Corinium Dobunnorum

Corinium Dobunnorum, usein vain Corinium (lat., myös "Corineum", "Cironium"; ), oli antiikin aikainen kaupunki Britanniassa. Se on kehittynyt nykyiseksi Cirencesterin kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.
Maantiede.
Coriniumin kaupunki sijaitsi Britannian lounaisosassa nykyisessä Gloucestershiressa. Se sijaitsi Churnjoen varrella ja Fosse Wayn ja Glevumista Callevaan kulkeneen Ermine Wayn (eri tie kuin Ermine Street) risteyskohdassa. Glevum sijaitsi Coriniumista noin 25,5 kilometriä luoteeseen ja Calleva kaakkoon. Lounaaseen Coriniumista sijaitsi Aquae Sulis. Jonkin virheen vuoksi kaupungin nimi ei kuitenkaan esiinny "Itinerarium Antonini Augustissa" millään reitillä, joiden on täytynyt kulkea sen kautta, ja myös sen etäisyystiedot seudun muiden kaupunkien välillä ovat virheellisiä.
Historia.
Coriniumin paikalla oli alun perin roomalaisen ratsuväen linnoitus noin vuosina 43–70 jaa. Sen pohjoispuolelle kasvoi kylä ("vicus"). Linnoituksen hylkäämisen jälkeen kylä kehittyi dobunnien heimon kaupungiksi ("civitas"). Kaupunki kasvoi niin, että se oli 100-luvulla väkiluvultaan koko roomalaisen Britannian suurin kaupunki; sen väkiluvuksi on arvioitu noin henkeä. Keisari Hadrianus ilmeisesti kävi Coriniumissa Britannian matkallaan. Kaupungin nimi "Corinium" oli latinalaistettu muoto alkuperäisestä kelttiläisestä nimestä "Cironion", jonka merkitystä ei tunneta. Klaudios Ptolemaios mainitsee kaupungin dobunnien kaupunkina sen kreikankielisellä nimimuodolla.
200-luvulla Corinium oli Britannian toiseksi suurin kaupunki ja hävisi väkiluvussa vain Londiniumille. Se ympäröitiin muurilla jossakin vaiheessa mainittua vuosisataa. Coriniumin arvellaan olleen myöhäisantiikin aikaisen Britannia priman provinssin hallinnolinen keskus.
Paikka säilyi asuttuna pitkälle 500-luvulle. Anglosaksiset lähteet mainitsevat sen vielä Dyrhamin taistelun jälkeen vuonna 577 jaa. 600-luvun "Ravennan kosmografia" mainitsee kaupungin nimimuodolla "Cironium Dobunorum".
Coriniumin arkeologisia kaivauksia on suoritettu erityisesti vuosina 1958–1968.
Rakennukset ja löydökset.
Coriniumista on säilynyt vain vähän näkyviä jäänteitä, koska se on hautautunut syvälle nykykaupungin alle. Kaupunki oli suojattu linnoitteilla, joista on tunnistettu ainakin neljä eri vaihetta. Ensimmäinen rakennettiin 100-luvun jaa. lopulla ja koostui maavallista ja vallihaudasta. Kivestä oli tehty vain torneja ja ainakin koillisen puoleinen portti. 200-luvulla vallin etuseinään rakennettiin 1,1–3 metriä paksu kivimuuri. Myöhemmin lisättiin ulkoisia torneja. Laajimmassa vaiheessaan muuri sulki sisäänsä noin 100 hehtaarin kokoisen alueen. Kaupunginmuurista on nähtävillä pätkä sen koillisreunalla, ja muualla se on jäljitettävissä maavallina.
Kaupungissa oli roomalaisille "castrumeille" tyypillinen ruutuasemakaava, jonka keskiössä oli forum. Asemakaavan "via principaliksena" eli luoteis-kaakkoissuuntaisena pääkatuna toimi katu, joka oli Ermine Waytä. Kaupungissa oli myös ainakin basilika sekä macellum eli kauppahalli. Kaikki nämä ajoitetaan 100-luvulle. Forumia ja basilikaa muutettiin huomattavasti 300-luvulla. Löydöksiin lukeutuu myös liiketiloja ja kaupunkitaloja. Churn-joen kulku näyttää siirretyn luontaisesta paikastaan keinotekoiseen kanavaan, joka kiersi kaupungin pohjoisen ja itäisen reunan; myöhemmin se otettiin osaksi puolustusta.
Kaupungissa oli amfiteatteri, joka oli rakennettu kaupunginmuurin ulkopuolelle noin 200 metriä kaupungista lounaaseen. Sen ensimmäinen vaihe rakennettiin 100-luvun alussa. Tuossa vaiheessa siinä oli maasta tehty katsomo, joka oli tuettu puisilla seinillä. Myöhemmin puu korvattiin kiviaineksella. Amfiteatterin rauniot ovat peittyneet ruohopeitteisiin kumpuihin, mutta sen muoto ja koko ovat edelleen näkyvissä.
Kaupungista tehtyihin esine- ja taidelöytöihin lukeutuu muun muassa piirtokirjoituksia, keramiikkaa, metalliesineitä sekä lattiamosaiikkeja, joihin kuuluu muun muassa kaupungin pohjoispuolella olleesta huvilasta löydetty Orfeus-aiheinen mosaiikki.