Faros (kaupunki)

Faros (, ) eli Faria (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") samannimisellä saarella (nyk. Hvar) Illyriassa nykyisen Kroatian alueella. Se sijaitsi nykyisen Stari Gradin kaupungin paikalla.
Maantiede.
Faroksen kaupunki sijaitsi samannimisen saaren, nykyisen Hvarin saaren, länsipäässä olevan pitkän lahden pohjukassa. Saari sijaitsi Illyrian rannikolla ja on Adrianmeren pisin. Kaupunki sijaitsi nykyisen Stari Gradin, italialaisittain Città Vecchia, paikalla.
Faroksen kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. Kaupungin itäpuolella sijaitsi hedelmällinen laakso, nykyinen Jelsan tasanko, jonka pinta-ala on noin 20 neliökilometriä. Siitäkin vain länsiosa kuului Faroksen alueeseen ja loput paikallisille illyrialaisille. Tasangolta on löydetty merkkejä maan jakamisesta noin × 200 metrin kokoisiin palstoihin. Joskus samalle saarelle on sijoitettu myös toinen polis, Herakleia.
Historia.
Faros oli Paroksesta tulleiden joonialaisten perustama siirtokunta. Siirtokuntalaiset antoivat saarelle ensin kotikaupunkinsa nimen. Myöhemmin sen nimeksi muuntui Faros. Kaupunki perustettiin vuonna 385 eaa., ja perustamisessa paroslaiset saivat apua Syrakusan tyrannilta Dionysios vanhemmalta. Paikalla oli varhaisempi illyrialainen asutus. Arkeologisten löytöjen perusteella siinä on saattanut olla myös varhaisempi, siirtokuntavaihetta edeltänyt kreikkalainen asutus. Faros oli ainoa joonialainen siirtokunta koko Adrianmeren alueella; seudun muut kreikkalaiskaupungit olivat doorilaisia.
Faros joutui pian perustamisensa jälkeen illyrialaisten hyökkäyksen kohteeksi. Illyrialaiset kuitenkin voitettiin Issasta käsin toimineen, Dionysioksen alaisen laivaston avulla. Faros löi omaa hopea- ja pronsirahaa 300-luvulta eaa. lähtien. Rahoissa oli kirjoitus , ”faroslaisten [polis]”.
Kun roomalaiset julistivat ensimmäisen illyrialaissodan illyrialaisia vastaan vuonna 229 eaa., faroslainen Demetrios petti vaimonsa, illyrialaisten kuningattaren Teutan, ja sai kiitokseksi itselleen ison osan kuningattaren vallassa olleesta alueesta. Myöhemmin Demetrios luotti hyviin väleihinsä Makedonian hoviin ja uhmasi roomalaisia. Lopulta hän sai roomalaisten koston itsensä ja kotisaarensa päälle, ja Lucius Aemilius Paullus valloitti ja tuhosi Faroksen toisessa illyrialaissodassa vuonna 219 eaa. Polybios sanoo kaupungin olleen vahvasti linnoitettu. Demetrios pakeni Makedoniaan.
Myöhemmin Faros rakennettiin uudelleen, mutta menetti itsenäisyytensä. Dalmatian provinssin perustamisen yhteydessä Faroksesta tuli osa sitä. Kaupungin itäpuolen laakson maat jaettiin roomalaisille veteraaneille.
Nykyisen Hvarin saaren nimi on muuntunut Faroksesta. Stari Gradin tasanko on nykyisin Unescon maailmanperintökohde, koska sen kulttuurimaisema ja maanjako on säilynyt hyvin samanlaisena kuin antiikin ajalla. 
Rakennukset ja löydökset.
Kreikkalaisajan Faroksesta on tehty vain vähän löytöjä. Kaupungin pinta-alaksi on arvioitu 1,5–6 hehtaaria. Kaupunki on ollut ympäröity muurein, jotka ovat olleet osaksi kyklooppimuurimaiset. Roomalaiselta kaudelta on löydetty lattiamosaiikkeja. Kaupungin ympäristöstä on löydetty maatalojen ja vanhojen peltoja erottaneiden muurien jäänteitä. Esinelöytöihin lukeutuu pääasiassa piirtokirjoituksia, keramiikkaa ja rahoja.