Pohjois-Korean ja Suomen suhteet

Pohjois-Korean ja Suomen väliset suhteet ovat vähäiset.
Suomi solmi diplomaattisuhteet vuonna 1973 samanaikaisesti Pohjois- ja Etelä-Korean kanssa. Pohjois-Korean ja Suomen keskinäinen kanssakäyminen on vähäistä niin diplomaattisesti kuin taloudellisestikin. Suomen kauppavaihtoa Pohjois-Korean kanssa säätelevät Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan unionin Pohjois-Korealle asettamat pakotteet. Suomella oli Pjongjangissa Pekingin suurlähetystön alainen edustusto, joka suljettiin vuonna 1996. Pohjois-Korealla oli suurlähettiläs Helsingissä vuosina 1978–1996. Pohjois-Korean johtajan Kim Jong-unin setä Kim Pyong-il toimi Pohjois-Korean Helsingin-suurlähettiläänä 1990-luvulla. Pohjois-Korean Helsingin-suurlähetystö suljettiin huhtikuussa 1999, minkä jälkeen Pohjois-Korea on edustautunut Suomessa Tukholman-suurlähetystönsä kautta.
Entinen Suomen tasavallan presidentti Martti Ahtisaari vieraili Pohjois-Koreassa Yhdysvaltain entisen presidentin Jimmy Carterin johtaman valtuuskunnan jäsenenä huhtikuussa 2011. Valtuuskunnan tehtävänä oli tunnustella liennytyksen mahdollisuuksia Korean niemimaalla. Vierailun jälkeen Ahtisaari luonnehti Pohjois-Korean humanitaarista tilannetta erittäin vakavaksi.
Suomalaisten järjestöjen humanitaarinen apu Pohjois-Korealle.
Fida International on vienyt humanitaarista apua Pohjois-Koreaan yli 20 vuoden ajan. Järjestö joutui lopettamaan toimintansa maassa kansainvälisten pakotteiden vuoksi vuonna 2019. Vuosina 2018–2019 myös Ruokkikaa Nälkäiset vei apua Pohjois-Koreaan
Pohjoiskorealaiset diplomaatit salakuljettajina Pohjoismaissa.
Suomen hallitus julisti lokakuussa 1976 neljä pohjoiskorealaista lähetystötyöntekijää ei-toivotuiksi henkilöiksi Suomessa sen jälkeen, kun näiden oli todettu syyllistyneen muun muassa laittomaan alkoholinmyyntiin. Tanska ja Norja olivat jo tätä ennen karkottaneet toistakymmentä pohjoiskorealaista diplomaattia, jotka olivat syyllistyneet huumeiden salakuljetukseen. Ruotsi karkotti samasta syystä koko Pohjois-Korean Tukholman-suurlähetystön henkilökunnan. Viranomaisten epäilykset olivat heränneet, kun Pohjois-Korean Helsingin-suurlähetystö oli keväällä 1976 yrittänyt maksaa suomalaisen remonttiurakoitsijan laskun votkalla. Ulkoministeriön asiasta antamassa lehdistötiedotteessa ei mainittu salakuljetusta, vaan todettiin karkotettaviksi määrättyjen diplomaattien harjoittaneen toimintaa, joka ”on ristiriidassa Suomen lakien ja diplomaattisia suhteita koskevan Wienin yleissopimuksen kanssa”. Jupakan aikana liikkuneiden tietojen mukaan salakuljetuksen keskuksena oli toiminut Pohjois-Korean Varsovan-suurlähetystö.
Johannes Virolaisen lahjontayritys.
Pohjois-Korean Helsingin-suurlähettiläs Yu Jae Han karkotettiin Suomesta huhtikuussa 1983 sen vuoksi, että hän oli yrittänyt lahjoa eduskunnan puhemiehen, Parlamenttienvälisen liiton (IPU) puheenjohtajan Johannes Virolaisen, jotta IPU olisi siirtänyt syksyn 1983 kokouksensa Etelä-Korean pääkaupungista Soulista Togon pääkaupunkiin Lomeen. Virolainen oli syntymäpäivänään tammikuussa 1983 saanut Pohjois-Korean suurlähetystöstä kotiinsa kukkalähetyksen ja 5 000 dollaria. Virolainen toimitti rahat ulkoministeriöön.
Pohjois-Korean tuomio Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyydelle.
Toukokuussa 2022 Pohjois-Korean ulkoministeriö tuomitsi lausunnossaan jyrkin sanoin Suomen ja Ruotsin aikeet liittyä sotilasliitto Naton jäseniksi ja syytti Yhdysvaltain poliittisia motiiveja. Lausunnon mukaan ”Yhdysvallat ja länsimaat käyttävät Ukrainan tilannetta hyväkseen kiristääkseen verkkoa Venäjän ympärillä”, ja Suomen ja Ruotsin Nato-jäsenyys ”provosoi Venäjää yhä voimakkaampiin reaktioihin”, mikä ”lisää sotilaallista epävakautta Itämeren alueella”.