tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Geoemydidae

Geoemydidae on pystytaivuttajien alalahkoon kuuluva kilpikonnien heimo. Se on kilpikonnaheimoista suurin ja monipuolisin, siihen kuuluu yli 70 lajia jotka on jaettu noin 20 sukuun. Vuonna 2004 tehtyjen fylogeneettisten tutkimusten jälkeen monia sukuja ryhmiteltiin uudelleen. Vuonna 2007 sukuja yhdisteltiin lisää.
Vuonna 2018 arvioitiin, että maailman 25 uhanalaisimmasta kilpikonnalajista 13 kuului tähän heimoon.
Ahmad Tawfiq al-Madani

Ahmad Tawfiq al-Madani (; 1899, Tunis – 1983, Alger) oli algerialainen historioitsija, poliitikko, valtiomies, toimittaja ja kirjailija, Algerian sodan kansallismielinen johtaja.
Madanin perhe oli alkujaan kotoisin Algeriasta, mutta Mokranin kansannousun epäonnistuttua perhe karkotettiin Tunisiaan. Madani aloitti opinnot vuonna 1913 tunnetussa Azzaytuna-yliopistossa. Vuonna 1920 hän oli mukana perustamassa tunisialaista kansallismielistä Destour-puoluetta. Hänet karkotettiin Algeriaan vuonna 1925.
Algeriassa Madani työskenteli alkuun politiikantoimittajana. Hän lopulta liittyi kansallisen vapausrintaman johtoon. Algerian itsenäistyttyä vuonna 1962 Madani toimi muun muassa kulttuuriministerinä sekä Algerian suurlähettiläänä Irakissa.
Madani tuotti laajasti arabialaisia historiallisia kirjoituksia, joissa ylistettiin Algerian islamilaisia esi-isiä. Madani edisti kansallista henkeä myös proosan kautta.
Madani oli kirjeenvaihdossa tamperelaisen tataari-imaamin Habibur-Rahman Shakirin kanssa. Vuonna 1954 suomentataarien jalkapalloseura Yolduz matkasi johtajansa Abdullah Alin johdolla Algeriaan, missä he pelasivat ystävyysottelun paikallista joukkuetta vastaan. Tämän on tulkittu edustaneen "tataarien moraalista tukea algerialaisille veljille heidän itsenäisyystaisteluissaan".
Holen kirkko

Holen kirkko () on Holen kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa sijaitseva keskiaikainen kivinen pitkäkirkko. Se rakennettiin alun perin 1200-luvulla, mutta sitä on vuosisatojen mittaan muuteltu useita kertoja. Vuonna 1943 kirkko paloi salaman sytyttämänä, ja vain kiviseinät jäivät jäljelle. Kirkko rakennettiin uudelleen arkkitehti Finn Brynin johdolla.
Sundvollen

Sundvollen on taajama Holen kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,8 neliökilometriä ja asukasluku 1 171 vuonna 2022. Suunnitteilla olevan Ringeriken radan myötä Sundvolleniin tulisi junayhteys.
Steinsåsen

Steinsåsen on taajama Holen kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 1,2 neliökilometriä ja asukasluku 2 045 vuonna 2022.
Gomnes

Gomnes on taajama Holen kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,3 neliökilometriä ja asukasluku 373 vuonna 2022.
Kroksund

Kroksund on taajama Holen kunnassa Buskerudin läänissä Norjassa. Se sijaitsee samannimisen salmen länsirannalla. Taajaman pinta-ala on 0,2 neliökilometriä ja asukasluku 342 vuonna 2022.
Helgelandsmoen

Helgelandsmoen on taajama Holen ja Ringeriken kunnissa Buskerudin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,6 neliökilometriä ja asukasluku 574 vuonna 2022. Helgelandsmoenissa oli vuosina 1868–2004 armeijan harjoitusalue, joka on sittemmin muutettu yrityspuistoksi.
Ringeriken rata

Ringeriken rata () on suunnitteilla oleva ratayhteys Sandvikan ja Hønefossin välille Norjassa. Se lyhentäisi Oslon ja Bergenin välistä junamatkaa noin tunnilla. Radan odotetaan valmistuvan aikaisintaan 2030-luvulla.
Linnoinen

Linnoinen on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Oscar Egede Nissen

Elias Gottlieb Oscar Egede Nissen (31. lokakuuta 1843 Tromssa – 4. tammikuuta 1911 Kristiania (nyk. Oslo)) oli norjalainen lääkäri, vaikuttaja, toimittaja ja poliitikko. Hän toimi Norjan Työväenpuolueen puheenjohtajana 1906–1911 ja perusti lähetyslehti "Santalenin" 1883. Lisäksi hän toimi Oslon kaupungintalon jäsenenä 1898–1907.
Nissenin puoliso vuosina 1874–1895 oli pianisti Erika Nissen.
Aikamaantiede

Aikamaantiede on maantieteeseen liittyvä termi. Sen käsitteistössä avaruus edustaa aikaa, joka tarvitaan maantieteellisen alueen eli tietyn alueen kattamiseen tai ylittämiseen. Uusien, nopeamman liikenteen mahdollistavien liikenneinfrastruktuurien käyttöönotto merkitsee lyhyempää avaruusaikaa.
Määritelmä.
Maantieteessä aikamaatiede on käsite, joka on 1970-luvun alkupuolelta peräisin oleva neologismi. Ruotsissa Torsten Hägerstrand loi käsitteen, jonka monet muut maantieteilijät ottivat myöhemmin käyttöön1.
Uusien liikennevälineiden mahdollistama nopeuden kiihtyminen on muuttanut huomattavasti ihmisten käsitystä ajasta ja etäisyyksistä. Tämä helpottaa liikkuvuutta, mikä puolestaan kiihdyttää meneillään olevaa globalisaatioprosessia (matkailun, kansainvälisen kaupan, kansainvälisen muuttoliikkeen jne. kasvua.
Tilakustannuksen käsite täydentää aikamaantieteen käsitettä.
Julija Tsimafejeva

Julija Pjatrouna Tsimafejeva (, ; s. 1982) on valkovenäläinen kirjailija ja kääntäjä. Hän on kirjoittanut valkovenäjäksi neljä runokokoelmaa ja englanniksi romaanin "Minsk Diary". Tsimafejevan teoksia on käännetty monelle eri kielelle ja niitä on esitetty monissa projekteissa ja aikakauslehdissä.
Dansk Melodi Grand Prix 1985

Dansk Melodi Grand Prix 1985 oli Tanskassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Tanskan edustaja Eurovision laulukilpailuun 1985. Kilpailuun lähetettiin 186 ehdotusta, joista raati, johon kuuluivat Lene Andersen, Jannie Høeg, Henrik Krogsgaard, Michael Juel Sørensen, Claus Hage-Pedersen ja Jørgen de Mylius, valitsi kymmenen finaalikappaletta.
Finaali pidettiin 9. maaliskuuta ASA-elokuvastudiolla Kööpenhaminassa. Finaalissa voittajan valitsivat viisi ympäri Tanskaa kokoontunutta alueraatia, joista kukin pisteytti finaalikappaleet Eurovision laulukilpailusta tutulla pisteytyskaavalla 12-10-8-7-6-5-4-3-2-1. Kilpailun voitti duo Kirsten &amp; Søren kappaleella "Sku' du spørg' fra no'en?".
Dansk Melodi Grand Prix 1984

Dansk Melodi Grand Prix 1984 oli Tanskassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Tanskan edustaja Eurovision laulukilpailuun 1984. Kilpailuun lähetettiin 115 kappaletta erikseen kutsutuilta säveltäjiltä. Lähetetyistä kappaleista raati, johon kuuluivat Claus Hagen-Pedersen, Peter Herforth, Henrik Krogsgaard, Monica Krogh-Meyer, Michael Juul Sørensen ja Jørgen de Mylius, valitsi kymmenen finaalikappaletta.
Finaali pidettiin 18. helmikuuta Tanskan yleisradioyhtiö DR:n studiossa Kööpenhaminassa. Voittajan valitsivat viisi ympäri Tanskaa kokoontunutta alueraatia, joista kukin pisteytti finaalikappaleet Eurovision laulukilpailusta tutulla pisteytyskaavalla 12-10-8-7-6-5-4-3-2-1. Kilpailun voitti duo Kirsten &amp; Søren kappaleella "Det' lige det".
Vestas V150-4.2 MW

