tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
3680 Sasha

3680 Sasha (1987 MY) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
3679 Condruses

3679 Condruses (1984 DT) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3678 Mongmanwai

3678 Mongmanwai (1966 BO) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin spektrityyppi on S-luokkaa (SMASSII).
3677 Magnusson

3677 Magnusson (1984 QJ1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3676 Hahn

3676 Hahn (1984 GA) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3709 Polypoites

3709 Polypoites (1985 TL3) on suuri asteroidi, joka luokitellaan Troijalaisiin asteroideihin. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, jossa se on lähimmillään astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta samalla kiertoradalla Jupiterin kanssa. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3712 Kraft

3712 Kraft (1984 YC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään S-luokkaa (SMASSII).
3713 Pieters

3713 Pieters (1985 FA2) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään K-luokkaa (SMASSII).
3714 Kenrussell

3714 Kenrussell (1983 TT1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3707 Schröter

3707 Schroter (1934 CC) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
3810 Aoraki

3810 Aoraki (1985 DX) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3809 Amici

3809 Amici (1984 FA) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään S-luokkaa (SMASSII).
3847 Šindel

3847 Sindel (1982 DY1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
3848 Analucia

3848 Analucia (1982 FH3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
3849 Incidentia

3849 Incidentia (1984 FC) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään V-luokkaa (SMASSII).
3850 Peltier

3850 Peltier (1986 TK2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on ja se on spektrityypiltään V-luokkaa (SMASSII).
3851 Alhambra

3851 Alhambra (1986 UZ) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3852 Glennford

3852 Glennford (1987 DR6) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
3853 Haas

3853 Haas (1981 WG1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
3854 George

3854 George (1983 EA) on keskikokoinen asteroidi, jonka kiertorata leikkaa Marsin kiertoradan. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3855 Pasasymphonia

3855 Pasasymphonia (1986 NF1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3905 Doppler

3905 Doppler (1984 QO) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty professori Christian Dopplerin (1803–1853) muistoksi.
3904 Honda

3904 Honda (1988 DQ) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Minoru Hondan kunniaksi komeettojen ja supernovien löytämisen ansiosta.
614470 Flordeneu

614470 Flordeneu (2009 ST19) on pieni Maan lähelle tuleva asteroidi, joka luokitellaan Apollo-asteroideihin. Asteroidin kiertorata leikkaa Maan kiertoradan ja ohittaa Maan lähimmillään astronomisen yksikön päästä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ), jolloin se on lähimmillään Auringosta astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidin läpimitta on todennäköisesti – .
Flordeneu on myyttinen hahmo Jacint Verdaguerin runossa "Canigó" vuodelta 1886.
5879 Almeria

5879 Almeria (1992 CH1) on keskikokoinen asteroidi, joka lähestyy Maata mutta ei leikkaa Maan kiertorataa. Asteroidi luokitellaan Amor-asteroideihin, jotka lähestyvät Maata. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on lähimmillään astronomisen yksikön päässä Maasta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
5981 Kresilas

5981 Kresilas (2140 P-L) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
5982 Polykletus

5982 Polykletus (4862 T-1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
5983 Praxiteles

5983 Praxiteles (2285 T-2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5984 Lysippus

5984 Lysippus (4045 T-3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5975 Otakemayumi

5975 Otakemayumi (1992 SG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
5976 Kalatajean

5976 Kalatajean (1992 SR2) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5978 Kaminokuni

5978 Kaminokuni (1992 WT) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5957 Irina

5957 Irina (1988 JN) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
5953 Shelton

5953 Shelton (1987 HS) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
4082 Swann

4082 Swann (1984 SW3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin spektrityyppi on Ch-luokkaa (SMASSII).
Asteroidi on nimetty geologi Gordon A. Swannin kunniaksi.
4083 Jody

4083 Jody (1985 CV) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Joan D. (Jody) Swannin kunniaksi.
4084 Hollis

4084 Hollis (1985 GM) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Andrew J. Hollisin kunniaksi.
4085 Weir

4085 Weir (1985 JR) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty geologi Doris Blackman Weirin kunniaksi.
6009 Yuzuruyoshii

