Parion

Parion (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Myysiassa Vähän-Aasian luoteisosassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi lähellä nykyistä Çanakkalen maakunnan Kemerin kylää.
Maantiede.
Parion sijaitsi Hellespontoksen rannalla. Sen kuvataan eri antiikin lähteissä sijainneen joko Myysiassa, Fryygiassa, Troaksessa, Propontiissa tai vain Hellespontoksella. Samalla rannikolla Parionin länsipuolella sijaitsi Lampsakos ja itään Priapos. Seutu tunnettiin nimellä Adrasteia, mikä oli peräisin siellä aiemmin olleesta Adrasteian kaupungista. Se oli sijainnut sisämaassa Parionista itäkaakkoon.
Parionin kaupunkivaltion hallussa ollut alue tunnetiin nimellä "Pariane" (). Se oli suhteellisen suurikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu yli 500 neliökilometriä. Parionin länsipuoli oli alun perin Paisoksen ja myöhemmin Lampsakoksen aluetta, ja itäpuoli Priapoksen aluetta.
Historia.
Parion perustettiin arkaaisella kaudella noin vuonna 709 eaa. Sen emäkaupungista on antiikin lähteissä ristiriitaisia tietoja. Strabonin mukaan Parion olisi ollut Miletoksesta, Erythraista ja Paroksesta tulleiden asuttajien perustama siirtokunta, kun taas Pausanias kutsuu sitä pelkästään Erythrain siirtokunnaksi. Joskus emäkaupunkien joukossa mainitaan myös Thasos, joka itse oli Paroksen siirtokunta. Parionin sanottiin saaneen nimensä siirtokuntalaisten johtajasta, Iasonin pojasta Parioksesta. Nykyisin katsotaan, että kaupunki olisi saanut nimensä Paroksesta, joka olisi näin ollut tärkein emäkaupunki. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Parianos" ().
Plinius vanhempi sanoo virheellisesti, että Homeros olisi käyttänyt Parionista nimeä ”Adrasteia”. Sen sijaan Adrasteia oli aiemmin olemassa ollut kaupunki, joka sijaitsi myöhempien Parionin ja Priapoksen välissä. Adrasteian tuhoutumisen jälkeen sen rakennuskiviä käytettiin uudelleen Parionissa.
Parionilla oli suurempi ja parempi satama kuin Priapoksella, ja niin se menestyi ajan kuluessa yhä paremmin Priapoksen taantuessa. Parion tuli Persian valtaan noin vuonna 546 eaa. Tämän jälkeen kaupunki oli tyrannia, ja vuonna 514/513 eaa. sen tyranniksi mainitaan Herofantos. Parion otti osaa Joonian kapinaan ja pelastui vain sattumalta siltä, että Daurises olisi vallannut sen vuonna 497 eaa.
Klassisella kaudella oletettavasti noin vuodesta 478/477 eaa. Parion kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja esiintyy liiton verotusluetteloissa useita kertoja vuosina 454/453–418/417 eaa. 400-luvun eaa. loppupuolen peloponnesolaissodassa Parion oli Ateenan puolella. Kaupunki löi omaa elektrum- ja hopearahaa 400-luvulta eaa. lähtien.
Parion vaikuttaa olleen Ateenan puolella edelleen vuosien 395–387 eaa. Korintin sodassa. Vuoden 387/386 eaa. Antalkidaan rauhassa kaupunki tuli jälleen Persian valtaan. Abydoksen tyranni Ifiades valtasi Parionin vuonna 360 eaa. Pergamonin noustua Parion tuli osaksi attalidien valtakuntaa. Parion tuli Rooman valtaan vuonna 133 eaa. Keisari Augustuksen aikana Parionista tehtiin roomalainen "colonia" eli sotilassiirtokunta nimellä "Colonia Pariana Julia Augusta", myöhemmin "Colonia Gemella Julia Hadriana Pariana/Parium", mikä käy ilmi piirtokirjoituksista ja kaupungin lyömistä rahoista.
Strabon ja Plinius mainitsevat kuriositeettina, että Parionissa oli Ofiogeneis-niminen suku, jonka jäsenet kykenivät parantamaan käärmeen puremia pelkästään koskettamalla purtua ihmistä. Parionista oli kotoisin filosofi Peregrinos Proteus.
Rakennukset ja löydökset.
Parionin paikalta on tehty joitakin löytöjä antiikin aikaisista rakennuksista. Kaupunki on ollut ympäröity muurein, ja niitä on ollut jäljellä vielä 1800-luvulla. Löytöihin lukeutuu myös muun muassa akveduktin jäänteet sekä vesisäiliöitä. Parionilla oli akropolis eli linnavuori, josta on löydetty marmorisia rakennuskiviä ja stelejä.
Parionissa oli suurikokoinen Apollon Aktaiokselle omistettu alttari, joka oli tehty Adrasteian Apollon Aktaioksen ja Artemiin oraakkelipyhäkön marmorikivistä. Pyhäkkö purettiin 300-luvulla eaa., ja sen kivet uudelleenkäytettiin alttariin, jonka suunnitteli Hermokreon. Alttari kuvataan antiikin lähteissä huomattavaksi sekä kokonsa että kauneutensa puolesta. Praksiteles teki kaupunkiin Eroksen patsaan.