Vestas V150-4.2 MW on tanskalaisen Vestaksen valmistama 4MW-luokan tuulivoimalaitos, jonka nimellisteho on 4,2 megawattia, ja joka on ollut sarjatuotannossa vuodesta 2019 alkaen. Sitä on myyty eri puolille maailmaa 3 753 tuulivoimalaa (syyskuu 2024 tilanne ) yli 145 tuulivoimapuistoon (syyskuun 2024 tilanne ). Suomessa on tuulivoimapuistoja, jossa samalla konseptilla toteutettuja tuulivoimaloita esitellään nimellä Vestas V150-4.3 MW. Sellaiseksi rekisteröityä tuotetta ei kuitenkaan markkinoida Vestaksen verkkosivuilla. Siitä on kuitenkin julkaistu tätä nimeä kantavia käsikirjoja, minkä vuoksi tämä malli sisällytetään mukaan tähän artikkeliin. Kyseinen malli on Vestaksen toistaiseksi eniten myyty tuulivoimalamalli .
Tekniset ominaisuudet.
Tuulivoimalaitos on suunniteltu heikkotuulisiin ympäristöihin, jossa tuulen vuotuinen keskinopeus on 7,5 metriä sekunnissa (m/s), kovissa puuskissa korkeintaan 37,5 m/s ja keskinkertaisessa turbulenssissa (IEC IIIb, IEC S). 
Voimalan perusversio on tarkoitettu toimimaan -30 °C – +45 °C asteessa. Voimalaan voidaan asentaa jäänestolaitteistoja ja sen siivet voidaan varustaa jäätä irrottavilla toiminnoilla. Tuulivoimalan tuuliturbiini eli roottori on kolmisiipinen. Siipien pyyhkäisyala on 17 672 neliömetriä ja pyyhkäisyalan halkaisija on 150 metriä. Pyörimisnopeutta säädetään automaattisesti. Voimalan toimintaa kuvataan tuulennopeuksilla: käynnistymisnopeus on 3,0 metriä sekunnissa (m/s), nimellistuulennopeus on 9,9 m/s ja sammutusnopeus on 24,5 m/s. Voimala palaa tuotantoon, kun tuulen nopeus laskee takaisin 22,5 m/s. Tuulen kasvaessa nimellistuulennopeuteen, kasvaa myös sähkön tuotantoteho, mutta sitä suuremmilla tuulennopeuksilla tuotantoteho säilyy 4,2 megawatissa. Myrskytuulella turbiini pysäytetään kiertämällä siivet kohtisuoraan asentoon ja lukitsemalla pyörimisakseli levyjarrulla. Tuulivoimalan tuottama melu on vertailuarvona ilmoitettuna 104,9 desibeliä.
Tuulivoiman tuotannossa hyödynnetään siipien käännettävyyttä ja vaihteiston kolmiportaisuutta. Vaihteisto pyörittää kaksoissyötettyä asynkronista sähkögeneraattoria (ASYNC DF) pyrkien tuottamaan 800 voltin jännitteen 50 tai 60 hertsin taajuudella. Tornin juurella on oma muuntaja, jolla jännite voidaan nostaa tuulivoimapuiston vaatimalle siirtojännitteelle. Se on yleensä 20–30 kilovolttia.
Suomessa.
Suomessa on 4,2 megawatin versiona ainakin seuraavissa tuulipuistoissa (lukumäärä, valmistuminen, kunta):
Näiden lisäksi on käytössä 4,3 megawatin versiota seuraavissa tuulipuistoissa:
Myrsky (Mokoman albumi)

Myrsky on suomalaisen metalliyhtye Mokoman 12. studioalbumi, joka julkaistiin 8. maaliskuuta 2024. Albumin on tuottanut Emma-gaalassakin vuoden tuottajana ja musiikintekijänä palkittu Jonas Olsson.
Albumilta on julkaistu singlenä kappaleet "Malja sille!", "Taivaan tuuliin", "Pyhä Vitutus" ja "Haluamanilainen", joista on kuvattu myös musiikkivideot.
Taustaa.
Yhtyeen laulaja-sanoittaja Marko Annala kommentoi albumia tiedotteessa:
Kappaleet.
Kappaleet san. Marko Annala, ellei toisin mainita.
Silvermuseet

Silvermuseet on Arjeplogin keskustassa Ruotsissa sijaitseva museo, joka vihittiin käyttöön 23. lokakuuta 1965. Kokoelmat kuvaavat kaupungin historiaa - esihistoriallisista ajoista nykypäivään. Saamelaisten ja uudisasukkaiden elämää herätetään eloon erilaisissa näyttelyissä. Esimerkiksi yhdessä huoneessa on esillä yksi maailman suurimmista saamelaisten hopeaesineiden kokoelmista. Silvermuseetia johtaa kunnallinen säätiö.
Museon nimi liittyy vain osittain siellä säilytettyyn hopeakokoelmaan, mutta se on saanut inspiraationsa Nasafjällin hopeateoksista, jotka olivat aktiivisia alueella vuosina 1635-1659 ja 1770-1810. Tämä on myös syy siihen, miksi Arjeplogin läpi kulkeva valtatie 95 tunnetaan puhekielessä nimellä Silvervägen ja että joidenkin Arjeplogin kunnan yritysten nimessä on sana hopea.
Silvermuseetin perusti Einar Wallquist. Neljäkymmentä vuotta hän toimi Arjeplogin lääninlääkärinä aikana, jolloin vanha uudisasukaskulttuuri ja saamelaiskulttuuri alkoivat kadota. Koska Einar Wallquist oli erittäin kiinnostunut historiasta, hän alkoi kerätä esineitä alueelta. Keräilyinto johti lopulta pyrkimykseen inventoida seurakunta ja kerätä ainakin yksi jokaisesta käytetystä esinetyypistä. Koti oli täynnä esineitä ja alueen varastoja ja varastoja käytettiin varastointiin. Vuonna 1965 Einar Wallquist lahjoitti ainutlaatuisen kokoelmansa Arjeplogin kunnalle ja toimi sitten museonjohtajana kuolemaansa asti, lähes 90-vuotiaana, vuonna 1985.
Rakennus, jota käytettiin Hopeamuseon rakentamisen yhteydessä vuonna 1965, oli alun perin vuonna 1854 rakennettu paimentolaiskoulu ja on yksi keskustan vanhimmista säilyneistä rakennuksista. Hopeamuseo koostuu kolmesta kerroksesta ja on käynyt läpi useita korjauksia ja uudisrakennuksia vuosien varrella.
Huhtikuusta 2009 lähtien Arktisen maisemantutkimuksen instituuttia (INSARC) on johdettu Hopeamuseon organisaation puitteissa. Instituutti tekee korkeatasoista tutkimusta, joka keskittyy ihmisen maisemankäytön ja pohjoisen ympäristön ekosysteemimuutosten väliseen yhteyteen. Yksi monista tutkimustuloksista on johtanut yhden Norlannin vanhimman tunnetun asutuksen löytämiseen, noin 7800 f.Kr, Dumpokjauratj-järven lähellä Svannäsin kylää Arjeplogin kunnassa. Kesällä 2014 Hopeamuseon ja INSARCin johtaja Ingela Bergman sai Hänen Majesteettinsa Kuninkaan mitalin (), 8. koon mitalin Serafiimiritarikunnan nauhalla, ”erinomaisesta panoksesta subarktiseen maisematutkimukseen”.
Christopher Luxon

