Vercellae

Vercellae (lat., myös "Vercelum"; , , ) oli antiikin aikainen kaupunki Gallia transpadanassa Italiassa. Se on kehittynyt nykyiseksi Vercellin kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.
Maantiede.
Vercellae sijaitsi Gallia transpadanassa eli Padus (nyk. Po) -joen pohjoispuolisessa Gallia cispadanassa. Se oli rakennettu Sessites (nyk. Sesia) -joen länsirannalle. Vercellae sijaitsi nykyisen, siitä nimensä perineen Vercellin kaupungin paikalla, vaikka aiemmin sitä on sijoitettu myös nykyiseen Borgo Vercelliin noin viisi kilometriä koilliseen. Kaupunki oli Placentiasta ja Ticinumista Eporedian kautta Augusta Praetoriaan kulkeneen tien sekä Mediolanumista Augusta Taurinorumiin kulkeneen tien risteyskohdassa.
Kaupungin hallussa olleella alueella sijaitsi Victumulaen kylä (myös Vicus Ictimulorum, Ictimuli), joka oli kelttiläisten insubrien asutus. Siellä oli kultakaivoksia, joiden on täytynyt olla suhteellisen huomattavia, koska antiikin lähteet mainitsevat lain, joka kielsi, ettei kaivoksilla saanut olla yli työntekijää.
Historia.
Vercellae oli alun perin liguureihin luetun libicien ("Libici") heimon "oppidum". Vuonna 101 eaa. sen lähellä käytiin Vercellaen taistelu eli Campi Raudiin taistelu, jossa Marius voitti kimbrit.
Alun perin Vercellae oli vain linnoittamaton kylä, mutta myöhemmin siitä tuli vahvasti linnoitettu ja tärkeä roomalainen kaupunki. Siitä tuli "municipium" vuoden 49 eaa. jälkeen, ja se luettiin Aniensiksen "tribukseen". Kaupunki tunnettiin sen Apollo-jumalan kultista. Siksi Martialis kutsuu kaupunkia nimityksellä ”"Apollineae Vercellae"”.
Varhaisella keisarikaudella Vercellaeassa toimi Rooman palveluksessa olleiden sarmaattien varuskunta. Siellä oli myös armenialaista ratsuväkeä. 300- ja 400-luvulla jaa. Vercellae oli seutunsa tärkeimpiä kaupunkeja ja merkittävä kristinuskon leviämisen keskus alueella. Vercellae kuitenkin vaikuttaa taantuneen 400-luvulla jaa.
Rakennukset ja löydökset.
Vercellaessa oli ruutuasemakaava ja se oli ympäröity muureilla, joiden arvellaan sulkeneen sisäänsä suorakulmion muotoisen aluen. Pohjois-eteläsuuntainen pääkatu kulki suunnilleen nykyisen Via Galileo Ferrarisin kohdalla, ja se jatkui pohjoisessa kohti Eporediaa ja etelässä kohti Ticinumia. Itä-länsisuuntainen pääkatu kulki suunnilleen nykyisen Via Vincenzo Giobertin kohdalla, ja se jatkui idässä kohti Mediolanumia ja lännessä kohti Augusta Taurinorumia. Kaupungin forum sijaitsi suunnilleen nykyisen Piazza Cavourin paikalla pääkatujen risteyskohdassa.
Kaupungista tehtyihin rakennuslöytöihin lukeutuvat muun muassa roomalaiset kylpylät nykyisillä Piazza Cavourilla ja Via del Duomolla sekä Matronaelle omistettu pyhäkkö Via Verdillä. Tunnistamattomia rakennuksia on löydetty muun muassa Via Giobertiltä ja Via Simone di Collovianolta. Via Monte di Pietàlta on löydetty suuren vesisäiliön ja Corso della Libertàlta siihen liittyneen akveduktin jäänteitä.
Kaupunginmuurien ulkopuolella sijaitsivat muun muassa teatteri, amfiteatteri ja hautausmaat. Hautoja on löydetty erityisesti Mediolanumiin ja Placentiaan johtaneiden teiden varsilta. Jossakin kauempana kaupungista oli Apollolle omistettu lehto ja mahdollisesti temppeli. Nimen perusteella se on sijoitettu nykyiseen Polloneen Alppien juurelle.
Kaupungista tehtyjä löytöjä on esillä Museo Leone Vercellissä. Niihin lukeutuu muun muassa veistoksia, keramiikkaa, rakennusten koristeosia ja hautaesineitä.