Helsingin urheilu

Tämä artikkeli käsittelee urheilua Helsingin kaupungissa. Olympialaisurheilijoiden määrällä mitattuna Helsingin merkittävimpiä urheiluseuroja ovat Helsingin Kisa-Veikot (59 olympiaedustajaa), Nyländska Jaktklubben (52 olympiaedustajaa) ja IFK Helsingfors (45 olympiaedustajaa). Muita merkittäviä urheiluseuroja ovat Jokerit, Viipurin Urheilijat, Helsingin Jalkapalloklubi, Ylioppilasvoimistelijat, Helsingin Jyry, Helsingin Atleettiklubi, Helsingfors Skridskoklubb, Helsingfors Segelklubb, Helsingin Luistinkiitäjät, Helsingin Toverit sekä Suomen Metsästysyhdistys.
Historia.
Varhainen kausi (1877–1887).
Helsingin liikuntakulttuurin kehitys 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa heijastaa suurten kaupunkien suotuisampia kehitysmahdollisuuksia verrattuna maaseutuun. Pääkaupungin aineelliset edellytykset ja väestörakenne loivat edellytykset monipuoliselle järjestötoiminnalle. Pääkaupungin uudenaikaisen voimistelun ja urheilun järjestötoiminnan alkuunpanijat olivat nuorta sivistyneistöä. Kehitys alkoi konkreettisista infrastruktuurihankkeista. Ivar Wilskmanin perustama ensimmäinen suomenkielinen voimisteluseura Alkeisopiston Turnarit (1877) aloitti toimintansa Helsingin Suomalaisen alkeisopiston voimistelusalin juuri valmistuttua.
Toinen uranuurtajaseura oli Helsingin Ponnistus, joka perustettiin vuonna 1887. Sen alkuunpanijoina oli pikkuvirkamiehiä ja liikeväkeä. Helsingin Ponnistuksen johtava henkilö oli Viktor Damm, pappilan vahtimestari, joka sai innostuksensa kansakoulunopettajaltaan ja Helsingin "herrojen seuroista". Hän ystävystyi Ivar Wilskmanin kanssa ja loi Ponnistuksen toiminnalle erityiset suuntaviivat. Sysäyksen Ponnistuksen perustamiseen antoi Dammin siihenastisen voimistelumahdollisuuksien antajan, raittiusseuran voimisteluosaston, lamautuminen. Tämä osoittaa, kuinka liikuntaharrastus etsi uusia organisatorisia muotoja.
Myös raittiusjärjestöillä oli ainakin 1880-luvulta lähtien pienehköjä voimisteluosastoja, mikä osoittaa liikuntaharrastuksen kiinnittymistä laajempiin yhteiskunnallisiin liikkeisiin. Vuonna 1886 vahvistettiin vuonna 1882 muodostetun Helsingin Sporttiklubin säännöt.
Keskeisten seurojen perustaminen.
Ivar Wilskmanin perustama Ylioppilasvoimistelijat (1890) seura sai keskeisen aseman pääkaupungin liikuntakulttuurissa. Seuraavana vuonna perustetun Helsingin Atleettiklubin taustalla oli mekrittävänä tekijänä Saksasta saadut vaikutteet, kun nuori kirjansitoja E. Karlsson yhdessä kolmen konttoristin ja erään koristemaalarin kanssa perusti seuran. Siitä tuli tyypillinen keskiluokan seura, johon liittyi konttoristeja, kauppiaita, opiskelijoita, upseereja, rautatieläisiä, käsityöläisiä ja ammattityöväestöä.
Kirjaltajat olivat erityisen aktiivisia sekä ammattiyhdistystoiminnassa että urheilussa. Vuonna 1894 kirjaltajien ammattiosasto perusti pääkaupunkiin oman urheiluklubin. Vuonna 1902 perustettiin Helsingin Jyry, joka kuului Helsingin työväenyhdistykseen ja nousi ammattityöväestön merkittävimmäksi seuraksi. Ammattityöväestö oli perustamassa myös vuonna 1906 suurlakon jälkeen raittiusyhdistys Koiton Visaa.
Yleisurheilu.