Christopher Mark Luxon (s. 19. heinäkuuta 1970 Christchurch) on uusiseelantilainen poliitikko, joka on toiminut Uuden-Seelannin pääministerinä 27. marraskuuta 2023 lähtien. 
Poliittinen ura.
Luxon valittiin ensimmäisen kerran Uuden-Seelannin parlamenttiin vuonna 2020. Vuonna 2021 hänet valittiin tuolloin oppositiossa olleen Uuden-Seelannin kansallispuolueen puheenjohtajaksi. Kansallispuolue voitti hänen johdollaan vuoden 2023 vaalit, minkä jälkeen hänestä tuli maan pääministeri.
Amerikkalaisen jalkapallon korkeakoulusarja

Amerikkalaisen jalkapallon korkeakoulusarja oli suomalaisten korkeakoulujen välinen sarja. Ensimmäiset korkeakoulujen väliset pelattiin vuonna 2010 ja ensimmäinen virallinen Suomen mestaruus jaettiin vuonna 2012. Vuonna 2024 SAJL julkaisi tiedotteen, jossa korkeakoulusarja siirtyisi FCAA:n alaisuuteen.
Osallistuneet joukkueet.
Korkeakoulusarjaan osallistui yhteensä kahdeksan joukkuetta, näistä viimeisinä lisinä olivat Joensuu Hawks ja Riemu Rhinos.
Polydioksanoni

Polydioksanoni eli poly-p-dioksanoni on polyestereihin kuuluva polymeeri. Sitä valmistetaan dioksanonista. Polydioksanoni on biohajoavaa, ja sillä on käyttökohteita esimerkiksi lääketieteessä. Yhdisteestä käytettyjä lyhenteitä ovat esimerkiksi PDO, PDS ja PDX.
Ominaisuudet.
Polydioksanoni on melko pehmeä polymeeri. Sen sulamispiste on 106–119 °C ja lasisiirtymälämpötila on -17–0 °C. Polydioksanoni on siis huoneenlämpötilassa elastinen polymeeri. Polymeerin tavanomainen molekyylimassa on 58 000–175 000 g/mol, kiteisyysaste on 37–57 %, eli se on puolikiteinen polymeeri, ja tiheys on 1,3–1,4 g/cm3. Polydioksanoni on biohajoavaa. Ihmiselimistössä siitä muodostuu glyoksyylihappoa ja edelleen glysiiniä.
Valmistus ja käyttö.
Polydioksanonia valmistetaan dioksanonin renkaanavautumispolymeroinilla. Reaktio suoritetaan usein huoneenlämpötilassa, jotta polymeerihajoamista takaisin monomeerikseen ei tapahtuisi. Katalyytteinä käytetään esimerkiksi tinaoktoaattia, alumiini-isopropoksidia, zirkoniumasetyyliasetonaattia tai organosinkkiyhdisteitä.
Polydioksanonista valmistetaan kuituja suulakepuristuksella. Polymeeristä tehdään esimerkiksi tikkejä ja muita lääketieteellisiä ompeleita, luunastoja, liimoja ja verisuonten korjaukseen käytettäviä materiaaleja. Sitä tutkitaan käytettäväksi lääkeaineiden annostelusovellutuksiin.
Sisäinen monologi

Sisäinen monologi on kirjallisuudessa käytetty kerrontatekniikka, jossa kuvataan henkilön ajatusten kulkua. Sisäinen monologi ei ole tarinan kertomista vaan esitys siitä, mitä henkilö ajattelee itsekseen, hiljaa mielessään. Ulkopuolinen kertoja ei muokkaa henkilön ajattelua oman esitystapansa mukaiseksi vaan ajatukset ikään kuin lainataan sellaisenaan.
Joskus sisäisestä monologista erotetaan tajunnanvirta, jolla tarkoitetaan erityisesti välittömien havaintojen, mielleyhtymien ja jopa henkilölle itselleen tiedostamattomien ajatusten esittämistä. Käytännössä sisäisen monologin ja tajunnavirran tekniikat kuitenkin vuorottelevat ja sekoittuvat usein toisiinsa. 
Sisäinen monologi on varsinkin modernistisessa romaanitaiteessa käytetty kerrontatekniikka. Sen avulla modernistit osoittavat, miten paljon yksittäisiin hetkiin voi sisältyä kokemuksellisesti, ja näin tehdessään heidän kerrontansa oli hidastempoisempaa kuin heitä edeltäneiden realistien kerronta. Sisäistä monologia ovat hyödyntäneet muun muassa James Joyce romaaneissaan "Odysseus" ja "Finnegans Wake", Marcel Proust romaanisarjassaan "Kadonnutta aikaa etsimässä", Virginia Woolf romaanissaan "Aallot" sekä Volter Kilpi romaanissaan "Alastalon salissa".
Muntilan tuulivoimapuisto

Muntilan tuulivoimapuisto on Varsinais-Suomessa Uudenkaupungin Lokalahdella sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 3 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 3,0 megawattia ja vuosituotanto on noin 30 gigawattituntia. Voimalat on rakentanut ABO Wind, joka ne myös omistaa. Voimaloita operoi sama ABO Wind.
Yleistä.
Tuulivoimapuisto sijaitsee Lokalahden kirkonkylältä kolme kilometriä länteen Tirkkalan pohjoispuolella kallioisella metsäalueella. Tuulivoimalaitokset on sijoitettu pienten mäkien lakialueille. Voimalat sijaitsevat 15–18 metriä mpy. Kolmen voimalan suurin etäisyys noin kilometrin verran ja alueen leveys on alle 400 metriä. Voimalat muodostavat kolmion, jonka pinta-ala on 15 hehtaaria. 
Tuulivoimalaitokset ovat saksalaisen Nordexin valmistamaa N131-mallia, jonka napakorkeus on 114 metriä , tuuliturbiinin halkaisija 131 metriä, ja jonka kapasiteetti on 3,0 megawattia. Tuulipuistoon on rakentamisen yhteydessä paranneltu tie, josta haarautuu voimaloille huoltotiet. Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan maakaapelilla Vehmaalla sijaitsevalle Vinkkilän sähköasemalle.
Historiaa.
Tuulipuistohankkeen alkuhistoriaksi siteerataan jäljempänä Janne Salosen puheenvuoroa Uusi Suomi-verkkolehdestä. Tuulipuiston perustajana voidaan pitää rahoitusyhtiö Taaleritehdasta, joka sai kolmen tuulivoimalan hankkeelle rakennusluvat. Rakennusluvista valitettiin, mutta lopulta rakennusluvat saivat lainvoiman. Taaleritehdas myi hankkeen Posion energialle, joka on slovakialaisen E-goupin omistama yhtiö. Hankkeen yhtiön nimeksi tuli Muntilan Energia Oy, joka sai hankkeelle tariffitukipäätöksen. Ilmatar Energy osti Muntilan Energian ja vaihtoi tytäryhtiönsä nimeksi Ilmatar Uusikaupunki Oy , jolle tariffitukipäätös siirrettiin helmikuussa 2017.
Ilmatar ei ehtinyt rakentaa tuulipuistoa kunnolla vuonna 2017, sillä se myytiin alkuvuonna toiselle energiayhtiölle, saksalaiselle ABO Windille. Se vaihtoi tytäryhtiön nimeksi Muntilan Tuulivoima Oy . ABO Wind jatkoi rakentamista ja tuulivoimalaitokset sekä pystytettiin että ne testattiin kesällä. Tuulipuisto alkoi tuottaa sähköä vuoden 2017 loppupuolella. Tuulipuiston avajaisia vietettiin 28.4.2018.
Fearless Tour

