Aranjuezin kapina

Aranjuezin kapina (, 17.–19. maaliskuuta 1808) oli merkittävä vallankaappaus, joka johti kuningas Kaarle IV:n luopumiseen kruunusta ja hänen poikansa Ferdinand VII:n nousuun valtaistuimelle Espanjassa. Kapinaa on perinteisesti kuvattu kansan spontaanina nousuna pääministeri Manuel de Godoyta vastaan, mutta historiallinen tutkimus osoittaa, että sen takana olivat pitkälti kruununprinssi Ferdinand VII:n kannattajat, jotka ohjasivat tapahtumia pelolla ja taloudellisilla houkuttimilla, kuten rahalla ja viinillä.
Tausta.
Espanjan monarkia oli vuonna 1808 syvässä kriisissä Euroopan sotien ja itsevaltiuden heikkenemisen vuoksi. Kuningas Kaarle IV:n hovin siirtyminen Aranjueziin oli yritys suojautua Ranskan hyökkäykseltä, ja suunnitelmana oli paeta Sevillaan ja mahdollisesti Meksikoon. Pääministeri Manuel de Godoy, joka tunnettiin lempinimellä ”Rauhankreivi”, oli käytännössä maan hallitsija ja hänen ranskanmielinen politiikkansa herätti laajaa vastustusta, erityisesti kruununprinssi Ferdinand VII:ssä ja hänen kannattajissaan. Kapinan taustalla toimi pieni ryhmä Fernandino-puoluetta, joka koostui Asturian prinssin lähipiiriin kuuluvista aatelisista.
Kapinan kulku.
Kapina alkoi yöllä 17.–18. maaliskuuta 1808, kun kapinalliset, aseistettuina keppien, kuokkien ja soihtujen kanssa, hyökkäsivät Manuel de Godoyn taloon Aranjuezissa. Väkijoukko oli levoton ja osin juovuksissa, ja sen toimintaa ohjattiin enemmän ylhäältä käsin kuin spontaanisti. 19. maaliskuuta väkijoukot suuntasivat Godoyn taloon Barquillo-kadulla Madridissa, rikkoen ikkunoita, ryöstäen omaisuutta ja polttaen huonekaluja nuotiossa. Godoy itse piiloutui hyökkäyksen aikana, mutta hänet lopulta vangittiin, mikä merkitsi hänen poliittisen valtansa päättymistä.
Kuningas Kaarle IV luopui kruunusta poikansa Ferdinand VII:n hyväksi 19. maaliskuuta, osittain pelosta kapinallisten väkivaltaa kohtaan. Kapinan perinteinen kuva kansan sankarillisesta toiminnasta ei täysin vastaa historiallisia todisteita, sillä tapahtumat osoittavat, miten pelolla ja manipuloinnilla voidaan ohjata ihmisten toimintaa poliittisiin tarkoituksiin.
Seuraukset.
Aranjuezin kapina muutti Espanjan poliittista tilannetta merkittävästi. Godoy menetti valtansa ja omaisuutensa, vaikka hän myöhemmin sai osittaisen palautuksen asemaansa. Kapina pakotti Ranskan keisari Napoleon Bonaparten puuttumaan Espanjan kruununperimykseen. Kuningasperhe siirrettiin Bayonnen kaupunkiin, missä heidät pakotettiin luopumaan kruunusta Napoleonin hyväksi, joka asetti veljensä Joseph Bonaparten Espanjan kuninkaaksi. Kapina ja sen seuraukset heikensivät Napoleonin valtaa Espanjassa ja vaikuttivat laajasti kansainvälisiin suhteisiin.
Kapinalla oli pitkäaikaisia vaikutuksia myös Espanjan historiankuvaukseen, ja sen myyttinen tulkinta kansan sankarillisena nousuna on säilynyt yli kahden vuosisadan ajan.
Fiesta del Motín.
"Fiesta del Motín" on vuodesta 1981 lähtien Aranjuezissa järjestettävä historiallinen juhla, joka muistuttaa vuoden 1808 kapinasta. Juhla pidetään syyskuun alussa, ja sen aikana esitetään kapinan tapahtumia, kuten hyökkäys Godoyn taloon, dialogien, tanssien ja musiikin avulla. Ohjelmaan kuuluu myös kansalaisten nimittäminen “Amotinado Mayoriksi”, humoristinen “piraattilasku” Tajojoella, musiikkiesityksiä, käsityöläismarkkinoita ja härkätaisteluesityksiä. Juhla on tunnustettu kansalliseksi ja kansainväliseksi matkailutapahtumaksi, ja se yhdistää historiallisen muistelun paikallisiin perinteisiin ja ruokakulttuuriin, symboloiden sosiaalista mullistusta ja Napoleonin vallan heikkenemisen alkua Espanjassa.