Helsingin merkittävin yleisurheiluseura on Helsingin Kisa-Veikot, joka luokitellaan yleisurheilun Superliigaan. HKV:llä oli vuonna 2024 yhteensä 690 luokkaurheilijaa. HKV:n ohella Superliigaan luokitellaan myös HIFK (409 luokkaurheilijaa) sekä Viipurin Urheilijat (131 luokkaurheilijaa).
HKV on saavuttanut peräti 59 Kalevan maljan voittoa ja sijoittunut 91 kertaa 3 parhaan joukkoon. HKV:n ohella Kalevan maljan kilpailuissa on menestynyt Viipurin Urheilijat (7 voittoa), HIFK (7 voittoa), Helsingin Poliisi-Voimailijat (2 voittoa), Helsingin Toverit (4 kertaa kolmen parhaan joukossa), Kronohagens IF (1 voitto) sekä Idrottsklubben-32 (10 kertaa 10 parhaan joukossa).
Yleisurheilun SM-kilpailut eli Kalevan kisat on järjestetty Helsingissä 21 kertaa vuosina 1909, 1913–1914, 1916, 1918, 1920, 1922, 1928, 1931–1932, 1942-1944, 1946, 1951, 1959, 1969, 1979, 1991 sekä 2003.
Voimistelu.
Helsingin voimistelu sai alkunsa kun Gioacchino Otta muutti Helsinkiin ja tuli vuonna 1835 yiopiston ensimmäiseksi voimistelun opettajaksi ottaen käyttöön lingiläisen voimistelun. Vuonna 1875 Viktor Heikel uudisti voimistelua yhdistelmäksi ruotsalaista ja saksalaista Turnenia. Naiset saivat voimistelukoulutusta Georg ja Matilda Aspin instituutissa vuodesta 1869 lähtien. Vuonna 1875 perustettiin Helsingin ensimmäinen voimisteluseura, joka on tunnettu vuodesta 1882 lähtien nimellä Helsingfors Gymnastikklubb. Seuraavana vuonna perustettiin ensimmäinen naisille suunnattu voimisteluseura Gymnastikföreningen i Helsingfors Elin Waenerbergin aloitteesta.
Palloilulajit.
Jalkapallo.
Helsingin menestynein jalkapalloseura on Helsingin Jalkapalloklubi, joka on pelannut pääsarja SM-sarjassa ja Veikkausliigassa yhteensä 87 kauden ajan. HJK on Suomen menestynein jalkapalloseura ja se on saavuttanut 33 Suomen mestaruutta, 14 SM-hopeaa ja 13 SM-pronssia, minkä lisäksi se on voittanut jalkapallon Suomen Cupin 14 kertaa. HJK:n lisäksi menestyneitä helsinkiläisiä jalkapalloseuroja ovat HIFK, joka on pelannut 36 kautta pääsarjassa ja saavuttanut seitsemän Suomen mestaruutta, Helsingin Palloseura (26 kautta ja 9 mestaruutta), Kronohagens IF (25 kautta ja neljä mestaruutta) sekä Helsingin Toverit (8 kautta ja yksi mestaruus).
Muita pääsarjassa pelanneita helsinkiläisseuroja ovat Finnairin Palloilijat (6 kautta), FC Jokerit ja Helsingin Ponnistus (4 kautta), Pallo-Pojat (3 kautta), IF Gnistan sekä Helsingin Kullervo (2 kautta). Kertaalleen pääsarjassa ovat pelanneet Atlantis FC, Stjärnan sekä FC Viikingit.
Pidempään alemmilla sarjatasoilla pelanneita helsinkiläisseuroja ovat Kallion Palloseura (12 kautta toiseksi korkeimmalla sarjatasolla), Kontulan Urheilijat (10 kautta toiseksi korkeimmalla sarjatasolla), Käpylän Pallo (29 kautta kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla) sekä Malmin Palloseura ja Laajasalon Palloseura (11 kautta kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla).
Pesäpallo.
Nykyisellään Helsingin merkittävimmät pesäpalloseurat ovat miesten Ykköspesiksessä pelaava Puna-Mustat sekä naisten Superpesiksessä pelaava Roihu. Puna-Mustat on pelannut vuoteen 2024 mennessä miesten SM-sarjassa yhteensä 20 kauden ajan ja naisten SM-sarjassa 16 kauden ajan. Puna-Mustat on voittanut yhden miesten Suomen mestaruuden ja viisi naisten Suomen mestaruutta. Roihu puolestaan on pelannut SM-sarjassa ja Superpesiksessä vuoteen 2024 mennessä yhteensä 33 kauden ajan ja voittanut sinä aikana neljä SM-hopeaa.