6009 Yuzuruyoshii (1990 FQ1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
6010 Lyzenga

6010 Lyzenga (1990 OE) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
6011 Tozzi

6011 Tozzi (1990 QU5) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
6012 Williammurdoch

6012 Williammurdoch (1990 SK4) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty skotlantilaisen insinöörin William Murdochin (1754-1839) mukaan.
6013 Andanike

6013 Andanike (1991 OZ) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
6014 Chribrenmark

6014 Chribrenmark (1991 PO10) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
6015 Paularego

6015 Paularego (1991 PR10) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
6016 Carnelli

6016 Carnelli (1991 PA11) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
4151 Alanhale

4151 Alanhale (1985 HV1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
4152 Weber

4152 Weber (1985 JF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
4153 Roburnham

4153 Roburnham (1985 JT1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
4154 Rumsey

4154 Rumsey (1985 NE) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
4155 Watanabe

4155 Watanabe (1987 UB1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
4156 Okadanoboru

4156 Okadanoboru (1988 BE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään Cgh-luokkaa (SMASSII).
4157 Izu

4157 Izu (1988 XD2) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään Ch-luokkaa (SMASSII).
4158 Santini

4158 Santini (1989 BE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
4159 Freeman

4159 Freeman (1989 GK) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
4160 Sabrina-John

4160 Sabrina-John (1989 LE) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
4161 Amasis

4161 Amasis (6627 P-L) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty egyptiläisen faaraon Amasis II:n (570-526 eaa.) mukaan.
4162 SAF

4162 SAF (1940 WA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Société Astronomique de Francen kunniaksi.
5352 Fujita

5352 Fujita (1989 YN) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
5336 Kley

5336 Kley (1991 JE1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5337 Aoki

5337 Aoki (1991 LD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5338 Michelblanc

5338 Michelblanc (1991 RJ5) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
5339 Desmars

5339 Desmars (1992 CD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
5340 Burton

5340 Burton (4027 P-L) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
5341 Purgathofer

5341 Purgathofer (6040 P-L) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
61401 Schiff

61401 Schiff (2000 QQ6) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
5557 Chimikeppuko

5557 Chimikeppuko (1989 CM1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5558 Johnnapier

5558 Johnnapier (1989 WL2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää sisemmällä Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5559 Beategordon

5559 Beategordon (1990 MV) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5560 Amytis

5560 Amytis (1990 MX) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5561 Iguchi

5561 Iguchi (1991 QD) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5562 Sumi

5562 Sumi (1991 VS) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5563 Yuuri

5563 Yuuri (1991 VZ1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5564 Hikari

5564 Hikari (1991 VH2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5565 Ukyounodaibu

5565 Ukyounodaibu (1991 VN2) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty japanilaisen runoilijan Kenreimon-in Ukyounodaibun (s. 1157) mukaan.
Esko Kähkönen (professori)

Esko Iivari Kähkönen (24. heinäkuuta 1930 Polvijärvi – 15. elokuuta 1989 Rovaniemen maalaiskunta) oli suomalainen pappi, opettaja ja kasvatustieteen professori.
Kähkönen syntyi maanviljelijä Antti Kähkösen ja Hilma Hirvosen perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1957 oli Seija Irene Pirhonen. Kähkönen tuli ylioppilaaksi Joensuun yhteiskoulusta 1951 ja valmistui Helsingin yliopistosta teologian kandidaatiksi 1956 ja lisensiaatiksi 1965 ja väitteli siellä teologian tohtoriksi 1976. Filosofian kandidaatiksi hän valmistui Jyväskylän yliopistosta 1969. Papiksi Kähkönen vihittiin 1957.
Kähkönen toimi pappina Virtasalmella ja Siilinjärvellä 1957–1960 ja oli Vehmersalmen kirkkoherra 1960–1966. Uskonnon ja historian lehtori hän oli Kemijärvellä seminaarissa 1966–1970 ja Raumalla seminaarissa ja sittemmin opettajankoulutuslaitoksessa 1971–1979. Kähkönen oli Rovaniemen va. opettajankoulutuslaitoksen tilapäinen apulaisprofessori 1975–1979 ja Lapin yliopiston, tuolloin vielä korkeakoulu, uskonnon ja historian didaktiikan lehtori 1979–1983 ja kasvatustieteen dosentti 1980-1983, vt. apulaisprofessori 1980–1983, apulaisprofessori ja ajoittain vt. professori 1983–1989 ja professori heinäkuun alusta 1989 ennen kuolemaansa jo elokuussa. Kähkönen julkaisi sekä tutkimuksia että tietoteoksia.
Carabine (1902)