 
Fearless Tour oli yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin ensimmäinen konserttikiertue pääesiintyjänä. Kiertue alkoi 23. huhtikuuta 2009 Evansvillessa Yhdysvalloissa ja päättyi 10. heinäkuuta 2010 Cavendishissa Kanadassa. Sillä mainostettiin albumia "Fearless" (2008). Kiertueesta kertova kolmiosainen dokumenttisarja "Journey to Fearless" esitettiin televisiossa vuonna 2010 ja julkaistiin myöhemmin DVD:llä ja Blue-ray:lla. 
Kiertueeseen kuului 112 konserttia, joista 88 oli Yhdysvalloissa. "The Fearless Tour" kävi lisäksi Kanadassa, Isossa-Britanniassa, Australiassa ja Bahamalla. Sen tuotto oli 66,5 miljoonaa dollaria 99 konsertin perusteella. 
Swift esitti kiertueella kappaleita kahdelta ensimmäiseltä albumiltaan, "Taylor Swift" (2006) ja "Fearless" (2008). Kiertueen lämmittelyesiintyjiä olivat useimmissa konserteissa laulaja Kellie Pickler ja yhtye Gloriana. He esittivät Swiftin kanssa kappaleen ”I’m Only Me When I’m with You”. Justin Bieber oli lämmittelijänä muutamissa konserteissa.
Kappalelista.
Encore
Journey to Fearless.
"Journey to Fearless" (tunnettu myös nimellä "Taylor Swift: Journey to Fearless") on Taylor Swiftin "Fearless Tour" -kiertueesta kertova kolmiosainen dokumenttisarja. Sarja esitettiin Yhdysvalloissa Discoveryn The Hub -kanavalla 22.–24. lokakuuta 2010. Siinä on mukana sekä musiikkiesityksiä että backstage-materiaalia. "Journey to Fearless" julkaistiin yhtenäisenä ohjelmana DVD:llä ja Blu-ray:lla vuonna 2011. Videojulkaisu on myynyt Australiassa platinaa.
Ilja Sutskever

Ilja Jefimovitš Sutskever (; s. 1986 Gorki, Neuvostoliitto) on syntyjään venäjänjuutalainen kanadalainen koneoppimisen tutkija. Hän on OpenAI:n entinen päätutkija.
Sutskeverin perhe muutti Israeliin hänen ollessaan viisivuotias, ja hän varttui Jerusalemissa. 
Hän aloitti opiskelun Israelin avoimessa yliopistossa. 16-vuotiaana hänen perheensä muutti edelleen Kanadaan, jossa hän suoritti tohtorintutkinnon Toronton yliopistossa. Hän meni töihin Piilaaksoon Googlelle. Vuonna 2015 hän oli perustamassa OpenAI:ta.
Vuonna 2012 Sutskever, Geoffrey Hinton ja toinen Hintonin jatko-opiskelijoista, Alex Krizhevsky, rakensivat neuroverkon, joka tunnisti valokuvista esineitä paremmin kuin mikään aikansa ohjelmisto. Tätä pidettiin syväoppimisen alkusysäyksenä. Laitteisto perustui NVidian GTX 580 -näytönohjaimiin. Google osti Hintonin perustaman DNNresearchin ja palkkasi Sutskeverin. Googlella Sutskever osoitti, että hahmontunnistusta voisi käyttää kuvien lisäksi datajonoihin, kuten sanoihin ja lauseisiin. Googlella hän oli myös kehittämässä AlphaGota. Kun Sutskever värvättiin OpenAI:lle sitä perustettaessa, Sam Altman piti häntä yhtenä maailman huipputiedemiehistä.
Sutskever lähti OpenAI:lta yhdessä Jan Leiken kanssa toukokuussa 2024. Syynä lähtöön oli huoli OpenAI:n tekoälykehityksen turvallisuudesta. Hän ilmoitti 19. kesäkuuta 2024 perustavan Safe Superintelligencen. Yrityksen tavoitteena on julkaista ihmistä älykkäämpi tekoäly.
Hampurilaisvalikko

Hampurilaisvalikko (myös hampurilaiskuvake, hampurilaispainike) on kolmella päällekkäisellä viivalla esitetty graafisen käyttöliittymän elementti, joka avaa valikon.
Tietotekniikan termitalkoot ei suosittele "valikko"-sanaa, koska kuvake ei ole itsestään valikko, vaan avaa valikon.
Hampurilaisvalikko otettiin käyttöön aluksi mobiilisivustoilla, jossa täyden navigaation esittäminen ei ollut mahdollista tilanpuutteen vuoksi. 2010-luvun alkupuolella se yleistyi myös työpöytäkokoisilla sivustoilla. Merkittävin sen varhaisista käyttäjistä oli Time-lehden time.com-sivusto.
Käyttöliittymien kehittäjät eivät pitäneet sen käytöstä: "päävalikon piilottaminen on silkkaa käyttäjän kiusaamista."
Tämän kaltainen valikko tunnettiin jo Xerox Starissa, jossa se otettiin käyttöön 1981.
Lisäksi symbolia käytettiin myös Microsoft Windows 1.0:ssa 1980-luvulla avaamaan ikkunanhallintamenu ikkunan vasemmassa ylälaidassa.
Sitä ei kuitenkaan enää käytetty Windows 3.0:ssa, jossa symbolina oli yksi vaakaviiva ja Windows 95:ssa symboli korvattiin ohjelman ikonilla.
Hampurilaismenu tuli uudelleen käyttöön Windows 10:n Anniversary Update -päivityksessä vuonna 2016, jolloin se on osa Käynnistä-valikkoa.
Lisäksi on olemassa toiminnaltaan samankaltainen vohvelivalikko, jossa logona on pisteistä koostuva ruudukko. Microsoftin ohjelmissa tämä avaa jonkinlaisen työkalu- tai painikevalikon.
Linkkipolku

Linkkipolku tai murupolu () on käyttöliittymän elementti, joka kertoo sijainnista jossain hierarkkisessa järjestelmässä.
Leivänmuruihin viittaava nimitys on viittaus Hannu ja Kerttu -satuun, jossa polku merkittiin leivänmuruilla.
Tämänlaista käyttöliittymää käytetään monien käyttöjärjestelmien tiedostonhallintaohjelmissa, jossa se vastaa osoitepalkkia ja kuvaa sijaintia hakemistohierarkkiassa.
Hofin kirkko (Holmestrand)

Hofin kirkko () on keskiaikainen kivikirkko Holmestrandin kunnassa Vestfoldin läänissä Norjassa. Se on rakennettu 1100-luvulla.
Cazes-Mondenard

Cazes-Mondenard on kunta Lounais-Ranskassa Tarn-et-Garonnen departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee Barguelonnejoen varrella, noin 31 kilometriä Montaubanin kaupungista luoteeseen.
Kunnan alueella on kahdeksan kirkkoa, jotka sijaitsevat eri kylissä: Mazères, Bruyères, Canhac, Cazillac, Cazes-Mondenard, Saint Quintin, Martissan ja Tissac. Tissacissa oleva kirkko mainitaan paavi Urbanus II:n (1097) ja Gregorius IX:n (1240) bullissa Moissacin luostarin omaisuutena. Kirkko nimettiin pyhän Vincentiuksen mukaan 1500-luvun lopulla. Nykyinen rakennus on peräisin 1400-luvun lopulta, mutta se uusittiin ja todennäköisesti rakennettiin uudelleen vuonna 1677.
Kunnan maataustuotantoon kuuluu seudulla tunnetun Chasselas de Moissac -viinirypäleen viljely. Se on arvostettu pöytäviinirypäle.
Mon amour

Mon amour () on ranskalaisen laulajan Slimanen esittämä kappale, joka julkaistiin 8. marraskuuta 2023. Slimane edusti kappaleella Ranskaa vuoden 2024 Eurovision laulukilpailussa Malmössä. Hän sijoittui kilpailun finaalissa neljänneksi saaden yhteensä 445 pistettä, joista 227 yleisöltä ja 218 ammattiraadeilta.
Sovellusilmoitus

