Seinäjoen kaupunginkirjasto

Seinäjoen kaupunginkirjasto sijaitsee Seinäjoen kaupungissa Etelä-Pohjanmaalla. Seinäjoen kaupunginkirjasto muodostaa yhdessä 21 muun kunnan kirjastojen kanssa Eepos-kirjastot, joilla on yhteinen verkkokirjasto, kirjastokortti ja käyttösäännöt.
Historiaa.
Kevättalvella 1865 Seinäjoen kappeliseurakunnan nuori kappalainen, pastori Salomon Hirvinen, Östermyran ruukinpatruuna Gustaf August Wasastjerna ja muita vaikutusvaltaisia miehiä kokoontui miettimään Seinäjoen sivistysasioita. Vuosikymmenen toiminut ruukin koulu oli lopetettu ja korvattu taas pyhäkoululla ja lukkarinkoululla. Koulun puutetta päätettiin paikata perustamalla kansankirjasto, johon muiden muassa Östermyran kartanon pehtoori Kyntzell lahjoitti kirjoja. Kirjasto sijaitsi ensin ilmeisesti pappilassa, ja sen ensimmäinen hoitaja oli pastori Salomon Hirvinen. Hänen työtään jatkoivat pastori Wilhelm Lindstedt ja 1870-luvun alussa kanttori Herman Siukonen, jolloin kirjasto ilmeisesti muutti lukkarilaan.
Suurten nälkävuosien aikaan perustettussa kirjastossa oli alkuun 109 teosta ja 1870-luvun puolivälissä 250 nidosta, joista 20 ruotsinkielisiä. Kirjasto karttui kirja- ja rahalahjoituksin, arpajaisin ja kinkereillä tehdyin keräyksin. 1870-luvun alussa perustettiin paikkakunnalle kansakoulu, jonka opettajaksi tuli Juho Korhonen. Tästä alkoi kirjaston ja kansakoulun vuosikymmeniä jatkunut yhteistyö, kun kirjasto muutti vuonna 1878 valmistuneeseen Marttilan vanhaan kouluun. Myös kyläkoulut alkoivat saada omia kirjastojaan: Niemistönkylän koulu vuonna 1900, Törnävän koulu 1906 ja Alakylän koulu 1911. Ei tiedetä tarkasti, milloin Seinäjoen kirjasto siirtyi hallinnollisesti seurakunnalta kunnalle. Kuntakirjasto mainitaan ensi kerran vuoden 1897 kuntakokouksen pöytäkirjassa.
Vuoden 1900 kuntakokouksen hyväksymissä säännöissä edellytettiin kirjastojen hoitoa varten asetettavaksi nelihenkinen johtokunta. Ensimmäiseen johtokuntaan valittiin kirkkoherra E. K. Forsman, maanviljelijä O. E. Könni, opettaja Salomon Lipasti ja neiti Liisi Nikkola.
Seinäjoen jakauduttua vuoden 1931 alusta kauppalaksi ja maalaiskunnaksi Marttilan koulun kantakirjastosta tuli kauppalankirjasto ja Joupinkylän koululle perustettiin maalaiskunnan kirjasto, johon kuuluivat myös kaikki piirikirjastot. Kun kauppala ja maalaiskunta vuonna 1959 jälleen yhtyivät suurkauppalaksi, piirikirjastoista jäivät jäljelle vain Niemistön ja Ämmälän kirjastot, kunnes Seinäjoen ensimmäinen kirjastoauto korvasi ne vuonna 1971. Syksyllä 1956 kauppalan pääkirjasto muutti Valtionkadulle Laurilan taloon.
Opettajan ja kirjastonhoitajan yhteisvirat päättyivät vasta Seinäjoen tultua kaupungiksi 1960 ja uuden kirjastolain tultua voimaan 1961. Tuolloin ensimmäiseksi päätoimiseksi kirjastonhoitajaksi valittiin Ulla Sipponen. Johtokunta korvautui uuden lain mukaisella kirjastolautakunnalla.
Vuonna 1965 kirjasto sai Alvar Aallon suunnitteleman oman toimitalon Aalto-keskuksesta, jossa kirjaston toiminta laajeni musiikkiin ja av-aineistoon. 