Carabine oli Ranskan laivaston Arquebuse-luokan hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa.
Valmistus.
Meriministeri de Lanessan tilasi 4. toukokuuta 1900 aluksen Rochefortin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 15. heinäkuuta 1901. Alus laskettiin vesille 21. heinäkuuta 1902 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten toukokuussa 1903. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen syyskuussa 1903.
Palvelus.
Palvelukseen otettaessa alus sijoitettiin Välimeren laivueeseen (), missä se korvasi "Hallebarden". Alus siirrettiin reserviin ja huollettavaksi Bizerteen 1913-1915. Alus oli Välimerellä 1915-1918. Alus menetti 1. lokakuuta 1918 keulansa komentosiltaan saakka törmätessään brittiläisen kauppalaivan "Mentorin" kanssa. Alus saapui joulukuussa 1918 Bizerteen, missä se poistettiin alusluettelosta 8. tammikuuta 1919 ja myytiin 26. heinäkuuta 1921 romutettavaksi.
Sarbacane (1903)

Sarbacane oli Ranskan laivaston Arquebuse-luokan hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa.
Valmistus.
Meriministeri de Lanessan tilasi 4. toukokuuta 1900 aluksen Rochefortin laivastontelakalta, missä köli laskettiin 1. lokakuuta 1901. Alus laskettiin vesille 12. maaliskuuta 1903 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten lokakuussa 1903. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen joulukuussa 1903.
Palvelus.
Palvelukseen otettaessa alus sijoitettiin Välimeren laivueeseen (), missä se oli Bizertessä 1re Armée navalen 2. sukellusvenelaivueen johtoaluksena. Alus oli 1914-1918 Välimerellä, missä se osallistui muun muassa Dardanellien sotatoimiin. Alus poistettiin palveluksesta maaliskuussa 1920 ja alusluettelosta 1. lokakuuta 1920. Se oli tammikuussa 1922 myytävänä Toulonissa.
Hubert von Herkomer

Hubert von Herkomer (1849–1914) oli saksalais-englantilainen taidemaalari. Hänen isänsä oli baijerilainen pyhimyskuvanveistäjä.
Herkomer opiskeli Southamptonissa, Münchenissä ja South Kensingtonissa. Hän maalasi öljy- ja vesiväreillä realistisia kansankuvauksia, kuten "Päivätyön päätyttyä", jossa talonpoikia lepää kylätiellä ja on matkalla kotiin, aikoinaan tunnetun "Viimeinen tarkastus" (Chelsean sotilasvanhukset kirkossa) ja Landsbergin raatihuoneessa kaksi monumentaalista ryhmäkuvaa. Tunnetuimpia hänen maalauksistaan ovat ylhäisöpiirien muotokuvat, kuten neiti Grant eli "Valkopukuinen nainen" (1885), "Mustapukuinen nainen" (1888), muotokuvat Alfred Tennysonista, John Ruskinista, Richard Wagnerista, Henry Stanleysta. Hän maalasi myös omakuvan, joka on Firenzessä Uffizi-galleriassa. Lisäksi hänen tuotantoonsa kuuluu maisema- ja emalimaalauksia sekä kuvitustöitä. Hän kehitteli etsausten tekemiseen teknisiä uudistuksia, piirsi taideteollisia ja rakennustaiteellisia luonnoksia. Hänen tuotantoonsa kuuluu myös runoja, sävellyksiä ja kirjoituksia yhteiskunnallisista kysymyksistä.
Herkomer valittiin 1885 professoriksi Oxfordin yliopistoon, jossa pitämistään luennoista hän julkaisi kokoelman "Etching and mezzotint engraving" (1892). Taidekoulussaan Busheyssa hänellä oli vuosien mittaan satoja oppilaita.
Mousquet (1902)

