

Sophie Ristelhueber (s. 1949) on ranskalainen valokuvaaja. Hän on kuvannut sotatoimialueita muun muassa Bosniassa, Irakissa ja Länsirannalla. Ristelhueber sai Hasselblad-palkinnon vuonna 2025.
Raúl Zurita

Raúl Zurita (s. 1950) on chileläinen runoilija. Hänen esikoiskokoelmansa "Purgatorio" ilmestyi vuonna 1979, ja hän on sen jälkeen julkaissut parikymmentä teosta. Zurita pidätettiin Augusto Pinochetin vallankaappauksessa syksyllä 1973 ja hänestä tuli vapautumisensa jälkeen tunnettu sotilashallinnon arvostelija. Monet hänen runoistaan kuvaavat Pinochetin hallinnon väkivaltaa chileläisiä kohtaan.
Hepolammi (Hyvinkää)

Hepolammi on Uudellamaalla Hyvinkäällä Suolijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Hepolammi on 350 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Se on muodostunut kallioisen mäkimaaston painanteeseen. Ympäröivien mäkien huiput kohoavat enintään 10 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Se on muodoltaan pitkä ja kapea sekä keskeltä hieman kuroutunut. Samassa laaksossa sijaitsee myös Puolivälinlampi. Hepolammin rannat ovat soistuneet ja niin on myös lampien välinen alue. Lammen syvyys on 4,5 metriä eikä sillä ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja lampi on autio, vaikka sen länsirantaa sivuaa metsäautotie. Lampea kiertää polku pohjoisrantoja myöten .
Luontoarvoja.
Natura-alue.
Myllärinlammi sisältyy Kytäjän-Usmin metsäalueeseen, joka on Metsähallituksen alainen alue ja joka sisältyy Suomen Natura 2000-ohjelmaan (FI0100051, 22,66 km²). Suojelualueeseen kuuluvat lammen lähiympäristö ja vesialue yhdessä Puolivälinlammen sekä Suolijärven ranta-alueiden kanssa.
Vedenlaatu.
Hepolammi on humusvetinen ja lievästi hapan järvi. Vuonna 1984 on lammesta otettu huhtikuussa ja syyskuussa vesinäytteitä. Veden happamuustaso vaihteli silloin pH 5,8–6,3, alkaliteetti 0,11–0,12 mmol/l ja vedenväri 100–150 mg Pt/l. Arvot tukevat lammesta annettuja sanallisia arvioita. Vesi lämpötilakerrostuu, vaikka se on melko matala. Päällysveden happipitoisuus (suluissa kylläisyys) oli talvella 5,3 mg/l (37 %) ja syyskuussa 7,2 mg/l (67 %), alusvedessä talvella 1,6 mg/l (12 %) ja syyskuussa 1,0 mg/l (8 %). Jokin kuluttaa selvästikin veden happivaroja. Ravinteiden osalta on syksyltä yksi lukema kokonaisfosforipitoisuudesta 15 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja kokonaistyppipitoisuudesta talvelta 390 μg/l ja syyskuulta 740 μg/l. Levien klorofylli-a pitoisuus oli syyskuussa 9,7 μg/l. Ravinteita vaikuttaisi olevan vähän, vaikka siinä on eräitä rehevöitymiseen viittaavia piirteitä. Sisäisen kuormituksen oire on happipitoisuuden aleneminen. Hepolampi on mukana Hyvinkään pintavesien seurannassa vuosina 2006 ja 2018.
Vesistösuhteet.
Hepolammi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueella (21.03), jonka Suolijärven-Hirvijärven valuma-alueeseen (21.033) lampi kuuluu. Sen valuma-alueen pinta-ala on 20 hehtaaria. Lampeen on johdettu kolme metsäojaa ja sen laskuoja alkaa lammen lounaisrannasta. Oja on suolle kaivettu yhdysoja Puolivälinlampeen. Hepolammin vedenpinnan korkeus on 114,5 metriä mpy. (N2000), joten yhdysojalle kertyy pudotusta vain 0,2 metriä.
Hazelight Studios