Historiallisesti Helsingin menestynein pesäpalloseura on Helsingin Pallo-Toverit (HPT), joka on pelannut Suomen korkeimmalla sarjatasolla SM-sarjassa yhteensä 31 kauden ajan ja naisten SM-sarjassa 17 kauden ajan. HPT on voittanut yhden miesten Suomen mestaruuden ja 12 naisten Suomen mestaruutta. Helsingin Pallonlyöjät pelasi SM-sarjassa 23 kauden ajan ja voitti seitsemän miesten Suomen mestaruutta ja yhden naisten Suomen mestaruuden. Työväen Mailapojat pelasi miesten SM-sarjassa 22 kauden ajan ja naisten SM-sarjassa 15 kauden ajan voittaen kaksi miesten ja kahdeksan naisten Suomen mestaruutta.
Mestaruusjoukkueiden lisäksi miesten korkeimmalla sarjatasolla ovat pelanneet Hukat (3 kautta), Helsingin Toverit (3 kautta), Kaisaniemen Tiikerit (2 kautta), Kronohagens Idrottsförening (2 kautta) sekä yhden kauden ajan Helsingin Radiourheilijat sekä Helsinki-Pesis. Helsingin Veto kilpaili lisäksi naisten SM-sarjassa kahdeksan kauden ajan vuosina 1955–1963.
Pesäpallon arvo-ottelu, Itä-Länsi, on pelattu Helsingissä 40 kertaa. Vuosien 1932–1967 aikana Itä-Länsi-ottelu pelattiin pääsääntöisesti Hesperian kentällä. Vuosien 1968–1983 välillä Helsingissä pelattiin pääasiassa Meilahden pesäpallokentällä. Tämän jälkeen ottelu on pelattu useimmiten Helsingin olympiastadionilla. Muita ottelun pelipaikkoja ovat olleeet Eläintarhan kenttä (1935), Kaisaniemen puisto (1946) sekä Töölön pallokenttä (1948 ja 1958).
Amerikkalainen jalkapallo.
Amerikkalaisessa jalkapallossa Helsingin menestynein seura on Helsinki Roosters, joka on vuoteen 2024 mennessä pelannut pääsarja Vaahteraliigassa 45 kauden ajan. Roosters on voittanut Vaahteramaljan 23 kertaa ja saavuttanut kuusi SM-hopeaa sekä viisi SM-pronssia. Roosters on Suomen menestynein amerikkalaisen jalkapallon seura. Roostersin ohella Vaahteraliigassa pelanneita helsinkiläisseuroja ovat viisi Vaahteramaljaa voittanut East City Giants (23 kautta), yhden Vaahteramaljan voittanut Helsinki Wolverines (20 kautta), Kannelmäki Whips (4 kautta), Ferry Island Rams (3 kautta), Helsinki 69ers (3 kautta) sekä Bruinspark Bruins ja Laajasalon Pukit (1 kausi).
Käsipallo.
Helsinki on käsipallon kannalta merkittävä keskus. Helsingin menestynein käsipalloseura on HIFK, joka on pelannut pääsarjassa yhteensä 74 kauden ajan ja voittanut seitsemän Suomen mestaruutta. Muita menestyneitä käsipalloseuroja ovat Arsenal (47 kautta ja kolme Suomen mestaruutta), Kiffen (42 kautta ja yksi Suomen mestaruus), Dicken (40 kautta ja yksi Suomen mestaruus), Sparta (35 kautta ja kolme Suomen mestaruutta) sekä Union (20 kautta ja yhdeksän Suomen mestaruutta).
Muita pääsarjassa pelanneita helsinkiläisseuroja ovat Karhun Pojat (24 kautta), UK-51 (17 kautta), HJK (8 kautta), Helsingin Ilves ja Helsingin Palloseura (5 kautta), Eiran Kisa-Veikot ja Lauttasaaren Pyrintö (3 kautta), Helsingin Real (2 kautta). Kertaalleen pääsarjassa ovat pelanneet Helsingin Hermes (1944), Helsingin Katajaiset (1944), Helsinki Giants (2004), HOK-Veikot (1950) sekä UK-HJK (1976.