Mousquet oli Ranskan laivaston Arquebuse-luokan hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa.
Valmistus.
Alus tilattiin 14. marraskuuta 1900 Nantesista Ateliers et Chantiers de la Loirelta, missä köli laskettiin marraskuussa 1900. Alus laskettiin vesille 7. elokuuta 1902 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten helmikuussa 1903. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen kesäkuussa 1903.
Palvelus.
Palvelukseen otettaessa alus sijoitettiin Välimeren laivueeseen (). Se saattoi huhtikuussa 1904 Kaukoitään risteilijä "D’Assasin". Alus siirrettiin 1911 Saigonissa reserviin, mistä se palautettiin palvelukseen 5. maaliskuuta 1914 korvaamaan "Fronde". Alus upposi 28. lokakuuta 1914 Penangin edustalla ajettaessa takaa Saksan keisarikunnan laivaston risteilijää "SMS Emdeniä".
Juuso Lampila

Juuso Lampila oli suomalainen jalkapallo- ja jääpallovalmentaja. Hän valmensi Turun Palloseuran jalkapallojoukkuetta vuodet 1939–1947 ja oli ensimmäinen varsinainen valmentaja joukkueen historiassa. 
Lampila oli alun perin Suomen Palloliiton jääpallojoukkueen valmentaja. Hän tuli työskentelemään Turun klassillisen lyseon voimistelunopettajaksi ja ryhtyi samalla valmentamaan TPS:aa. Lampilan alaisuudessa TPS saavutti SM-kultaa kausilla 1939 ja 1941, hopean 1944 sekä Palloliiton SM-hopean 1946. 
Lampila valmensi 1940-luvulla myös Pargas IF:n jalkapalloilijoita.
Herkommer

Herkommer on muun muassa seraavien henkilöiden sukunimi:
Herkomer (toisinaan myös muodossa "Herkommer") on muun muassa seraavien henkilöiden sukunimi:
Soile Lahti

Soile Lahti (s. 1975) on suomalainen virkamies. Hän on toiminut vuodesta 2023 lähtien Kuopion kaupunginjohtajana.
Aikaisemmin Lahti on toiminut Itä-Suomen aluehallintoviraston ylijohtajana, Pohjois-Savon työ- ja elinkeinotoimiston johtajana, hoivapalveluja tarjoavan Vetrean Terveys Oy:n toimitusjohtajana, lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean hallintojohtajana, Maaningan kunnanjohtajana ja Riihimäen hallintojohtajana.
Javeline (1902)

Javeline oli Ranskan laivaston Arquebuse-luokan hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa.
Valmistus.
Alus tilattiin 14. marraskuuta 1900 Nantesista Ateliers et Chantiers de la Loirelta, missä köli laskettiin marraskuussa 1900. Alus laskettiin vesille 15. lokakuuta 1902 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten maaliskuussa 1903. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen 30. kesäkuutaa 1903.
Palvelus.
Palvelukseen otettaessa alus sijoitettiin pohjoiseen laivueeseen (). Alus saattoi huhtikuussa 1904 Kaukoitään risteilijä "D’Assasin", mistä se palasi 30. toukokuuta 1905 Rochefortiin. Alus oli 1914-1915 Cherbourgia suojanneiden sukellusveneiden () johtoaluksena ja myöhemmin 3. sukellusvenelaivueen johtoaluksena Cherbourgissa. Alus oli 1915-1918 Kanaalin 3. torpedovenelaivueen johtoaluksena. Se poistettiin alusluettelosta 12. tammikuuta 1920 ja asetettiin myyntiin 2. kesäkuuta 1920 Cherbourgissa. Alus myytiin elokuussa 1920 romutettavaksi.
Gottfried Hermann

Gottfried Hermann (1772–1848) oli saksalainen filologi. Hän tutki antiikin kreikan kielioppia.
Hermannn oli vuodesta 1798 Leipzigin yliopistossa ylimääräinen, vuodesta 1803 vakinainen professori. Hän johti sitä klassista filologian suuntaa, joka piti tärkeänä tarkkaa, kielentuntemukseen perustuvaa antiikin teosten ymmärtämistä. Hän käsitteli antiikkista runomittaa useissa teoksissaan (1796–1818), kuten "Elementa doctrinæ metricæ" (1816), "Epitome doctrinæ metricæ" (4. p. 1869) ja perusti kielitieteellisten tutkimustensa kautta rationaalisen kreikan kieliopin käsittelyn. Hän toimitti joidenkin antiikin kirjailijoiden teoksista kriittisiä tekstijulkaisuja, joista merkittävimpiä ovat Sofokleen ja Euripideen näytelmien editiot. Osa tutkielmista on ilmestynyt teoksessa "Opuscula" (osat 1–7, 1827–1839; 8. osa 1877).
Puolivälinlampi (Hyvinkää)

Puolivälinlampi on Uudellamaalla Hyvinkäällä Suolijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Puolivälinlampi on 250 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Se on muodostunut kallioisen mäkimaaston painanteeseen. Se on muodoltaan kuin tiimalasi eli keskeltä kaventunut. Ympäröivien mäkien huiput kohoavat 10–16 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Samassa laaksossa sijaitsee myös Hepolammi ja lampia erottaa tasainen suoalue. Sen syvyys on noin 10 metriä eikä siinä ei ole kartan mukaan saaria. Lammen rantaviivan pituus on 550 metriä ja se on autio. Vaikka sen läheisyyteen ei johda polkuja tai teitä, on sen valuma-alueella suoritettu hakkuita.
Luontoarvoja.
Natura-alue.
Puolivälinlampi sisältyy Kytäjän-Usmin metsäalueeseen, joka on Metsähallituksen alainen alue ja joka sisältyy Suomen Natura 2000-ohjelmaan (FI0100051, 22,66 km²). Suojelualueeseen kuuluvat lammen lähiympäristö ja vesialue yhdessä Hepolammin sekä Suolijärven ranta-alueiden kanssa.
Vedenlaatu.
Puolivälinlammen vedenlaatua on tutkittu ainakin huhtikuussa ja syyskuussa 1984. Silloin se on ollut ruskeavetinen ja melko karu järvi. Vedenväriksi saatiin 100 mg Pt/l ja 180 mg Pt/l. Vesi on ollut melko hapanta (pH 5,4 ja pH 6,1 ) ja sen alkaliteetti on pieni (0,02 mmol/l ja 0,07 mmol/l). Lampi on siten altis happamoitumiselle. Happitaloudeltaan Puolivälinlampi on normaali suomalainen metsälampi, pintavedessä happitilanne on hyvä, mutta kerrostuneisuuden aikaan alusvesi muuttuu hapettomaksi. Veden kokonaisfosforipitoisuudet ovat vähäiset (4,0 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) ja 13 μg/l), samoin ovat kokonaistyppipitoisuudet (390 μg/l ja 760 μg/l), kuten myös kesämittauksen klorofylli-a-pitoisuus (5,6 μg/l).
Vesistösuhteet.
Puolivälinlampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueella (21.03), jonka Suolijärven-Hirvijärven valuma-alueeseen (21.033) lampi kuuluu. Sen valuma-alue on 54 hehtaaria. Lampeen on johdettu neljä metsäojaa, joista yksi tuo suoalueen toiselta laidalta Hepolammin vesiä. Puolivälilammen laskuoja Tuttulanoja alkaa sen lounaispäästä. Se virtaa aluksi kohti kaakkoa ja laskee 1,5 kilometrin päässä Suolijärven eteläosaan. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,3 metriä mpy (N2000), joten Tuttulanojalle kertyy pudotusta 25,9 metriä. Laskuojan kaltevuudeksi tulee keskimäärin 17 metriä kilometrille.
Natriumdimetyyliditiokarbamaatti

