Sisä-, reuna- ja ulkopiste

Sisä-, reuna- ja ulkopiste ovat topologian käsitteitä. Jos perusjoukossa on annettu jokin topologia ja jokin perusjoukon osajoukko A, niin jokainen perusjoukon piste on A:n sisä-, reuna- tai ulkopiste ja vain yksi näistä.
Sisäpiste.
Olkoon X avaruus. Jaamme X:n pisteet kolmeen erilaiseen joukkoon sen mukaan, miten ne suhtautuvat A:han, joka on X:n osajoukko. Olkoon formula_1. Tällöin x on A:n "sisäpiste", jos x:llä on ympäristö U, joka kuuluu A:han. Eli voidaan intuitiivisesti sanoa, että ne pisteet, jotka ovat sisällä joukossa. Jos X on samalla metrinen avaruus, jossa on määritelty metriikka d, tämä voidaan yhtäpitävästi määritellä niinkin, että x on A:n sisäpiste, jos on olemassa sellainen positiivinen luku r, että jokainen piste y, jonka etäisyys x:stä on pienempi kuin r, kuuluu myös A:han.
Esimerkki:&lt;br&gt;
Olkoon X = formula_2 ja A= {x : formula_3}. Nyt voidaan tutkia, onko jokin annettu piste joukon A sisäpiste. Valitaan tutkittavaksi piste a = 3. Helposti huomataan, että 3&gt;0 ja 3&lt;5. Nyt pitää vain löytää pisteelle a ympäristö, joka sisältyy joukkoon A. Kokeillaan ympäristön joukoksi U = ]2,5; 3,5[ eli nyt r = 0,5. Huomataan, että tämä ympäristö kuuluu joukkoon A, joten piste a on joukon A sisäpiste.
Ulkopiste.
Jos x:llä on olemassa ympäristö U, joka ei kohtaa A:ta eli joka kokonaisuudessaan sisältyy A:n komplementtiin (formula_4), niin x on A:n "ulkopiste". Voidaan siis sanoa, että ulkopiste on täysin vastakkainen asia sisäpisteelle. Muuten ulkopisteelle pätee samat säännöt ja laskemismahdollisuudet, mutta vain A:n paikalla on formula_5.
Esimerkki:&lt;br&gt;
Olkoon X = formula_2 ja A= {x : formula_3}. Nyt voidaan tutkia, onko jokin annettu piste joukon A ulkopiste. Valitaan tutkittavaksi piste a = –1. Helposti huomataan, että –1&lt;0 ja valitsemalla ympäristön r:ksi puolikkaan, niin a on A:n ulkopiste.
Reunapiste.
Joukon "reunapiste" on piste, joka ei ole sen sisä- eikä ulkopiste. Tämä on yhtäpitävää sen kanssa, että x:n jokainen ympäristö kohtaa sekä A:n että komplementti A:n. Joukon reunapisteet muodostavat joukon "reunan".
Esimerkki:&lt;br&gt;
Olkoon X = formula_2 ja A= {x : formula_3}. Nyt voidaan tutkia, onko jokin annettu piste joukon A reunapiste. Valitaan tarkasteltavaksi piste a = 5. Intuitiivisesti piste on joukon reunalla, joten se ehkä olisi. Nyt pitää vain kaikkien a:n ympäristöjen U kohdata niin A kuin A:n komplementti. Valitaan ympäristön säteeksi positiivinen r. huomataan, että kaikilla positiivisilla ympäristön säteillä U kohtaa A:n ja A:n komplementin. Nyt a on A:n reunapiste. Tässä tapauksessa reunapiste myös kuului joukkoon A.
Vastaavalla tavalla origokeskeisen yksikkökiekon sisäpisteitä ovat pisteet, jotka ovat kiekon sisällä eli joiden etäisyys origosta on pienempi kuin 1, ulkopisteitä ne, joiden etäisyys on suurempi kuin 1 ja reunapisteitä yksikköympyrän kehällä olevat pisteet, joiden etäisyys origosta on tasan 1.
Ominaisuuksia.
Minkä tahansa joukon A jokainen sisäpiste kuuluu myös joukkoon A, kun taas mikään sen ulkopiste ei siihen kuulu. Sen sijaan reunapiste voi joko kuulua tai olla kuulumatta joukkoon A, koska esimerkiksi jos joukko on avoin, niin reunapisteet eivät sisälly siihen, ja jos taas joukko on suljettu, niin reunapisteet sisältyvät siihen. Huomaa, että mikäli formula_10 ja formula_11, niin formula_12:n reunapiste formula_13 ja reunapiste formula_14. 
Vastaaville pistejoukoille käytetään merkintöjä
formula_15 on formula_12:n sisäpisteformula_17, 
formula_18 on formula_12:n ulkopisteformula_17, 
formula_21 on formula_12:n reunapisteformula_17.
Nämä ovat joukon formula_12 sisäjoukko (sisus), ulkojoukko ja reuna.
Nämä joukot ovat keskenään erilliset, ja niiden yhdiste on formula_25, eli
formula_26. Koska ilmiselvästi formula_27 ja formula_28 sekä reunapisteen määritelmän nojalla formula_29 ja formula_30, niin kyseiset kolme joukkoa ovat erilliset. Reunapisteen määritelmän nojalla formula_31 formula_32 formula_33 formula_34 formula_35 formula_36 formula_37 formula_38. 
Seuraavaksi kootaan yllä määriteltyjen joukkojen erilaisia perusominaisuuksia. Näissä kohdissa esiintyvä formula_39 on formula_12:n sulkeuma eli pienin suljettu joukko, johon formula_12 sisältyy.