Hazelight Studios on ruotsalainen videopelejä kehittävä yritys, jonka perusti Josef Fares vuonna 2014. Sen tunnetuimpia pelejä ovat muun muassa "Brothers: A Tale of Two Sons" (2013), "A Way Out" (2018), "It Takes Two" (2021), ja "Split Fiction" (2025).
Tiit Käbin

Tiit Käbin (12. toukokuuta 1937 Puka, Valgamaa, Viro – 5. maaliskuuta 2011) oli virolainen juristi ja poliitikko. Hän oli kolmen Riigikogun jäsenenä vuosina 1992-2003 ja Riigikogua edeltäneiden Neuvostoparlamentin, Neuvosto-Viron korkeimman neuvoston, Viron kongressin ja itsenäisyyden julistaneen Viron tasavallan korkeimman neuvoston jäsen vuosina 1989-1992.
Tutkijana Neuvosto-Virossa.
Tiit Käbin valmistui Tarton valtionyliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1966. Hän oli työskennellyt opiskeluaikanaan Tallinnan kaupungin palevluksessa ja jatkoi aina vuoteen 1973. Sen jälkeen 
hän työskenteli Neuvosto-Viron tiedeakatemian taloustieteen laitoksen oikeusalan tutkijana (1973–1977), yhteiskuntatieteiden laitoksen tutkimussihteerinä (1977–1989) ja filosofian, sosiologian ja oikeuden instituutin tutkijana (1989–1990). Hän oli vuodesta 1961 Viron kommunistipuoleen (EKP).
Mukana Laulavassa vallankumouksessa.
Käbin oli aktiivi toimija Laulavan vallankumouksen aikaan. Hänet valittiin vuoden 1989 maaliskuussa Neuvostoliiton parlamenttiin, jossa hän oli Kansallisuuksien neuvoston jäsen. 
Keväällä 1990 Käbin valiittiin niin Korkeimpaan neuvostoon kuin Viron kongressiin. Lisäksi hän oli keväällä 1990 perustamassa Viron liberaalidemokraattista puoluetta. Itsenäistymisen tapahtuessa 20. elokuuta 1991 hän oli Viron itsenäisyyden palauttamisen puolesta äänestäneitä. Itsenäistymisen myötä valittiin 60-henkinen Viron perustuslakikokous, jonka jäsenenä hän oli.
Uudelleenitsenäistyneen Viron parlamentaarikkona.
Uudelleenitsenäistyneen Viron tasavallan ensimmäiset parlamentti- eli riigikoguvaalit järjestettiin syksyllä 1992, joissa Käbin valittiin Liberaalidemokraattina Isänmaa-vaaliliiton listalta. Seuraavissa vuoden 1995 riigikogu-vaaleissa liberaalidemokraatit ml. Käbin liittyivät ennen vaaleja luotuun Siim Kallasin johtamaan Reformipuolueeseen, jota hän edusti aina vuoteen 2003 eli kaksi riigikogu-kautta. Riikikogussa hänet valittiin joulukuussa 1995 perustuslakivaliokunnan puheenjohtajaksi, jossa tehtävässä hän oli vuoteen 2002. Käbin valittiin kolmannen kerran Riigikoguun vielä 1999. Hän toimi Viron valtuuskunnan johtajana Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön parlamentaarisessa yleiskokouksessa vuodesta 1999 ja 1999–2001 järjestön yleiskokouksen varapuheenjohtajana.
Tiit Käbin oli eronnut vuonna 2002 Reformipuolueesta. Vuoden 2003 Riigikogu-vaaleissa hän ei enää päässyt parlamenttiin Kansanliiton listalta. Vuoden 2007 vaaleissa hän ei onnistunut myöskään päästä Riigikoguun. Tällöin hän yritti Vihreiden listalta.
Saint Kitts ja Nevisin kansalliskokous