Natriumdimetyyliditiokarbamaatti (C3H6NS2Na) on natrium- ja dimetyyliditiokarbamaatti-ionien muodostama ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa reagenssina polymeerien valmistuksessa ja sienimyrkkynä maataloudessa.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö.
Huoneenlämpötilassa natriumdimetyyliditiokarbamaatti on väritöntä kiteistä ainetta Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen ja vesiliuokset ovat väriltään usein kellertäviä tai vihertäviä. Aine liukenee lisäksi poolisiin orgaanisiin liuottimiin, kuten metanoliin. Natriumdimetyyliditiokarbamaatti reagoi useiden metallisuolojen kanssa muodostaen veteen liukenemattomia komplekseja.
Natriumdimetyyliditiokarbamaattia valmistetaan dimetyyliamiinin ja hiilidisulfidin reaktiolla natriumhydroksidiliuoksessa.
C2H7N + CS2 + NaOH → C3H6NS2Na + H2O
Natriumdimetyylisulfidia käytetään kumien valmistuksessa luonnon- ja butadieenikumien vulkanointia kiihdyttävänä yhdisteenä. Muiden polymeerien valmistuksessa se toimii polymeeriketjun kasvun lopettavana reagenssina. Yhdistettä käytetään myös vedenkäsittely- ja korroosionestoaineena. Ainetta voidaan käyttää myös fungisidina ja siitä valmistetaan useita muita maatalouskemikaaleina käytettäviä yhdisteitä. Euroopan unionin alueella natriumdimetyyliditiokarbamaatin käyttö kasvinsuojeluaineena kiellettiin vuonna 2002.
Sagaïe (1902)

Sagaïe oli Ranskan laivaston Arquebuse-luokan hävittäjä ensimmäisessä maailmansodassa.
Valmistus.
Alus tilattiin 7. marraskuuta 1900 Le Havre-Gravillesta Forges et Chantiers de la Méditerranéelta, missä köli laskettiin vuonna 1901. Alus laskettiin vesille 15. marraskuuta 1902 ja otettiin palvelukseen koeajoja varten lokakuussa 1902. Alus otettiin varsinaiseen palvelukseen huhtikuussa 1903.
Palvelus.
Palvelukseen otettaessa alus sijoitettiin pohjoiseen laivueeseen (), mistä se siirrettiin vielä samana vuonna Lorientiin Défense mobileen. Aluksen kattilat vaihdettiin 1911-1912 Lorientissa. Alus oli Cherbourgissa reservissä, mistä se palautettiin palvelukseen 1. elokuuta 1914. Alus siirrettiin syyskuussa 1915 Välimerelle, jossa muodostettiin Armée navalen uusi sukellusveneentorjuntalaivue. Se oli vuodesta 1917 alkaen Bizertessä. Alus poistettiin palveluksesta maaliskuussa 1920 ja asetettiin myyntiin Lorientissa. Se poistettiin alusluettelosta 1. lokakuuta 1920 ja myytiin 12. huhtikuuta 1921 Lorientissa romutettavaksi.
Luettelo Kylian Mbappén maajoukkuemaaleista

Tämä on luettelo Kylian Mbappén maajoukkuemaaleista. Mbappé on ranskalainen jalkapalloilija, joka pelasi ensimmäisen ottelunsa Ranskan A-maajoukkueessa vuonna 2017. Hän on tehnyt marraskuun puoliväliin 2025 mennessä 55 maajoukkuemaalia, mikä tekee hänestä Ranskan maajoukkueen historian toiseksi parhaan maalintekijän.
Maalit.
"Päivitetty 14. marraskuuta 2025"
Hattutemput.
"Päivitetty 3. marraskuuta 2025"
Tilastot.
"Päivitetty 14. marraskuuta 2025"
Ludimar Hermann

Ludimar Hermann (1838–1914) oli saksalainen fysiologi. Hän oli ensin fysiologian professorina Zürichin yliopistossa ja vuodesta 1884 Königsbergin yliopistossa. Hänen tutkimustyönsä kohteena olivat lähinnä hermo- ja lihasfysiologian sekä äänifysiologia. Erityisesti häntä kiinnosti niin sanotun animaalisen sähkön tutkiminen. Hän julkaisi 1863 oppikirjan "Lehrbuch der Physiologie", josta ilmestyi useita painoksia ja joka myös käännettiin muillekin kielille. Lisäksi hän toimitti laajan käsikirjan "Handbuch der Physiologie" (6 nid., 1879–1882), johon aikakauden merkittävät tutkijat kokosivat fysiologian silloisen tiedon.
Rahapelirikos

