47. sotasairaala

47. sotasairaala (47. SotaS) toimi talvisodassa nimillä 14. sotasairaala (14. SotaS) Käkisalmessa ja 47. sotasairaala (47. SotaS) Varkaudessa. Jatkosodan aikana 47. sotasairaala toimi Varkaudessa. 
Talvisota.
Käkisalmen suojeluskuntapiiri antoi perustamiskäskyn kaupunginlääkäri Y Miettiselle, joka määrättiin sairaalan päällikkölääkäriksi. Vasta 12. lokakuuta 1939 annettiin myös muille sairaalaan henkilökuntaan kuuluville palvelukseenastumismääräykset. Jo samana päivänä saapuivat ensimmäiset potilaat Kannakselle ja ympäristökuntiin sijoitetuista joukko-osastoista hoidettavaksi. Perustamiskäskyssä oli useita toimintaohjeita ja liitteitä. Vain sairaalan sijoittumista koskevat ohjeet olivat hyödyllisiä. Sairaalan henkilökuntaan kuului 10 lääkäriä, kaksi virkailijaa, 41 sairaanhoitajaa, 56 lottaa, 22 alipäällystöön ja miehistöön kuuluvaa, 4 autonkuljettajaa ja lähettiä. Kaikkia ei annettu kutsua palvelukseen, osa vapautettiin ja osa lomautettiin. Sairaalan käyttöön varatut välineet olivat instrumentteja lukuunottamatta käyttöön kelpaamattomia. Perustamisvaiheessa sairaalan varastoihin hankittiin paljon käyttöön kelpaamatonta tavaraa. Hankintoihin ja tilojen muutostöihin suhtauduttiin kielteisesti. Sairaala joutui toimimaan pienissä tiloissa, joka ruuhkatui ja viivästytti potilaiden hoitoa. Muutostöille piti hankkia suojeluskuntapiirin lupa, suojeluskuntapiirin ja sairaalan käsitykset näistä muutostöistä olivat erilaiset. Koulut määrättiin annettavaksi rauhanajan käyttöön ja tämä sotki sotasairaalan toimintaa. Koulujen ollessa taas toiminnassa kolmantena toimintapäivänä ensimmäiset haavoittunet saapuivat kouluille, joista oli juuri poistettu sairaalan kalausto. Sairaalan henkilökunta teki useita vuorokausia töitä saadakseen sen taas toimintakuntoon. Kun osastot saatiin toimintakuntoon saapui 5. joulukuuta 1939 määräys 14. sotasairaalan toiminnan lopettamisesta, osan kalustosta ja henkilökunnan siirtämisestä Varkauteen. Osa varusteista jäi Käkisalmessa toimineen 3. kenttäsairaalan käyttöön. 
47. sotasairaala perustettiin 7. joulukuuta 1939 puhelimessa annetulla käskyllä. Kirjalista määräystä ei annettu. Päällikkölääkärin tehtävää hoiti lääkintäkapteeni Yrjö Miettinen, talouspäällikkönä osastopäällikkö E. Kari ja myöhemmin reservin värikki R. Virolainen. Apteekkarina toimi reservin lääkintäluutnantti P. Randelin ja ylihoitajana Aino Hollo. Reservin värikki Virolainen siirtyi huoltokoulutuskeskkseen 47. sotasairaalan perustamisvaiheessa. 
Sairaalan henkilökunta oli mitoitettu Käkisalmessa 300:n potilaan hoitamiseen ja Varkaudessa paikkoja oli 600. Tämä lisäsi työkuormaa. Myöhemmin paikkaluku nousi 840:een. 13. sotasairaalan toiminnan loppuminen Lappeenrannassa ja sen henkilökunnan siirtyminen osaksi 47. SotaS:ää paransi vasta henkilökuntatilannetta. Rauhanteon jälkeen 16. sotasairaala evakuoitiin Varkauteen ja henkilökunta liitettiin osaksi 47. SotaS:aa. 
47. sotasairaalan toiminta ajettiin alas vaiheittain. Osasto IV luovutettiin 16. sotasairaalan käyttöön 16. maaliskuuta 1940. Osasto II:n potilaat siirrettiin muille osastoille ja sen toiminta päättyi 5. toukokuuta 1940. Osasto V:n varuskuntaväki siirtyi Varkauden varuskuntasairaalan alaisuuteen 15. toukokuuta 1940. Samalla sille luovutettiin sairaalan omaisuutta. Osasto IV b siirtyi Varkauden kauppalan haltuun 15. toukokuuta 1940. Osastojen I ja III potilaat siirrettiin 20. kesäkuuta 1940 sairasjunalla 20. sotasairaalaan Siilinjärvelle henkilökunnan saattaessa potilaat. Samalla 47. sotasairaalan potilashoito päättyi. Esikunta ja taloustoimisto inventoivat sairaalan omaisuuden ja päättivät kirjanpidon. 47. sotasairaalan päällikkölääkäri, lääketieteen lisensiaatti ja yksi sairaanhoitaja jäivät Varkauden sairaalassa toimivalle sotavammapoliklinikalle antamaan hoitoa sen potilaille.