Saint Kitts ja Nevisin kansalliskokous () on Saint Kitts ja Nevisin yksikamarinen parlamentti. Siihen valitaan 11 edustajaa vaaleilla viiden vuoden välein. Kenraalikuvernööri nimittää kolme edustajaa kuultuaan pääministeriä ja oppositiojohtajaa. Lisäksi oikeuskansleri ja puhemies ovat jäseniä virkansa puolesta. Edustajia on siis yhteensä 15 tai 16, riippuen valitaanko puhemies kansalliskokouksen ulkopuolelta.
Nevisillä on lisäksi oma alueparlamentti ja aluehallitus.
Historia.
Kansalliskokous perustettiin vuonna 1960, jolloin saariryhmä vielä kuului brittiläiseen imperiumiin. Kansalliskokouksen pitkäaikainen valtapuolue on ollut työväenpuolue SKNLP, joka voitti vaalit vuosina 1995, 2000, 2004 ja 2010. Vuonna 2015 valtaan nousi oppositiopuolueiden liittouma Team Unity, joka voitti myös vuoden 2020 vaalit. Liittouman sisäiset erimielisyydet johtivat kuitenkin hallituksen kaatumiseen ja uusiin vaaleihin keväällä 2022. Ne voitti SKNLP.
Vaalitapa.
Käytössä on enemmistövaalitapa, eli kustakin vaalipiiristä valitaan yksi edustaja. Äänioikeusikäraja on 18 vuotta ja ehdolleasettumisikäraja 21 vuotta. Äänestyspakkoa ei ole.
Työskentely.
Kansalliskokouksella on rajoittamaton valta päättää valtion budjetista.
Kutakin lakialoitetta käsitellään kolmeen kertaan ennen siitä äänestämistä. Ensimmäisessä käsittelyssä aloite esitellään parlamentille ja siitä käydään keskustelu. Sen jälkeen aloite käsitellään valiokunnassa, missä se muokataan lopulliseen muotoonsa. Kolmannessa käsittelyssä järjestetään äänestys. Kansalliskokouksen hyväksymät lait vaativat Saint Kitts ja Nevisin monarkkia edustavan kenraalikuvernöörin vahvistuksen, mutta tämä on yleensä pelkkä muodollisuus. Hän voi kuitenkin antaa huomautuksen, jos katsoo lain vaikuttavan ulko- tai turvallisuuspolitiikkaan.
Saint Kitts ja Nevisin hallituksen on nautittava kansalliskokouksen luottamusta.
Live ’88

Live ’88 on brittiläisen poprock-yhtye Supertrampin toinen, lokakuussa 1988 julkaistu live-albumi. Levy äänitettiin kaksiraitaisella ääninauhurilla maalis-huhtikuussa 1988 yhtyeen eri konserteisssa. Albumi sisältää myös yhtyeen muusta tuotannosta poikkeavan cover-kappaleen, alun perin Muddy Watersin esittämän kappaleen ”(I’m Your) Hoochie Coochie Man”. Albumin CD-levyllä ja C-kasetilla on kolme kappaletta enemmän kuin vinyylilevyllä.
(29981) 1999 TD10

 on kentaureihin kuuluva suuri pikkuplaneetta, joka on myös transneptuninen kohde. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohteen pyörähdysaika akselin ympäri on .
(33128) 1998 BU48

 on kentaureihin kuuluva suuri pikkuplaneetta, joka on myös transneptuninen kohde. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohteen pyörähdysaika akselin ympäri on .
(44594) 1999 OX3

 on kentaureihin kuuluva suuri pikkuplaneetta, joka on myös transneptuninen kohde. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohteen pyörähdysaika akselin ympäri on .
(54520) 2000 PJ30

 on kentaureihin kuuluva suuri pikkuplaneetta, joka on myös transneptuninen kohde. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – .
(60608) 2000 EE173

 on kentaureihin kuuluva suuri pikkuplaneetta, joka on myös transneptuninen kohde. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – .
(73480) 2002 PN34

 on kentaureihin kuuluva suuri pikkuplaneetta, joka on myös transneptuninen kohde. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Kohteen pyörähdysaika akselin ympäri on .
(87269) 2000 OO67

 on kentaureihin kuuluva suuri pikkuplaneetta, joka on myös transneptuninen kohde. Se kiertää Auringon ympäri – (noin – ) kiertoradalla, joka on lähimmillään – astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään – astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – .
Maatalousansioiden ritarikunta (Tšad)

