Monoikos

Monoikos (, ) eli Portus Monoeci tai Monoeci portus (lat.; , ”Monoikoksen satama”) eli Portus Herculis (Monoeci) (lat., ”Herakleen satama”) oli antiikin aikainen kaupunki Liguriassa Italiassa. Se sijaitsi nykyisen Monacon kaupungin Monaco-Villen paikalla.
Maantiede.
Monoikos oli kaupunki ja satama, joka sijaitsi Ligurian rannikolla Meri-Alppien juurella 200 stadioninmitan päässä Antipoliista. Kaupungin sataman muodosti kallioinen niemi, jolla nykyisin sijaitsee Monacon vanhin osa Monaco-Ville, ja jolla sijaitsi myös antiikin aikaisen kaupungin ydin ja linnavuori, "arx Monoeci".
Strabon kuvaa kaupungin satamaa pieneksi, niin että siihen mahtui vain muutamia aluksia, mutta hyvin suojatuksi. Lucanus kuvaa paikkaa yksityiskohtaisemmin ja sanoo sen olleen avoin tuulelle, jota gallit kutsuivat nimellä Circius (nyk. La Bise), ja joka teki siitä ajoittain vaarallisen laivoille. Silius Italicus käsittelee pitkään sitä, kuinka koko Ligurian rannikon kyseinen osa on saman tuulen vaikutuspiirissä, käyttäen tuulesta yleisempää pohjoistuulen nimeä Boreas.
Nykyisen Monacon niemeke itsessään on suhteellisen matala, mutta sijaitsee suoraan suuren Meri-Alpeista työntyvän harjanteen alla, jota monet antiikin aikaiset kirjailijat pitivät Alppien suuren ketjun luonnollisena päätepisteenä. Sekä Plinius vanhempi että Klaudios Ptolemaios pitivät sitä paikkana, josta Ligurian rannikko alueen tiukimmassa merkityksessä alkoi, erotuksena Gallia transalpinan rannikosta. Mainitun vuoren ylittäminen on aina ollut yksi tärkeimmistä haasteista Ligurian rannikkoa pitkin kulkevan valtatien rakentamisessa. Ensimmäisenä päämäärässä onnistui Augustus, joka rakennutti rannikkoa pitkin ja Monoikoksen läheltä kulkeneen Via Julia Augustan.
Historia.
Monoikos oli alun perin oletettevasti liguurien heimon asutus. Toisaalta sen nimeä on selitetty sillä, että se voisi tulla foinikian kielestä. Myöhempi Monoikoksen kaupunki perustettiin kreikkalaisena kaupunkina Massaliasta käsin, ja se oli itäisin massalialaista alkuperää olleista kaupungeista. Monoikoksen mainitsee ensimmäisenä Hekataios Miletoslainen, millä perusteella se on ollut olemassa jo arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa.
Kaupunki sai epäilemättä toisen nimensä siellä olleesta Herakleelle, latinalaisittain Herculeelle, omistetusta temppelistä. Strabon ei kuitenkaan tiennyt mitään kaupungin alkuperästä tai perustamisesta. Myöhemmät kirjailijat kytkivät sen taruihin Herakleen retkistä, ja Ammianus Marcellinus piti Monoikoksen ”linnan ja sataman” perustajana Heraklesta itseään. Nimeä "Monoikos" on selitetty joskus sillä, että Herakles olisi ollut ”yhden temppelin” jumala (, ”yksi” + , ”talo”), mutta tätä ei ole pidetty uskottavana.
Kreikkalaiset käyttivät kaupungista yleensä nimeä "Monoikū limēn" (, ”Monoikoksen satama”) ja vain myöhemmin ja harvemmin nimimuotoa "Monoikos" (). Latinaksi kaupungin nimi oli "Monoeci portus" tai oikeammin "Portus Herculis Monoeci" tai joskus vain "Portus Herculis". Strabon mainitsee Monoikoksen pelkästään satamana, mutta Stefanos Byzantionlainen kutsuu sitä kaupungiksi. Ptolemaios tekee erikoisen virheen erottamalla ”Monoikoksen sataman” ja ”Herakleen sataman” ikään kuin ne olisivat kaksi eri paikkaa.
Kreikkalaisaikaisen kaupungin sataman huippukautta oli 300-luku eaa. Roomalaiset valtasivat alueen 100-luvulla eaa. Roomalaiset sota- ja kauppalaivat käyttivät Monoikoksen satamaa usein matkallaan Italiasta Gallia transalpinan rannikolle ja Hispaniaan päin. Roomalaiset sotalaivat lähtivät satamasta esimerkiksi vuonna 137 eaa. valtaamaan Hispaniaa. Julius Caesar käytti satamaa vuonna 50 eaa. Monoikoksen kaupunki itsessään ei kuitenkaan vaikuta olleen antiikin aikana koskaan erityisen merkittävä.
Rakennukset ja löydökset.
Antiikin ajan Monoikoksen kaupungista ei ole säilynyt juurikaan rakennusjäänteitä, koska myöhempi kaupunki on ollut samalla paikalla ja on nykyisin varsin tiheään rakennettu. Esinelöytöihin lukeutuu muun muassa lukuisia amforoita ja rahoja sekä laivanhylkyjä ja ankkureita, jotka kertovat kaupungin sataman kaupallisesta merkityksestä.
Kaupunkiin läheisesti kytkeytyviä roomalaisaikaisia löydöksiä Ranskan puolella nykyisessä La Turbien kylässä tai sen lähellä ovat:
Tropaeum Alpium
Augustus pystytti vuorensolan korkeimmalle kohdalle, jota kutsutaan "itinerariumeissa" nimellä "in Alpe summa" ja "in Alpe maritima", muistomerkin tai "tropaionin", joka juhlisti Alppien eri kansojen täydellistä alistamista Rooman valtaan. Suurikokoisen muistomerkin rauniot ovat yhä olemassa ja kohoavat suuren tornin tavoin La Turbien kylän yläpuolella. Kylän nimi on selvästi vain vääristymä nimityksestä "Tropaia Augusti" () tai "Tropaia Alpium", kuten Plinius sitä kutsuu. Muistomerkin piirtokirjoituksen teksti on säilynyt meille Pliniuksen kautta, ja se on yksi tärkeimmistä lähteistämme Alppien heimoalueiden maantieteelle.
Via Julia Augusta
Roomalainen tie oli Monoikoksen kohdalla kaiverrettu vuorenrinteeseen. Sitä voidaan seurata jonkun matkaa nykyisen La Turbien kylän kummallakin puolella. Tiehen liittyen on löydetty useita mailipylväitä, jotka muistavat Augustuksen aikaista tienrakennustyötä ja Hadrianuksen aikaisia kunnostustöitä.