Seinäjoen kaupunginkirjasto toimi maakuntakirjastona vuosina 1968–2017. 
Seinäjoen kaupunginkirjaston kirjastonjohtajina toimivat 1963–1965 Ulla Sipponen, 1966–1970 Maija-Liisa Mäkelä ja 1971–1986 Tuula Luhtala. Vuodesta 1987 tehtävänimike muuttui kirjastotoimenjohtajaksi, ja virkaa ovat hoitaneet 1986–1989 Heleena Lönnroth ja hänen jälkeensä Rispa Elonheimo. Nykyinen kirjastotoimenjohtaja on Mervi Heikkilä.
1970-luvulta alkaen kirjasto kehittyi: otettiin käyttöön kirjastoauto ja perustettiin sivukirjasto kaupungin ensimmäiseen lähiöön Kasperiin sekä potilas- ja laitoskirjastot ensin Seinäjoen keskussairaalaan ja Törnävän sairaalaan 1970, vuonna 1976 terveyskeskukseen ja vuonna 1988 Simunanrannan vanhainkotiin. Vuonna 1979 aloitettiin kirjaston kotipalvelutoiminta. Keskimääräinen lainausmäärä 14,9 kirjaa asukasta kohti oli vuonna 1972 maan korkein verrattuna muihin kaupungin- ja kauppalankirjastoihin.
1980-luvun lopulla Seinäjoen kaupunginkirjasto aloitti videoelokuvien lainauksen. Vuonna 1990 kirjaston lehtisali muutti kirjastotalon tilanahtauden vuoksi läheisestä omakotitalosta tehtyyn Lehtitupaan, joka toimi Apila-kirjaston valmistumiseen 2012 saakka, jolloin talo purettiin. 1990-luvun alun lamavuosina lainausmäärät kasvoivat. Kirjastolautakunta korvautui kulttuurilautakunnalla. Vuonna 1994 uusi atk-järjestelmä yhdisti Seinäjoen kaupunginkirjasto-maakuntakirjaston, Kuortaneen ja Nurmon kunnankirjastot sekä Seinäjoen ammattikorkeakoulun kirjaston Seitti-kirjastoiksi.
Pääkirjasto.
Kirjasto sai vuonna 1965 Aalto-keskukseen Alvar Aallon suunnitteleman toimitalon, Aalto-kirjaston. 50 vuotta täyttänyt Alvar Aallon kirjastotalo kävi läpi peruskorjauksen samana vuonna kun Seinäjoen kirjasto täytti 150 vuotta. Pääkirjaston toiminta keskittyi vuonna 2012 valmistuneeseen Apila-kirjastoon. Apilan on suunnitellut JKMM Arkkitehdit, ja se valittiin vuoden betonirakennukseksi. Rakennukset ovat yhteydessä toisiinsa maanalaisen käytävän kautta.
Suojeltu Aalto-kirjasto palautettiin peruskorjauksessa alkuperäiseen asuunsa, jossa se ehti olla vain muutaman vuoden. Vuosien kuluessa kalusteita oli viety varastoon. Peruskorjauksen yhteydessä kaikki ovet, huonekalut, valaisimet ja ikkunoiden puuosat kunnostettiin. Tekniikka piilotettiin rakenteisiin, esimerkiksi ilmanvaihto kirjahyllyjen sokkeleihin ja hyllyjen yläosiin. Kellarissa on muun muassa nuorisotiloja, musiikkihuone ja teatteritila. Kirjaston henkilökunnan työtilat ovat Apila-kirjastossa. Aalto-kirjaston toimistosiipeen suunniteltiin kaupungin kulttuuritoimen työtilat, jotka valmistuivat syksyllä 2015 ennen Aalto-kirjaston 50-vuotisjuhlia.
Aalto-kirjaston katutasossa on lukusali, joka on hiljainen työtila. Samassa kerroksessa on taide-, historia- ja kansatiedekirjat sekä maakuntakokoelma. Siellä on myös kotimaisten lastenkirjojen kokoelma sekä opetus- ja ohjauskäyttöön tarkoitetut ryhmäaineistot.