Sovellusilmoitus () on graafisen käyttöliittymän elementti, joka ilmoittaa käyttäjää jostain tapahtumasta. Ilmoitus asetetaan sivulle, eikä se pakota käyttäjää reagoimaan välittömästi kuten ponnahdusikkuna. Tyypillisesti sovellusilmoitus häviää itsestään muutamien sekuntien kuluttua. Ilmoitus voidaan varastoida jonnekin, josta käyttäjä voi käydä tarkistamassa sen myöhemmin.
Microsoft esitteli sovellusilmoitukset Windows 2000 -käyttöjärjestelmässä. Ilmoitus liittyy Tehtäväpalkin (Taskbar) ilmoitusalueeseen (Notification area), jossa ne esitettiin samalla tavalla kuin käyttäjää opastavat puhekuplat ("balloon help").
Microsoftin määritelmän mukaan "Ilmoituksen tiedot ovat hyödyllisiä ja olennaisia, mutta eivät koskaan kriittisiä."
Microsoftin sisäisessä terminologiassa sovellusilmoituksen nimi on "toast".
Google on ottanut sovellusilmoitukset osaksi Android-käyttöjärjestelmää. Ilmoitus ilmestyy Androidissa näytön yläosan status bar -riville, jonka voi vetää auki lukeakseen ilmoitukset ("notification drawer"). Erityisen tärkeät ilmoitukset voidaan esittää kokonaisuudessaan ruudun ylälaidassa ("heads-up notification").
Androidissa on myös erikseen Toast-tyyppisiä ilmoituksia, jotka ilmestyvät ruudun alalaitaan ja sulkeutuvat automaattisesti muutaman sekunnin kuluttua.
Lisäksi Androidin Material design tuntee Snackbar-tyyppiset ilmoitukset, joissa pelkän ilmoitustekstin lisäksi voi olla toimintonappula. Myös Snackbar katoaa muutaman sekunnin kuluttua itsestään.
Freedesktop.orgilla on Linuxin työpöytäympäristöille sovellusilmoitusten spesifikaatio, jolla niitä voi lähettää D-Bus-viesteillä.
Frederik Holst

Frederik Holst (14. elokuuta 1791 Holmestrand – 4. kesäkuuta 1871 Kristiania) oli norjalainen lääkäri ja lääketieteen professori, joka kehitti Norjan psykiatrista terveydenhoitoa ja vankilajärjestelmää 1800-luvulla. Hän opiskeli aluksi Kööpenhaminan yliopistossa ja väitteli tohtoriksi vastaperustetusta Oslon yliopistosta vuonna 1817. Vuonna 1833 hän oli perustamassa Norjan lääketieteellistä yhdistystä.
Heimosotien historia 1918–1922

Heimosotien historia 1918–1922 on vuonna 2005 julkaistu Suomen historian ja Suomen sotahistorian dosentti Jussi Niinistön kirjoittama tietokirja, joka käsittelee heimosotia. Teos on ensimmäinen ajantasainen esitys Suomen käymistä heimosodista. Teosta täydentää yksityisarkistoihin pohjautuva runsas ja harvinaislaatuinen kuvitus. 
Suomalaiset vapaaehtoisjoukot tekivät vuosina 1918–1922 useita heimosodiksi kutsuttuja aseellisia retkiä Itä-Karjalaan, Inkeriin, Petsamoon ja Viroon. Heimosotien tarkoitus oli irrottaa suomensukuisten heimojen asuinalueet Neuvosto-Venäjästä, ja joko itsenäistää ne tai liittää ne yhdeksi suureksi Suomeksi. 
Tuglas-seuran Heikki Rausmaa luonnehti Niinistöä varsin taitavaksi kynänkäyttäjäksi, jonka teksti etenee sujuvasti. Rausmaan mukaan teoksen suorat lainaukset vapaaehtoisten kirjeenvaihdosta ja muistelmista antavat tekstille elävyyttä ja valottavat hyvin sotilaiden tunnelmia.
Morten Müller

Morten Müller (13. helmikuuta 1828 Holmestrand, Norja – 10. helmikuuta 1911 Düsseldorf, Saksa) oli norjalainen taidemaalari. Hän opiskeli Düsseldorfissa muun muassa Hans Guden johdolla ja erikoistui romanttisiin maisemamaalauksiin.
Ratiperän tuulivoimapuisto

Ratiperän tuulivoimapuisto on Satakunnassa Jämijärven Ratiperän kylässä sijaitseva tuulivoimapuisto, jossa toimii 9 tuulivoimalaitosta. Niiden kokonaiskapasiteetti on 27 megawattia ja vuosituotanto on keskimäärin 90 gigawattituntia . Voimalat on rakentanut ABO Wind, joka ne myös omistaa. Tuulipuistoa operoi ABO Wind.
Yleistä.
Tuulivoimapuisto sijaitsee yli 6 kilometriä Jämijärven kirkonkylältä koilliseen Ratiperän kylän itäpuolella heti Mustakeitaan turvetuotantoalueen vieressä. Tuulipuiston pituus on 3 kilometriä, leveys 1,5 kilometriä, ja kaikki voimalaitokset sisällensä sulkevan alueen pinta-ala on 2,5 neliökilometriä. Tuulipuistoksi kaavoitetun alueen pinta-ala on kuitenkin vain 1,6 neliökilometriä . Voimalat sijaitsevat 120–145 metriä mpy.
Tuulivoimalaitokset ovat saksalaisen Nordexin valmistamaa N131-mallia, jonka napakorkeus on 160 metriä , tuuliturbiinin halkaisija 131 metriä, ja jonka kapasiteetti on 3,0 megawattia.
Voimaloiden tuottama sähkö johdetaan 110 kilovoltin siirtolinjaa pitkin Lauttakankaan kautta kantaverkkoon.
Historiaa.
Rakentaminen.
Tuulipuisto on Taaleritehtaan käynnistämä ja suunnittelema hanke, jota se teki vuonna 2015 perustetun yhtiönimen alla . Kunta kaavoitti tuulipuiston alueen osayleiskaavana eikä sille ollut enää tarvetta suorittaa ympäristövaikutusten arviointia (YVA), sillä alue on osa tuulivoimalle varattua vaihemaakuntakaavaa (alue 23). Kunta laati itse osayleiskaavan tuulivoimalle vuonna 2014 ja se hyväksyttiin vuonna 2015. Hanke myytiin vuonna 2016 toiselle energiayhtiölle ABO Wind. Tuulipuistoa alettiin myynnin jälkeen heti rakentaa vuosina 2016–2017. Tuulipuiston tuulivoimalaitoksia nostettiin pystyyn heinä-elokuussa 2017 ja puisto valmistui vuoden loppuun mennessä. Puiston avajaiset olivat 19.5.2018.
Uutisia.
Tuulivoimalalta (nro 7) katkesi helmikuussa 2024 kovassa tuulessa siipi, jonka kappaleita lensi maahan. Pelastuslaitos eristi alueen siltä varalta, että loputkin voimalan 62 metriä pitkästä ja 14 tonnia painavasta siivestä putoaisi alas. Tuulipuiston kaikki voimalat oli selvityksen ajan pysähdyksissä.
Peetu Kiukas

Peetu Kiukas (s. 7. maaliskuuta 2005 Imatra) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Saimaan Palloa.
Ura.
Seuraura.
Kiukas on Imatran Ketterän kasvatti. Hän oli kaudella 2019–2020 C-nuorten SM-sarjassa Saimaan Pallon ja Ketterän yhdistelmäjoukkueen tehokkain puolustaja 13 tehopisteellä. Kaudella 2021–2022 Kiukas toimi joukkueensa varakapteenina. Hän oli seitsemällä osumallaan joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja. Kauden 2022–2023 Kiukas pelasi suurimmaksi osaksi SaiPan A-junioreissa. Hän debytoi myös miesten peleissä pelattuaan kaksi ottelua lainalla Ketterän Mestis-joukkueessa joulukuussa 2022.
Kiukas teki SM-liigadebyyttinsä kaudella 2023–2024, kun hän pelasi 24. marraskuuta 2023 vieraissa Rauman Lukkoa vastaan. Kiukas merkittiin SaiPan seitsemänneksi puolustajaksi ja hän sai ottelussa jääaikaa vain 3.44 minuuttia. Helmikuussa 2024 SaiPa käytti Kiukkaan sopimuksessa olleen option ja teki hänen kanssaan kaksivuotisen jatkosopimuksen. Kiukas avasi maalitilinsä SM-liigassa kahdella osumalla runkosarjan toiseksi viimeisellä kierroksella 9. maaliskuuta 2024 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan, kun SaiPa voitti ottelun lukemin 7–0. Hän teki ottelun avausmaalin, joka jäi joukkueen voittomaaliksi. Kiukas sai myös syöttöpisteen Otto Kivenmäen tekemään maaliin ja hän keräsi tasakentällisin pelatessa teholukeman +4. Pertti Ahokas valitsi Kiukkaan ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. Kaikkiaan hän pelasi kauden aikana SM-liigassa 23 runkosarjaottelua tehopistein 2+8=10.
Kaudella 2024–2025 Kiukas pelasi SM-liigassa 18 runkosarjaottelua tehopistein 2+3=5. Hän pelasi kauden aikana myös kaksi ottelua lainalla Ketterän Mestis-joukkueessa. Suurimman osan kaudestaan Kiukas pelasi kuitenkin SaiPan U20-joukkueessa.
Maajoukkueura.
Kiukas pelasi alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2022, jolloin hän voitti pronssia. Yhteensä Kiukas on pelannut 19 nuorten ja 12 poikien maaottelua.
Arkhimedes syrakusalainen (kirja)

Arkhimedes syrakusalainen on Jukka M. Heikkilän vuonna 2003 ilmestynyt neljäs historiallinen romaani.
"Arkhimedes syrakusalainen" kertoo matematiikasta ja hellenistisen ajan Egyptistä. Kirjan päähenkilö on historiallinen hahmo, nuori Arkhimedes, syrakusalainen matemaatikko. Sivuhenkilöitä ovat muun muassa Hieron II, Eukleides ja Ptolemaios II. Kirjan romanttinen juoni on saanut vaikutteita Menandroksen näytelmistä ja matematiikan ihmeet on kuvattu ymmärrettävästi. Tapahtumat sijoittuvat vuoteen 270 eaa.
"Helsingin Sanomat" julkaisi kirjasta arvostelun. Teos on myöhemmin julkaistu myös e-kirjana ja paperilla uusintapainoksena.
Volcán Barú

Volcán Barú on Panamassa sijaitseva kerrostulivuori. Se on maan läntisin tulivuori, kuuluu Cordillera de Talamanca -vuorijonoon ja sijaitsee lähellä Costa Rican rajaa. Siitä käytetään myös nimitystä Volcán de Chiriqui. Volcán Barún alue muodostaa 143 neliökilometrin suuruisen kansallispuiston ja kuuluu lisäksi La Amistadin suojelualueeseen. Volcán Barú on purkautunut viimeksi noin vuonna 1550. 
Volcán Barússa on seitsemän kraatteria ja sen korkein kohta on 3 474 metrin korkeudessa merenpinnasta. Siten Volcán Barún huippu on myös koko Panaman korkein kohta. Kerrostulivuori on läntisen Panaman hallitseva maantieteellinen piirre. Selkeän näkyvyyden ajankohtina sieltä on mahdollista katsella sekä Tyynen valtameren että Karibianmeren rannikkoja.
Volcán Barún alueella on runsaasti villieläimiä, kuten puumia ja mayaketsaaleja, joita siellä nähdään yleisimmin helmikuun ja toukokuun välisenä aikana. Suuret puut hallitsevat Volcán Barún alempien rinteiden maisemia, pienet kasvit ja pensaat ylempien rinteiden maisemia. Hedelmällinen maaperä ja lauhkea ilmasto tulivuoren keskikorkeuden kohdilla mahdollistavat tuottoisan maataloustoiminnan erityisesti Boquetea ja Cerro Puntaa ympäröivillä alueilla.
Mika Hemmo

Mika Antero Hemmo (s. 21. maaliskuuta 1968 Helsinki) on suomalainen oikeustieteilijä, joka toimii Helsingin yliopiston siviilioikeuden professorina.
Ura.
Hemmo valmistui Helsingin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1989, oikeustieteen lisensiaatiksi vuonna 1991 ja oikeustieteen tohtoriksi vuonna 1995.
Hemmo työskenteli vuosina 1990–1999 Helsingin yliopiston siviilioikeuden assistenttina ja yliassistenttina sekä Suomen Akatemian tutkijana. Hän on toiminut Helsingin yliopiston vakuutus- ja vahingonkorvausoikeuden professorina vuosina 1999–2007 ja siviilioikeuden professorina vuodesta 2007 alkaen. Hän sai Helsingin yliopiston siviilioikeuden dosentin arvon vuonna 1995.
Hemmo on toiminut arvopaperilautakunnan puheenjohtajana ja kuluttajavalituslautakunnan pankki-, posti- ja puhelinpalveluita käsittelevän jaoston puheenjohtajana. Hän on myös toiminut Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen hallituksen jäsenenä vuosina 1999–2008 ja puheenjohtajana vuosina 2008–2010, Suomen välimiesoikeusyhdistyksen hallituksen jäsenenä, Suomen Franchising-Yhdistyksen eettisen lautakunnan puheenjohtajana ja Suomen Lakimiesliiton oikeuspoliittisen valiokunnan jäsenenä. Hän myös toiminut välimiestehtävissä. Vuonna 2011 Hemmo valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian jäseneksi.
Kaijus Ervastin vuonna 2011 tekemän tutkimuksen mukaan Hemmo oli suomalaisen oikeustieteen piirissä viitatuin suomalainen oikeustieteilijä.
Pasi Pölönen

Pasi Pölönen (s. 23. toukokuuta 1972 Lahti) on suomalainen juristi, joka toimii korkeimman oikeuden oikeusneuvoksena. Hän on Helsingin yliopiston prosessioikeuden dosentti ja on aiemmin toiminut eduskunnan apulaisoikeusasiamiehenä vuosina 2017–2023.
Pölönen valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1995, oikeustieteen lisensiaatiksi vuonna 1997 ja oikeustieteen tohtoriksi vuonna 2003 sekä sai varatuomarin arvon vuonna 1998. Pölönen toimi tutkijana Helsingin yliopistossa pääosin 1990-luvulla, keskittyen erityisestä prosessioikeuteen sekä perus- ja ihmisoikeusjuridiikkaan. Vuonna 2008 hänet nimitettiin yliopiston prosessioikeuden dosentiksi. Pölönen on myös toiminut Suomalaisen Lakimiesyhdistyksen puheenjohtajana vuosina 2017–2020.
Pölönen toimi oikeuskanslerinviraston esittelijänä vuonna 2003, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen sihteeristön avustavana lakimiehenä vuosina 2003–2004 sekä useissa oikeusministeriön työryhmissä 2000-luvulla. Hän toimi eduskunnan oikeusasiamiehen kansliassa ensin nuorempana oikeusasiamiehensihteerinä vuosina 2004–2011 ja sitten esittelijäneuvoksena ja apulaisoikeusasiamiehen sijaisena vuosina 2011–2017. Vuonna 2017 Pölönen valittiin eduskunnan apulaisoikeusasiamieheksi. Vuonna 2019 useat kansanedustajat kritisoivat Pölösen apulaisoikeusasiamiehenä antamaa ratkaisua, jossa hän katsoi koulun joulujuhlan järjestämisen kirkossa loukkaavan oppilaiden uskonnonvapautta ja yhdenvertaisuutta.
Pölönen toimi vuosina 2015–2016 Suomen suhteen valitun Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomarin sijaan toimivana "ad hoc" -tuomarina. Vuonna 2023 Pölönen nimitettiin ensin korkeimman oikeuden määräaikaiseksi oikeusneuvokseksi ja sitten vakinaiseksi oikeusneuvokseksi vuodesta 2024 alkaen.
Ylianalysoinnin loukku