Lentopallo.
Lentopallossa menestyneitä helsinkiläisseuroja ovat Johanneksen Pojat, Käpylän Lentopalloilijat sekä Hesa. Johanneksen Pojat on pelannut pääsarjassa 15 kauden ajan ja voittanut kaksi Suomen mestaruutta, Käpylän Lentopalloilijat 13 kauden ajan voittaen kaksi Suomen mestaruutta ja Hesa yhdeksän kauden ajan voittaen yhden Suomen mestaruuden. Muita SM-mitaleita voittaneita joukkueita ovat Poliisien Palloseura (17 kautta), Lautta-Pojat (13 kautta), Koiton Riento (13 kautta) sekä Helsingin Tarmo (12 kautta). 
Lisäksi pääsarjassa pelanneita helsinkiläissseuroja ovat Helsingin Visa (5 kautta), Lentopallo-55 (3 kautta) sekä Rocks Helsinki, Helsingin Isku, Santahaminan Saarenpojat ja Käpylän Urheilijat (1 kausi).
Vesiurheilu.
Purjehdus.
Purjehdusurheilu on yksi vanhimpia urheiluperinteitä, jonka juuret juontavat Suomessa 1800-luvun puoliväliin. Vuonna 1861 perustettu Nyländska Jaktklubben on Suomen toiseksi vanhin pursiseura.
Talviurheilu.
Maastohiihto.
Vaikka hiihdolla on Suomessa pitkät perinteet, ensimmäiset hiihtokilpailut järjestettiin kuitenkin vasta 1864. Kilpailut järjestettiin koululaisille Helsingin ulkojäällä Alexander Hintzen aloitteesta. Ensimmäiset kansallisen tason kilpailut järjestettiin Helsingissä Helsingin Sporttiklubin toimesta vuonna 1886. Helsinki kilpaili Oulun kanssa pitkään hiihtopiirien johtoasemasta. Vuodenvaihteessa 1907–08 Helsingissä perustettiin kaksikielinen hiihtoliitto, joka ei kuitenkaan saanut juurikaan vaikutusvaltaa, mutta jota pidetään kuitenkin Suomen Hiihtoliiton edeltäjänä.
Helsingin merkittävin hiihtoseura on hiihtoliiton valioluokkaan sijalle 6 luokiteltava Pakilan Veto. Pakilan Veto on erikoistunut erityisesti nuorisotoimintaan, mutta sillä on myös menestystä huippu-urheilussa ja aktiivista harrastustoimintaa. AT Ski Team erikoistunut erityisesti huippu-urheilutoimintaan. Muita helsinkiläisiä harraste- ja nuorisoseuroja ovat I-luokkaan luokiteltavat Herttoniemen Hiihtäjät ja Team Electrofit sekä II-luokkaan kuuluva Helsingin Poliisi-Voimailijat.
Tarkkuuslajit.
Golf.
Golfin pelitoiminta alkoi Helsingissä 1930-luvun alussa. Apulaiskaupunginjohtaja Erik von Frenckell järjesti ystäväpiirilleen pelitilaisuuksia Töölön pallokentällä vuosina 1930–1931. Vuonna 1932 pelaajien käyttöön tuli Talin kartano ja sitä ympäröivät viheralueet. Helsingin Golfklubi perustettiin samana vuonna. Talin kenttä oli aluksi 9-reikäinen, ja kasvoi 13-reikäiseksi vuonna 1938. 18-reikäisenä se avattiin olympialaisten yhteydessä heinäkuussa 1952.
Ammunta.
Ampumiskilpailuja järjesti Helsingissä aluksi vuonna 1865 perustettu Suomen Metsästysyhdistys. Säännölliset puitteet ammunta sai 1880-luvulla, kun Alexander Hintzen perustama Helsingfors Sportklubb ryhtyi järjestämään seuraotteluita. Autonomian aikana ampumaurheilua rajoitettiin venäläisten toimesta. Eugen Schauman toimi urheiluampujien parissa johtotehtävissä. Ammunnan MM-kilpailut käytiin Helsingin Malmilla vuonna 1937.