Maatalousansioiden ritarikunta, virallisesti Tšadin maatalousansioiden ritarikunta (), on tšadilainen ritarikunta, joka perustettiin 18. heinäkuuta 1961. Sillä palkitaan henkilöitä, jotka ovat ansioituneet poikkeuksellisella tavalla maatalouden saralla. Myös maaseudun olojen kehittäminen lasketaan nimitysperusteeksi. Saajan tulee olla vähintään 25-vuotias. Nimityksiä ja ylennyksiä tehdään Tšadin kansallispäivänä 28. marraskuuta.
Ritarikunnassa on kolme luokkaa ja sen nauha on keltainen vihreillä raidoilla:
(87555) 2000 QB243

 on kentaureihin kuuluva suuri pikkuplaneetta, joka on myös transneptuninen kohde. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – .
(120181) 2003 UR292

 on kentaureihin kuuluva suuri pikkuplaneetta, joka on myös transneptuninen kohde. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – .
(127546) 2002 XU93

 on kentaureihin kuuluva suuri pikkuplaneetta, joka on myös transneptuninen kohde. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kohteen läpimitta on noin .
(709487) 2013 BL76

 on kentaureihin kuuluva pikkuplaneetta, joka on myös transneptuninen kohde. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään – astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään – astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kohteen absoluuttinen magnitudi on .
(668643) 2012 DR30

 on kentaureihin kuuluva pikkuplaneetta, joka on myös transneptuninen kohde. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään – astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kohteen absoluuttinen magnitudi on . Kohde voi olla suurimmalla inklinaatiolla havaittu kentauri ja/tai suurin damocloidi.
3092 Herodotus

3092 Herodotus (6550 P-L) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty kreikkalaisen historioitsijan Herodotoksen mukaan.
3133 Sendai

3133 Sendai (A907 TC) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Japanin koillisosassa sijaitsevan Sendain kaupungin mukaan.
3138 Ciney

3138 Ciney (1980 KL) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Namurin provinssissa sijaitsevan Cineyn kaupungin mukaan.
3144 Brosche

3144 Brosche (1931 TY1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty tähtitieteilijä Peter Broschen (1936-) kunniaksi.
3143 Genecampbell

3143 Genecampbell (1980 UA) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty I. Gene Campbellin kunniaksi.
3145 Walter Adams

3145 Walter Adams (1955 RY) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Walter S. Adamsin (1876-1956) muistoksi.
3699 Milbourn

3699 Milbourn (1984 UC2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3698 Manning

3698 Manning (1984 UA2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3697 Guyhurst

3697 Guyhurst (1984 EV) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
3696 Herald

3696 Herald (1980 OF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
3695 Fiala

3695 Fiala (1973 UU4) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3694 Sharon

3694 Sharon (1984 SH5) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3693 Barringer

3693 Barringer (1982 RU) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3692 Rickman

3692 Rickman (1982 HF1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3691 Bede

3691 Bede (1982 FT) on keskikokoinen asteroidi, joka lähestyy Maata mutta ei leikkaa Maan kiertorataa. Asteroidi luokitellaan Amor-asteroideihin, jotka lähestyvät Maata. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on lähimmillään astronomisen yksikön päässä Maasta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin spektrityyppi on Xc-luokkaa (SMASSII).
3690 Larson

3690 Larson (1981 PM) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3689 Yeates

3689 Yeates (1981 JJ2) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3688 Navajo

3688 Navajo (1981 FD) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
3687 Dzus

3687 Dzus (A908 TC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin spektrityyppi on Ch-luokkaa (SMASSII).
3686 Antoku

3686 Antoku (1987 EB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin spektrityyppi on X-luokkaa (SMASSII).
3685 Derdenye

3685 Derdenye (1981 EH14) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3684 Berry

3684 Berry (1983 AK) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään C-luokkaa (SMASSII).
3683 Baumann

3683 Baumann (1987 MA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3682 Welther

3682 Welther (A923 NB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3681 Boyan

3681 Boyan (1974 QO2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .