Wiin historia

Wii on Nintendon viides videopelikonsoli ja Nintendo GameCuben seuraaja. Kehitysvaiheessa nimellä Revolution tunnettu Wii esiteltiin yleisölle vuoden 2005 E3-messuilla. Wii julkaistiin Yhdysvalloissa 19. marraskuuta, Japanissa 2. joulukuuta ja Euroopassa 8. joulukuuta 2006. Wiin kehittämisen voidaan katsoa alkaneen heti Nintendo GameCuben julkaisemisen jälkeen.
Wiitä myytiin joulukuun 2009 loppuun mennessä yli 67 miljoonaa kappaletta, enemmän kuin kilpailijoitansa PlayStation 3:a ja Xbox 360:ä. Satoru Iwata on kertonut, että Nintendo ei ajattele kilpailevansa Sonyn kanssa vaan pyrkii saamaan kohdeyleisökseen uusia ihmisiä. Wii onkin vedonnut perheisiin, naisiin ja vanhuksiin, jotka ovat aiemmin jääneet pääasiallisten videopelikohderyhmien ulkopuolelle.
Laitteiston kehitys.
Nintendo aloitti Wiin kehittämisen heti Nintendo GameCuben julkaisemisen jälkeen. Shigeru Miyamoton mukaan konseptina oli aluksi keskittyä pelaajan vuorovaikuttamiseen pelin kanssa:
Nintendo ei myöskään halunnut kehittää teknologiaa, joka tuottaisi nopeammin parempaa grafiikkaa. Kehittäjätiimin mielestä tällainen lähestymistapa ei olisi tehnyt vaikutusta kuluttajiin. Idea vaikutti toimimattomalta, kun tiimi vertasi kehityksen vaikeuksia ja kustannuksia uusiin kokemuksiin, joita kuluttajat voisivat saada. Aluksi Nintendo ei suunnitellut kehittävänsä Wiin teknisiä ominaisuuksia lainkaan ohjainta lukuun ottamatta. Miyamoton mukaan konsolin suunniteltiin maksavan alle 100 Yhdysvaltain dollaria.
Nintendo käytti Wiin kehittämisessä edistynyttä puolijohdeteknologiaa. Puolijohdeteknologiaa ei kuitenkaan käytetty yleiseen tapaan paremman suorituksen aikaansaamiseksi, vaan konsolin koon ja energiankäytön pienentämiseksi. Kehitystiimin suunnitelmana oli mahdollistaa Wiin päälläolo ympäri vuorokauden: Wiin konsepti oli ”konsoli, jossa tapahtuu jotain joka päivä”. Koska Wiin haluttiin pysyvän päällä koko päivän, sen tuuletin ei saanut pitää ääntä yöllä – kehitystiimin pitikin minimoida mikropiirien päästämä lämpö.
Toimitusjohtaja Satoru Iwatan määräyksestä konsoli piti kehittää noin kahden–kolmen päällekkäisen DVD-kotelon kokoiseksi. Wiistä piti kehittää käytännöllinen, sillä liian suuri konsoli ei mahtuisi huomaamattomasti television viereen. Tilan säästämiseksi ja käytännöllisyyden vuoksi Wiihin laitettiin itsestään latautuva levyasema. Wiin muotoilussa otettiin huomioon käyttäjäkunta ja käytännöllisyys; laitteen piti mahtua lähes jokaiseen paikkaan, eikä sen ulkoasu saanut muistuttaa liikaa lelua tai tavallista multimedia-laitetta. Alkuperäisen kokosuunnitelman mukaan laitteesta tehtiinkin noin kolmen päällekkäisen DVD-kotelon kokoinen suorakulmainen särmiö.
Ohjaimen syntyminen.
Ohjaimen suunnittelussa suurin vaikutus oli Nintendo DS:n menestyksellä. DS:n kosketusnäytön tuoma omaperäinen pelaamistyyli oli saanut hyvän vastaanoton, ja kehittäjät pohtivatkin, miten pystyisivät seuraamaan DS:n jalanjälkiä. Yhtenä ehdotuksena oli kosketusnäytön lisääminen ohjaimeen, toisena taas osoitinlaitteen, kuten hiiren, käyttäminen. Ohjaimeen ei kuitenkaan haluttu lisätä kosketusnäyttöä, sillä silloin konsoli olisi ollut liian samankaltainen Nintendo DS:n kanssa. Ohjainta suunniteltaessa ajateltiin sen helposti lähestyttävyyttä, yksinkertaisuutta ja mukavuutta. Nintendo halusi myös tehdä jotain tavallisuudesta poikkeavaa.