Jatkosota.
47. sotasairaalan perustaminen käynnistyi 19. kesäkuuta 1941 päämajan antaman määräyksen perusteella. Perustamistyö valmistui 30. kesäkuuta 1941. Käytössä oli Savonlinnan suojeluskuntapiirin laatima perustamissuunnitelma.
Sotasairaala muodostui osastoista, joiden toimintaan vaikuttivat hoidettavat sairaudet ja niiden vaikeusaste. A-osastot ja sairaalat oli tarkoitettu vaikeille kirurgisille tapauksille, joiden hoitoon tarvittiin leikkaussalia, röntgeniä ja laboratoriota. B-osastoilla hoidettiin lievemmin haavoittuneita ja järjestettiin kirurgisten potilaiden kuntoutus. Lisäksi siellä hoidettiin sisätautien potilaita ja tartuntatauteja sairastavia.
Päällikkölääkärinä toimi lääkintäkapteeni M. Ch Ehrström. Talouspäällikkönä toimivat kapteeni Lauri Jalkanen (18.6.1941-8.7.1941), luutnantti Jussi Teivonen (10.5.1942-8.9.1942), sotilasviramies Emil Karonen (10.10.1941-14.6.1942) ja vääpeli H Kirjonen (26.7.1941-31.10.1941). Sotasairaalan apteekkareina toimivat farmasian kapteeni Jalmari Räty (18.6.1941-8.12.1941), farmasian luutnantti Aarne Hirvonen (10.10.1941-20.8.1942) ja proviisori Viljo Saaristo (8.7.1941-6.10.1941). Ylihoitajana toimi sairaanhoitaja Hanna Pennanen (21.6.1941-31.8.1942). 
Sairaalan toiminta lopetettiin 25. heinäkuuta 1942. Jäljelle jääneet potilaat siirrettiin muihin sotasairaaloihin. Materiaali varastoitiin Tehtaan kansakoululle. Sängyt toimitettiin Laatokan meripuolustuksen parakkeihin, lainattu kalusto palautettiin omistajilleen, int. varusteet toimitettiin Savonlinnan suojeluskuntapiiriin, röntgenkoneet ja kumitavara toimitettiin lääkintävarikko 6:een ja lääkkeet sotilasapteekki 2:een. Lopettamistilaisuus pidettiin 8. syyskuuta 1942. 
Määräys 47. sotasairaalan toiminnan uudelleen käynnistämisestä annettiin 19. helmikuuta 1944. Ensimmäinen vaihe tuli olla toimintavalmiudessa 11. maaliskuuta 1944 ja samalla Varkauden sotavammapoliklinikan toiminta ajettiin alas. Sairaalan perustamista johti päällikkölääkäriksi määrätty lääkintämajuri Erik Såltin ja häntä seurasi lääkintäkapteeni M. Ch Ehrström. Päällikkölääkärin tehtävä siirtyi 12. toukokuuta 1944 lääkintämajuri Såltinille, 31. toukokuuta 1944 lääkintäkapteeni Ilkka Väänäselle ja 4. heinäkuuta 1944 lääkintämajuri M. Hirvensalolle. Talouspäällikkönä toimi sotilasvirkamies Uuno Larinoja (11.3.1944-30.11.1944). Apteekkaina Bergqvist Mary (11.3.1944-17.4.1944) ja farmasian luutnantti Birger Tallgren (18.4.1944-30.11.1944). Ylihoitajana toimivat Edit Voss (2.3.1944-22.9.1944) ja Helga Hurma (23.9.1944-30.11.1944). 
47. sotasairaalan toiminta lopetettiin päämajan lääkintäosaston 10. marraskuuta 1944 ja 22. marraskuuta 1944 antamilla määräyksillä 30. marraskuuta 1944. Varkaudessa jatkoi 1. joulukuuta 1944 potilaiden hoitoa Varkauden sotavammapoliklinikka ja sen 100 sairaansijaa käsittävä kulkutautijaostosairaala. Jatkohoitoa vaatineet potilaat siirrettiin sairasjunilla. Viimeinen evakuointi suoritettiin 20. marraskuuta 1944 ja viimeiset potilaat poistettiin 22. marraskuuta 1944. Lääkintämateriaalia varastoitiin Tehtaan kansakouluun, Joutenlahden kansakouluun sekä yhteiskoulun ullakolle. Lainattu materiaali palautettiin omistajilleen. Int. varusteet lähetettiin Savonlinnan sotilaspiirille, lääkkeet 20. sotasairaalaan ja arkisto lääkintäkeskusarkistoon. Lopettamistilaisuudessa 29. marraskuuta 1944 olivat paikalla päämajan lääkintäosasto II:n edustaja 22. SotaS:n talouspäällikkö kapteeni Å.O Ljungqvist. Savonlinnan sotilaspiiriä edusti luutnantti Suistomaa. 47. sotasairaalaa edustivat päällikkölääkäri majuri M. Hirvensalo, talouspäällikkö sotilasvirkailija U. Larinoja ja luutnantti Y.E Määttä.