Ylianalysoinnin loukku ja ylianalysoinnin ansa () viittaavat tilanteeseen, jossa yksilö tai ryhmä analysoivat päätöksenteon kohteena olevaa asiaa liiallisesti niin, että päätöksen tekeminen pysähtyy tai päätöstä ei tehdä lainkaan. Tämä johtaa tilanteeseen jolloin ratkaisua ei löydetä tai suunnitelmaa ei toteuteta siedettävässä aikataulussa. Päättämättömyys voi johtua liian monista vaihtoehdoista, joista päätöksentekijä ei pysty valitsemaan. Sen sijaan, että hän tekisi valinnan ja korjaisi sitä myöhemmin tarvittaessa, hän haluaa tehdä päätöksen, joka tuntuu parhaalta sillä hetkellä, kun hänen on valittava useiden yhtä hyvältä vaikuttavien vaihtoehtojen välillä. Hän saattaa myös pelätä, että hän ei valitse parasta vaihtoehtoa.
Ylianalysoinnin loukusta voi tulla ongelma kriittisissä tilanteissa, joissa on tehtävä päätös. Se voi myös mahdollisesti aiheuttaa suuremman ongelman kuin jos päätös olisi tehty.
Meksikon antropologian kansallismuseo

Meksikon antropologian kansallismuseo (, MNA) on Meksikon pääkaupungissa Ciudad de Méxicossa sijaitseva museo, jonka tehtäviä ovat arkeologisten ja etnografisten kokoelmien tutkiminen, säilyttäminen ja esitteleminen.
Meksikon antrolopogian kansallismuseo on pinta-alaltaan Meksikon suurin museo. Siellä on 23 pysyvää näyttelytilaa ja maailman suurin muinaisen meksikolaisen taiteen kokoelma. Museossa pidetään myös yhä Meksikossa eläviä alkuperäiskansoja koskevia etnografisia näyttelyitä. Museon kokoelmiin kuuluu muun muassa asteekkien aurinkokivi. Meksikon antropologian kansallismuseon tilat Bosque de Chapultepecin puistossa vihittiin käyttöön 17. syyskuuta 1964. Rakennustyöt oli aloitettu vuonna 1963. Meksikon antropologian kansallismuseon suunnittelivat arkkitehdit Pedro Ramírez Vázquez, Jorge Campuzano ja Rafael Mijares Alcérreca.
Valikko

Valikko eli menu on käyttöliittymäkomponentti, joka näyttää käyttäjälle listan suoritettavista toiminnoista tai valittavista objekteista.
Valikkoja on eri tarkoituksiin ja eri tavoilla esitettynä. Pääasiassa käyttäjä valitsee valikon kohdan jollain syöttölaitteella.
Valikko voidaan sijoittaa ohjelman ikkunan yläreunaan valikkopalkkiin eli valikkoriville ("menu bar"). Tälaisesta valikosta avautuu avattava valikko eli pudotusvalikko eli avattava valikko ("drop-down menu").
Valikoita, jotka liittyvät johonkin käyttöliittymän kohteeseen, nimitetään nimellä pikavalikko (ponnahdusvalikko, kontekstimenu), joka on graafisissa käyttöliittymissä hiiren oikealla näppäimellä avattava kohteeseen liittyvä valikko (context menu, pop-up menu).
Gullhaug

Gullhaug on taajama Holmestrandin kunnassa Vestfoldin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 1,4 neliökilometriä ja asukasluku 2 604 vuonna 2023.
Signe Heide Steen

Signe Heide Steen (1881 Holmestrand – 1959) oli norjalainen näyttelijä, joka esiintyi muun muassa Norjan kansallisteatterissa, Centralteatretissa ja Den Nationale Scenessä. Hänen miehensä oli näyttelijä Harald Steen ja heidän lapsiaan olivat näyttelijät Kari Diesen ja Harald Heide Steen sekä oopperalaulaja Randi Heide Steen.
Finn Gustavsen

Finn Rudolf Gustavsen (22. helmikuuta 1926 Drammen – 20. heinäkuuta 2005) oli norjalainen toimittaja ja vasemmistolainen poliitikko. Hän toimi sosialistisen kansanpuolueen puheenjohtajana vuosina 1971–1973 ja istui suurkäräjillä 1961–1969 sekä 1973–1977.
Gustavsen aloitti uransa toimittajana "Vestfold Arbeiderbladissa" vuonna 1947 ja työskenteli myöhemmin muun muassa "Telemark Arbeiderbladissa" ennen siirtymistään radikaaliin "Orientering"-viikkolehteen, jonka päätoimittajana hän toimi 1959–1962. Vuonna 1961 työväenpuolue erotti Gustavsenin ja muita "Orientering"-lehdessä työskennelleitä, minkä jälkeen he siirtyivät uuteen sosialistiseen kansanpuolueeseen (SF). Gustavsenista tuli puolueen Oslon-osaston puheenjohtaja ja hän nousi kansanedustajaksi suurkäräjille samana vuonna. Hän ja toinen SF:n kansanedustaja olivat vuonna 1963 kaatamassa Einar Gerhardsenin III hallitusta Kings Bay -skandaalin vuoksi.
Poliittisen uransa jälkeen Gustavsen työskenteli muun muassa Norjan kehitysyhteistyövirasto Noradin edustajana Mosambikissa.
Dansk Melodi Grand Prix 1983

Dansk Melodi Grand Prix 1983 oli Tanskassa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Tanskan edustaja Eurovision laulukilpailuun 1983. Kilpaluun lähetettiin 763 ehdotuskappaletta, joista raati, johon kuuluivat Michael Juul Sørensen, Allan Botchinsky, Willy Grevelund ja Jørgen Mylius, valitsi kymmenen finaalikappaletta.
Finaali pidettiin 5. maaliskuuta Tanskan yleisradioyhtiö DR:n studiossa Kööpenhaminassa. Voittajan valitsivat viisi ympäri Tanskaa kokoontunutta alueraatia, joista kukin pisteytti finaalikappaleet Eurovision laulukilpailusta tutulla pisteytyskaavalla 12-10-8-7-6-5-4-3-2-1. Kilpailun voitti Gry Johansen kappaleella "Kloden drejer".
Guatemalan San Carlosin yliopisto

Guatemalan San Carlosin yliopisto () on Guatemalassa toimiva yliopisto. Sen päätoimipaikkana on pääkaupunki Ciudad de Guatemala, mutta Guatemalan San Carlosin yliopistolla on alueellisia kampuksia myös muualla maassa. Se on maan vanhin ja suurin yliopisto.
Amerikan mantereella on vain kolme Guatemalan San Carlosin yliopistoa vanhempaa yliopistoa. Guatemalan San Carlosin yliopiston perusti vuonna 1676 Espanjan Kaarle II. Yliopistoon kuului vuonna 2023 neljäkymmentä akateemista yksikköä. Samana vuonna yliopistossa oli 197 442 opiskelijaa ja 8 776 henkilökunnan jäsentä.
Guatemalan San Carlosin yliopisto sijoittui luokkaan #1201–1400 QS World University Rankingsissa vuodelle 2024.
Historiaa.
Guatemalan San Carlosin yliopiston opiskelijoista sadat joutuivat maassa toimineiden kuolemanpartioiden murhaamiksi vuoden 1985 vaaleja edeltäneen vuosikymmenen aikana. Yliopistoon kohdistui poliittista väkivaltaa tämän jälkeisissäkin Guatemalan sisällissodan vaiheissa.
Universidad del Valle de Guatemala

Universidad del Valle de Guatemala on vuonna 1966 perustettu Guatemalassa toimiva yksityinen yliopisto. Sen keskuskampus sijaitsee maan pääkaupungissa Ciudad de Guatemalassa. Universidad del Valle de Guatemalalla on myös alueelliset kampukset Santa Lucía Cotzumalguapassa (perustettu 1994) ja Sololássa (perustettu 2000).
Guatemalan Internet-maatunnus .gt on Universidad del Valle de Guatemalan ylläpitämä. QS World University Rankingsissa Universidad del Valle de Guatemala on parhaiten sijoittunut Väli-Amerikan yliopisto.
Universidad Nacional Autónoma de Honduras