Rahapelirikos on Suomen rikoslaissa määritelty rikos, joka tarkoittaa laittomien rahapelien järjestämistä, ulkomaisten rahapelien markkinoimista tai välittämistä Suomeen tai osallistumista laittoman rahapelitoiminnan järjestämiseen.
Rahapelirikoksen lievempi muoto on rahapelirikkomus, josta seuraa sakko. Tämä koskee esimerkiksi tilanteita, joissa kyse on pienehköstä, kertaluonteisesta toiminnasta.
Määritelmä rikoslaissa.
Rikoslain 16 a § Rahapelirikos&lt;br&gt; 
Joka:&lt;br&gt;
1) toimeenpanee rahapelin luvattomasti 
2) myy tai välittää arpoja muun kuin arpajaislain (1047/2001) 11 §:ssä mainitun rahapeliyhtiön toimeenpanemaan rahapeliin tai markkinoi sellaista rahapeliä vastoin arpajaislain 2 §:n 2 momentin 2 kohdassa säädettyä kieltoa, 
3) myy tai välittää arpoja rahapeliin ulkomaille tai markkinoi rahapeliä ulkomaille vastoin arpajaislain 2 §:n 2 momentin 2 kohdassa säädettyä kieltoa, 
4) ilman rahapelin toimeenpanijan lupaa myy tai välittää arpajaislain 11 §:ssä mainitun rahapeliyhtiön toimeenpanemaan rahapeliin liittyviä arpoja taikka vastaanottaa sellaiseen rahapeliin liittyviä pelipainoksia tai välittää sellaiseen rahapeliin liittyviä voittoja vastoin arpajaislain 62 §:n 2 momentin 3 kohdassa säädettyä kieltoa taikka 
5) luovuttaa tilan raha-automaatin, erityisautomaatin tai kasinopelin käytettävänä pitämiseen, jos sitä pitää käytettävänä muu kuin arpajaislain 11 §:ssä mainittu rahapeliyhtiö, vastoin arpajaislain 2 §:n 3 momentissa säädettyä kieltoa, 
on tuomittava, jollei teosta muualla laissa säädetä ankarampaa rangaistusta, rahapelirikoksesta sakkoon tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Evangelical Covenant Church

Evangelical Covenant Church (aik. Swedish Evangelical Mission Covenant Church of America) on evankelinen protestanttinen kirkkokunta, joka sai alkunsa ruotsalaisista pietisteistä ja luterilaisista maahanmuuttajista. Kirkkokunta perustettiin vuonna 1885 vapaaehtoisena yhdistyksenä, joka keskittyi lähetystyöhön, koulutukseen ja yhteisöllisyyteen ilman tiukkoja tunnustuskysymyksiä. ECC juontaa juurensa 1800-luvun ruotsalaisista herätysliikkeistä, jotka korostivat henkilökohtaista hurskautta, raamatuntutkimusta ja maallikkojen osallistumista. ECC painottaa Raamatun auktoriteettia, pelastusta armosta uskon kautta ja kaikkien uskovien pappeutta välttäen samalla jäykkiä uskonkappaleita ja suosien liiton yhtenäisyyttä.
Kirkko perustettiin Yhdysvalloissa Ruotsin luterilaisen lähetyssynodi ja Ruotsin luterilaisen Ansgarius-synodin yhdistyessä. Aluksi nimenä oli "Swedish Evangelical Mission Covenant Church of America". Vuonna 1937 nimestä poistettiin ruotsalaisuutta ilmentävä määre, vuonna 1957 poistettiin lähetystyötä korostava sana ja vuonna 1983 Amerikaan viittaavat sanat.
Luettelo Tampereen katutaiteesta