Ohjaimesta tehtiin lukuisia eri prototyyppejä, mutta se alkoi hahmottua kunnolla vasta kunnes Wiin konsepti oli kunnossa. Kehitystiimi ei halunnut seurata perinteisen peliohjaimen konseptia, vaan ohjaimesta päätettiin tehdä yhdessä kädessä pidettävä.
Ohjaimen viimeinen versio muodostui pikkuhiljaa. Tärkeimpiä, kohti viimeistä muotoa vieviä, ehdotuksia olivat osoittimen käyttö ja tankomainen muoto. Shigeru Miyamoto toi kehityskeskusteluissa esille matkapuhelimensa ja autonsa navigointijärjestelmän kaukosäätimen ja ehdotti vastaavan ratkaisun käyttämistä. Ei ollut kuitenkaan itsestään selvää, että osoitustoiminto sulautettaisiin tankomuotoiluun. Kehitystiimi testasikin jonkin aikaa perinteistä ohjainta osoitustoiminnolla, mutta toteutus ei toiminut. Tästä syystä päätettiin vaihtaa tankomuotoon.
Ohjaimelle suunniteltiin lukuisia lisäosia, sillä se oli käytännössä pelkkä sauva. Virtuaalikonsolin takia piti olla mahdollista pelata myös vanhempia pelejä Nintendo Entertainment Systemin ajoista lähtien, puhumattakaan ulkomailla suosituista ensimmäisen persoonan ammuntapeleistä. Koska perinteiset konsoliin liitettävät oheislaitteet olivat muutenkin kalliita, ei Wiille haluttu tehdä langattomia oheislaitteita. Niitä varten päätettiin tehdä portti itse pääohjaimen pohjaan. Yksi merkittävimmistä lisäosista, Nunchuk, keksittiin vasta myöhemmin. Poikkeuksellisesti sen projektinimi päätettiin säilyttää, toisin kuin yleensä on tapana: muun muassa Wii Remotea kutsuttiin aluksi nimillä ”Core Controller” tai ”Core Unit”.
Wii-prototyypit.
Wiistä ei ollut saatavilla kunnollisia prototyyppejä kehittäjille ja toimittajille kuin vasta muutamaa kuukautta ennen laitteen julkaisua. Muun muassa vuoden 2006 E3-messuilla pelattavissa olleet Wiit oli tehty tilaisuutta varten GameCube-runkoihin. Nintendo julkaisi viimeisen version kehitysalustasta vasta kesäkuussa 2006. IGN:n mukaan Nintendo tarjosi kehittäjille seuraavat kehitysalustan sukupolvet:
Esittely.
Wii esiteltiin ensimmäisen kerran vuoden 2005 E3-messuilla, mutta sen ohjain pidettiin vielä salassa. Satoru Iwata kuitenkin vihjaili uudesta ohjaustavasta puheensa aikana, sanoen sen olevan ainutlaatuinen ja vetävän puoleensa pelaamatonta yleisöä. Hän myös sanoi, ”tärkeintä ei ole se mitä pelaat, vaan miten.” Ohjaimesta nousi vielä paljon kysymyksiä, ja Satoru Iwatan aikoessa pitää puheen saman vuoden Tokyo Game Show -messuilla julkinen spekulaatio tulevista paljastuksista kasvoi (Nintendo ei tavallisesti osallistu Tokyo Game Show’hun). Iwata esitteli uutta ohjainta puheensa lopussa, ja ohjaimen suomia mahdollisuuksia alettiin spekuloida.
Seuraava suuri esittelytapahtuma oli vuoden 2006 E3-messut. Nintendo yllätti yleisön julkistamalla uuden konsolin nimen ennen messujen alkua: ”Revolutionin” tilalle tuli ”Wii”. Lehdistötilaisuudessaan Nintendo esitteli Wiitä lukuisien eri pelien, kuten "in" ja Ubisoftin "Red Steelin", kanssa. Messuilla Wii oli menestys: se voitti Game Critics Awardsin palkinnon parhaasta esityksestä ja laitteistosta, ja konsolia testaamaan jonotti joidenkin laskelmien mukaan enimmillään jopa 1000 ihmistä. Vastaavasti Wiin kilpailijoiden PlayStation 3:n ja Xbox 360:n ja pelejä pääsi testaamaan muutamassa minuutissa. Wii sai palkinnon myös parhaasta laitteistosta, ja "Wii Sports" sekä "Excite Truck" voittivat kahdessa pelikategoriassa.
Suomessa Wiitä testattiin ensi kerran 3.–5. marraskuuta 2006 järjestetyillä Digiexpo-messuilla. Laitteille oli pitkiä jonoja, joissa jonotettiin enimmillään parikin tuntia – yleisöä houkuttelivat pelit "Twilight Princess" ja "Wii Sports".
Nimi.
Wii tunnettiin aluksi koodinimellä "Revolution", mutta nimi vaihdettiin vuoden 2006 E3-messujen alla. Nintendon tyylioppaan mukaan konsolin nimi on vain "Wii", ei "Nintendo Wii". Wii onkin Nintendon ensimmäinen Japanin ulkopuolella markkinoima konsoli, jonka nimessä ei mainita yrityksen nimeä "Nintendo". Nintendon mukaan Wiin kaksi pientä i-kirjainta kuvaavat sekä kahta pelaajaa kokoontumassa yhteen, että konsolin kahta ohjainta. Nintendo on kertonut monta syytä nimen vaihtoon:
Nintendon perusteluista huolimatta monet lehdistön edustajat, nettiyhteisöt ja pelikehittäjät reagoivat nimenmuutokseen aluksi negatiivisesti. Eräät heistä ilmaisivat pelkonsa, että nimi antaisi laitteesta lapsellisen kuvan, toisten mielestä Nintendon olisi ollut parempi pitäytyä Revolutionissa, ja jotkut pilkkasivat sanan ääntämyksen yhtäläisyyttä englannin- ja ranskankielisiin sanoihin. BBC uutisoi pian nimenvaihdoksen jälkeen lapsellisista, nimeen pohjautuvista vitseistä, joita oli ilmestynyt Internetiin. Nimeen on kuitenkin tutkimusten mukaan myöhemmin totuttu, ja sitä pidetään positiivisena. Amerikan Nintendon toimitusjohtaja Reggie Fils-Aime selitti nimenvaihdosta seuraavasti:
Markkinointi.
Nintendo toivoi saavuttavansa Wiillä laajemman yleisön kuin muut seitsemännen sukupolven konsolit. "Dragon Quest IX":n lehdistötilaisuudessa Satoru Iwata sanoi, että Nintendo ei ajattele kilpailevansa Sonyn kanssa, vaan pyrkii saamaan uusia kohderyhmiä pelaamaan videopelejä.
Tämä lähestymispolitiikka näkyi Nintendon internet-mainoksissa ja Pohjois-Amerikan televisiomainoksissa, joiden ohjaajana toimi Oscar-voittaja Stephen Gaghan. Mainoksissa käytetyt mainoslauseet olivat ”"Wii would like to play"” () ja ”"Experience a new way to play"” (). Ensimmäinen mainoslause leikki yhtäläisyydellä Wiin nimen ja englannin kielen sanan ”we” () välillä. Mainosten levitys alkoi 15. marraskuuta 2006 noin 200 miljoonan Yhdysvaltain dollarin budjetilla. Yksi mainoksista menestyi YouTubessa keräten lyhyessä ajassa yli miljoona katsojaa.
Julkaisu.
Nintendo ilmoitti kesäkuussa 2006 aikeistaan toimittaa kuusi miljoonaa konsolia ja 17 miljoonaa peliä saataville maaliskuun 2007 loppuun mennessä. Nintendo kertoi 14. syyskuuta 2006, että suurin osa yksiköistä toimitettaisiin Pohjois-Amerikkaan. Iwata kommentoi haastattelussa pelien hintoja ja sanoi ettei voisi kuvitella minkään ensimmäisen osapuolen pelin maksavan enemmän kuin 50 Yhdysvaltain dollaria.
Espanjassa Wii julkaistiin jo 9. joulukuuta 2006, koska kaikki kaupat olivat kiinni 8. joulukuuta Neitsyt Marian perisynnittömän sikiämisen juhlapäivän ajan. Italian ja Sveitsin julkaisut siirrettiin päivälle 7. joulukuuta 2006.
Kanadan Nintendon varatoimitusjohtaja Ron Bertram kertoi yrityksen aikovan saada miljoona konsolia Pohjois-Amerikan julkaisuun. Seuraavana päivänä Nintendo kertoi lausunnon olleen virheellinen, ja toisti aiempia lausuntoja neljän miljoonan konsolin maailmanlaajuisesta myyntiodotuksesta vuoden 2006 loppuun mennessä, suurimman osan myynnistä tapahtuen Pohjois-Amerikassa. Nintendo aikoi myös varmistaa riittävän tarjonnan ja katkeamattoman tuotannon.
14. ja 15. syyskuuta 2006 Nintendo ilmoitti Japanin, Pohjois- ja Etelä-Amerikan, Australian, Aasian ja Euroopan julkaisutiedot. Tiedotustilaisuuksissaan Nintendo paljasti julkaisupäivämäärät, hinnoittelun ja jakelun. Yhdysvalloissa Wii julkaistiin 19. marraskuuta, Japanissa 2. joulukuuta 2006 ja Euroopassa 8. joulukuuta. Konsolin suositushinta Euroopassa oli 249 € ja Suomessa 269 €. Yhdysvalloissa laite maksoi 250 dollaria ja Japanissa 25 000 jeniä (noin 167 €).
Isossa-Britanniassa pelaajat jonottivat keskiyön julkaisua Game- ja MMV-liikkeiden edessä. Myös julkisuuden henkilöitä, kuten Pat Cash ja Ian Wright, saapui paikalle mainostamaan Wiitä. Suomessa suurella osalla jälleenmyyjistä oli tarjota julkaisun yhteydessä vain pieni määrä konsoleita. Amon edustaja Minna Kaivola pahoitteli konsolien vähyyttä, mutta oli silti tyytyväinen julkaisuun.
Myynnit.
Nintendo kertoi 28. marraskuuta 2006 myyneensä Amerikassa yli 600 000 konsolia ensimmäisen kahdeksan päivän aikana. Pelijulkaisuyritys Enterbrain kertoi Wiin myynnin Japanissa olleen ensimmäisenä kahtena päivänä yli 370 000 yksikköä. Isossa-Britanniassa Wiistä tuli siihenastisista konsoleista nopeimmin myyty yli 105 000 yksiköllä ensimmäisenä viikonloppuna, mikä oli enemmän kuin Xbox 360:n vanhempi ennätys noin 70 000 yksikköä. Nintendo kertoi 13. joulukuuta 2006 myyneensä Wiitä Euroopassa 325 000 kappaletta kahtena ensimmäisenä päivänä, joten Wiistä tuli Euroopan nopeimmin myyty konsoli. Wiistä tuli 4. joulukuuta 2006 Australian historian nopeimmin myyty konsoli 32 901 myydyllä yksiköllä neljässä päivässä (Xbox 360:ä oli myyty avausviikonloppuna 30 241 yksikköä).
Vaikka Wiin julkaisu oli sujuvampi kuin Xbox 360:n ja PlayStation 3:n, sekään ei sujunut ongelmitta. Monet raportit väittävät Wiitä myydyn kaikilla alueilla enemmän kuin PlayStation 3:a, joka oli julkaistu Eurooppaa lukuun ottamatta lähes samaan aikaan kuin Wii. Myyntisuhde oli Wiin eduksi Yhdysvalloissa 2:1, Japanissa 4:1 ja maailmanlaajuisesti 3:1.
Wiitä on myyty maailmanlaajuisesti vuoden 2015 maaliskuuhun mennessä noin 101 miljoonaa kappaletta. Näistä Japanissa on myyty noin 13 miljoonaa ja Amerikassa 48,5 miljoonaa.