Universidad Nacional Autónoma de Honduras (UNAH, "Hondurasin kansallinen autonominen yliopisto") on Hondurasissa toimiva yliopisto. Sitä edelsi vuonna 1845 perustettu yksityinen yhteisö Sociedad del Genio Emprendedor y del Buen Gusto, joka valtion tuen saatuaan muutti nimensä muotoon Academia Literaria de Tegucigalpa. Vuonna 1847 akatemia järjestettiin presidentti Juan Lindon ja Isä José Trinidad Reyesin johdolla uudelleen valtiollisen yliopiston muotoon. Autonomisen yliopiston aseman oppilaitos sai 15. lokakuuta 1957.
Vuonna 2023 Universidad Nacional Autónoma de Honduras oli Webometrics Ranking of World Universitiesin yliopistovertailussa korkeimmalle sijoittunut hondurasilainen yliopisto. Vuonna 2020 Universidad Nacional Autónoma de Honduras oli Hondurasin suurin yliopisto noin 87 000:lla opiskelijallaan.
129 (luku)

129 (satakaksikymmentäyhdeksän) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 128 ja seuraa luku 130.
Talvisuper

Talvisuper on talvella pelattava pesäpallon Suomen mestaruussarja. Talvisuperissa pelataan sekä naisten että miesten sarjoissa. Yhteensä kaudella pelataan 56 ottelua kuudella paikkakunnalla. Talvisuperin mestaruudet ratkeavat maaliskuussa.
Historia.
Talvisuper korvasi aiemmin pelatun miesten ja naisten pesäpallon Halli-SM:n ja satunnaisesti pelatut joukkueiden väliset harjoitusottelut. Sarjan perustamisen taustalla oli halu kasvattaa kilpailullisten otteluiden määrää. Sarjan ensimmäinen kausi käynnistyi joulukuussa 2023.
Kauden rakenne 2025.
Talvisuperia pelataan yksinkertaisena sarjana, tammikuusta maaliskuuhun. Miesten ja naisten joukkueet on jaettu kahteen lohkoon. Alkulohko-otteluiden jälkeen lohkojensa kaksi parasta jatkaa välieriin. Talvisuper huipentuu lopputurnaukseen, jossa ratkaistaan talvisuperpesiksen Suomen mestaruus. Talvisuperissa pelataan kaikkiaan 56 ottelua, miehet pelaavat 28 ottelua ja naiset 28 ottelua.
Tyttöjen Talvisuperia pelataan viidessä alkulohkossa. Finaaliviikonloppuun etenevät alkulohkovoittajat, lopputurnauksen järjestävän seuran joukkue (Lapuan Virkiä) ja kaksi parasta lohkokakkosta sekä kolmanneksi paras lohkokakkonen, jos Virkiä yltää myös sijoituksensa puolesta jatkopaikkaan. Finaaliviikonloppuna pelataan kaksi alkulohkoa sekä mitaliottelut. Alkulohkosta jatkoon yltäneen joukkueen on osallistuttava finaaliviikonloppuun. Otteluaika on alkulohkojen otteluissa ja finaaliviikonlopun lohkovaiheen otteluissa 3+3+K sekä mitaliotteluissa 4+4+K.
Piotr Stachiewicz

Piotr Stachiewicz (1858–1938) oli puolalais-galitsialainen taidemaalari. Hän opiskeli Krakovassa ja Münchenissä. Työskennellessään Krakovassa hän sai mainetta maalauksillaan ja etenkin piirustuksillaan ja kuvitustöillään. Stachiewicz kuvasi legendoja ja satuja mutta myös historiallisia ja oman aikakautensa aiheita.
Mordvalaisten muinaisusko

Mordvalaisten muinaisusko on sosiologian professori Uno Harvan kirjoittama ja vuonna 1942 julkaistu tietokirja, joka käsittelee suomalais-ugrilaisen kansan, mordvalaisten, muinaisuskoa ja mytologiaa. Teos ilmestyi "Suomen suvun uskonnot" -sarjan kuudentena niteenä. 
Teoksessa Harva muun muassa kuvailee, miten Pietarin päivänä mordvalaistytöillä oli tapana lämmittää sauna sekä valmistaa itselleen kasveista ja kukista kylpyvihdat, jotka he kylvettyään heittivät saunan katolle. Lisäksi hän kirjoittaa, miten saunassa syötiin munakokkelia, ja saunan edustalla tanssittiin. Harva luonnehtii myös suomensukuisten mordvalaisten hautajaisrituaaleja, joissa mordvalaiset harjoittivat muinaisuskonsa mukaista tavaroiden, etenkin rahojen, raaputusta. He raaputtivat hautajaismenoissa esineitä puukolla irrottaakseen esineiden aineettoman osan: Näin maallisesta ruumiista irronnut vainajan aineeton sielu sai käyttöönsä fyysisessä muodossa olevat esineet aineettomassa muodossa. Kyse oli siis eräänlaisesta uhrista. Rahalla ja sen raaputtamisella on suuri rooli mordvalaisessa hautajaisrituaalissa, ja Harvan mukaan tapaa ei esiinny muilla suomalais-ugrilaisilla kansoilla.
Emily O’Reilly

Emily O'Reilly (s. 20. lokakuuta 1957) on irlantilainen virkamies ja entinen toimittaja, joka on toiminut Euroopan oikeusasiamiehenä vuodesta 2013 alkaen ja Irlannin oikeusasiamiehenä vuosina 2003–2013.
Elämä ja ura.
O'Reilly on kotoisin Tullamoresta. Hän opiskeli Dublinin University Collegessa, Trinity Collegessa ja Harvardin yliopistossa. Valmistuttuaan O'Reilly työskenteli toimittajana ja kirjailijana, julkaisten kolme teosta Irlannin politiikasta ja tiedotusvälineistä. Hän on saanut toimittajan työstään useita huomionosoituksia, kuten Vuoden naistoimittaja -palkinnon vuonna 1986 ja Vuoden toimittaja -palkinnon vuonna 1994.
O'Reilly valittiin ensimmäisenä naisena Irlannin oikeusasiamieheksi ja tietovaltuutetuksi vuonna 2003. Lisäksi hänet nimitettiin ympäristöasioiden tietovaltuutetuksi vuonna 2007.
O'Reilly valittiin Euroopan oikeusasiamieheksi vuonna 2013 ja uudelleen vuosina 2014 ja 2019. Vuonna 2018 O'Reilly katsoi, että Euroopan komissio oli rikkonut hyvää hallintotapaa komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin kabinettipäällikkön Martin Selmayrin nimityksessä ensin komission varapääsihteeriksi ja sitten lähes välittömästi pääsihteeriksi aiemman pääsihteerin ilmoitettua yllättäen eläkkeelle jäämisestään. Vuonna 2022 O'Reilly arvosteli komission henkilöstön siirtymistä työskentelemään yksityisellä sektorilla ja vaati tätä koskevien käytäntöjen uudistamista. Samana vuonna hän totesi hallinnolliseksi epäkohdaksi sen, ettei komissio julkaissut komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin ja lääkeyhtiö Pfizerin johtajan Albert Bourlan välisiä viestejä.
O'Reillylle myönnettiin Irlannin oikeusasiamiehenä tekemästään työstä Dublinin University Collegen oikeustieteen kunniatohtorin arvonimi vuonna 2014. Euroopan oikeusasiamiehenä tekemästään työstä hän on saanut Schwarzkopf Europe -palkinnon vuonna 2017, Vision for Europe -palkinnon vuonna 2018 ja Flensburgin yliopiston Europa-palkinnon vuonna 2020.
O’Reilly on naimisissa ja hänellä on viisi lasta.