Luettelo Tampereen katutaiteesta sisältää Tampereen katutaideteoksia, muraaleja ja graffiteja. Artikkelissa esitellään myös seinämaalauksia Hiedanrannassa.
Taideteokset.
Luettelossa on julkisilla paikoilla olevia katutaideteoksia. Luettelossa ei mainita rakennusten sisällä ja suljetuilla sisäpihoilla olevia julkisia teoksia. Teokset ovat luettelossa nimensä mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Sijaintipaikka on puiston, aukion, rakennuksen tai muun vastaavan nimi ja/tai katuosoite. Alue tarkoittaa kaupunginosaa tai Tampereen tilastoaluejaon mukaista tilastoaluetta. Karttalinkki osoittaa teoksen sijaintipaikan kymmenien metrien tarkkuudella. Tässä luettelossa on 132 kohdetta.
Seinämaalaukset Hiedanrannassa.
Väliaikainen Hiedanranta on tunnettu katutaiteen kohde näyttävien seinämaalausten ja graffitien takia. Luettelossa esitellään alueen merkittävimpiä seinämaalauksia.
Willie Robertson

Willie Jess Robertson (s. 24. huhtikuuta 1972) on yhdysvaltalainen liikemies ja televisiopersoona, joka tunnetaan parhaiten Duck Commanderin toimitusjohtajana. Duck Commander on perheyritys, joka valmistaa ankkakutsuja ja metsästysvarusteita. Yrityksen perusti hänen isänsä Phil Robertson vuonna 1973. Robertson kasvoi maaseudulla Louisianassa, jossa painotettiin voimakkaasti ulkoilua ja kristillisiä periaatteita. Hänellä on kauppatieteiden tutkinto, ja hän muutti yrityksen vaatimattoman toiminnan monen miljoonan dollarin yritykseksi strategisen laajentumisen avulla, mukaan lukien Buck Commander -tuotemerkin lanseeraus hirvieläimiin liittyville tuotteille.
Hän nousi kansalliseen kuuluisuuteen A&amp;E-kanavan tosi-tv-sarjan Duck Dynasty keskeisenä hahmona. Sarja esitettiin vuosina 2012–2017, ja se korosti Robertson-klaanin liiketoiminnan dynamiikkaa, metsästyselämää ja vakaumuksellista uskoa. Sarja keräsi huippukatselijamäärät, mikä korosti yleisön kiinnostusta perinteisiin arvoihin kulttuurikeskustelujen keskellä. Robertson on myös kirjoittanut kirjoja perheestä ja uskosta, tuottanut ulkoilma-aiheista sisältöä ja esiintynyt elokuvissa. Hän on keskittynyt yrittäjyyteen, joka perustuu perheen yhteistyöhön.
"Newsmax" nimesi Robertsonin 100 vaikuttavimman evankelisen joukkoon Yhdysvalloissa vuonna 2017.
Maastohiihdon Suomen Cup 2025–2026

Maastohiihdon Suomen Cupin kausi 2025–2026 on kilpailusarjan 15. kausi. Se alkoi Sotkamon Vuokatista 1. marraskuuta 2025 ja päättyy Inariin 12. huhtikuuta 2026. 
Pisteet.
Pisteitä jaetaan jokaisen kilpailun 30 parhaalle oheisen taulukon perusteella. Viestikilpailuissa seuroille jaetaan kaksinkertaiset pisteet.
Tulokset.
Miehet.
Henkilökohtaiset kilpailut.
Tilanne
"Tilanne 3/9 kilpailun jälkeen"
Viestit.
Tilanne
"Tilanne 1/5 kilpailun jälkeen"
Naiset.
Henkilökohtaiset kilpailut.
Tilanne
"Tilanne 3/9 kilpailun jälkeen"
Viestit.
Tilanne
"Tilanne 1/5 kilpailun jälkeen"
Palkintorahat.
Palkintorahoja maksetaan kaudella 2025–2026 yhteensä 70 000 €. SM-kilpailuista ei jaeta osakilpailukohtaisia palkintoja. Viestikilpailujen palkinnot jaetaan seuroille. Palkinnot jaetaan oheisen taulukon perusteella.
"Taulukossa lyhenne HK tarkoittaa henkilökohtaisia kilpailuja."
Televisiointi.
Suomen Cupin kaikki kilpailut televisioidaan Ylen ja Viaplayn kanavilla.