tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kaukaloinen (Jämsä)

Kaukaloinen on Jämsän länsiosassa sijaitseva noin kahden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kuusitoista kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 81 kilometriä koilliseen.
Maantiede.
Kaukaloisen pituus kaakosta luoteeseen on 250 metriä, sen leveys on runsaat sata metriä. Kaukaloinen on saareton, sen pohjoisrannalle saapuu laskuoja luoteesta ja sen etelärannalta lähtee laskuoja kaakkoon. Noin 200 metriä Kaukaloisesta lounaaseen sijaitsee Reivinginjärvi. Kantatie 56 kulkee noin 300 metriä järven koillispuolitse, tien pohjoispuolella levittäytyy Ruotsinsuo.
Kaukaloinen kuuluu Lahnajoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lahnajoen valuma-alue kattaa suuren osan Jämsänjoen alueesta. Kaukaloinen on Lahnajoen alueen läntisiä vakavesiä.
Suomessa on kolme Kaukaloinen-nimistä yli hehtaarin laajuista vakavettä. Kaksi niistä sijaitsee Pohjanmaalla.
Oinaslammi (Jämsä)

Oinaslammi on Keski-Suomessa Jämsässä Jämsänkosken lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Jämsänkosken liikekeskustasta on kaksi kilometriä pohjoiseen ja Tampereelta 88 kilometriä koilliseen.
Maantietoa.
Oinaslammi on 300 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,7 hehtaaria. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 850 metriä. Oinaslammi sijaitsee omakotialueiden läheisyydessä, mutta sen rantoja ei ole rakennettu. Oinaslammen ja Rekolanselän välistä kulkee seututie 604.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Jämsänjoen alueella (14.51), jonka Kankarisveden–Pirttijärven alueeseen (14.512) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101,1 metriä mpy. Järven luoteiskulmasta lähtee noin puolen kilometrin mittainen Korento-oja Kankarisveden Rekolanselkään. Oinaslammen pinta on kolmisen metriä Kankarisvettä ylempänä.
Heinäjärvi (Jämsä, Paljakka)

Heinäjärvi on Jämsässä Jämsänkosken keskustan itäpuolella sijaitseva 55 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on seitsemän kilometriä pohjoiskoilliseen ja Tampereelta 90 kilometriä koilliseen.
Maantiede.
Heinäjärven pituus on noin 1,8 kilometriä ja leveys noin 800 metriä. Polveilevat rannat tekevät järvestä muodokkaan. Pohjoisella rannalla avautuu maatalousmaisema, muilla rannoilla on metsää ja harvakseltaan rakennuskantaa. Heinäjärvi on saareton. Sen kapeassa keskiosassa on viidentoista metrin syvänne, koillisosan Nisuspohja ja eteläosan Talaspohja sitä vastoin ovat matalia. Heinäjärven tilavuus on runsaat 2,1 miljoonaa kuutiometriä. Heinävuori järven länsipuolella kohoaa 170 metrin korkeuteen, Heinävuoren itäpuolella on Syväjärvi. Järvien välisellä kannaksella on Välimäki, jonka korkeus on noin 150 metriä.
Heinäjärvi kuuluu Lavaojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lavaojan alueen muut järvet ovat Saarijärvi, Syväjärvi ja Laukalammi.
Suomessa on 57 Heinäjärvi-nimistä yli hehtaarin laajuista vakavettä, neljä niistä Jämsässä. Paljakan Heinäjärven lisäksi on Heräkulman Heinäjärvi, Turkinkylän Heinäjärvi ja Sammallahden Heinäjärvi.
Lohja (täsmennyssivu)

Lohja voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Syväjärvi (Jämsä, Syväjärvenmutka)

Syväjärvi on Jämsässä Jämsänkosken keskustan itäpuolella sijaitseva 40 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on kahdeksan kilometriä pohjoiskoilliseen ja Tampereelta 91 kilometriä koilliseen.
Maantiede.
Syväjärven pituus on noin 1,2 kilometriä ja pohjoisosan leveys noin 500 metriä. Järvi on saareton. Syväjärven pohjoispuolella on Syväjärvenmutkan maatalousmaisema. Länsipuolella sijaitsee Heinäjärvi. Järvien välisellä kannaksella on Välimäki, jonka korkeus on noin 150 metriä merenpinnan yläpuolella. Idässä sijaitsee Jyrkänvuori, jonka korkeus on yli 180 metriä mpy. Etelässä on samankorkuinen Nättilänvuori. Jyrkänvuoren itäpuolella on Varislammit noin 160 metrin korkeudella mpy.
Syväjärvi kuuluu Lavaojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lavaojan alueen muut järvet ovat Heinäjärvi, Saarijärvi ja Laukalammi.
Suomessa on 110 Syväjärvi-nimistä yli hehtaarin laajuista vakavettä, kolme niistä Jämsässä. Syväjärvenmutkan Syväjärven lisäksi on Längelmäen Syväjärvi ja Pihlaiston Syväjärvi.
Nummen terveystalo

Nummen terveystalo on Nummella, Nummen kirkonkylällä sijaitseva entinen terveystalo, joka on valmistunut vuonna 1950. Terveystalo on osittain kaksikerroksinen ja ulkopuolelta rappauspintainen. Rakennuksen rakentamisessa sotavuosien 1939-1944 jälkeen avusti merkittävästi Ruotsin kansa, sekä Nummen ruotsalainen ystävyyskunta Glanshammar Härad lahjoittamillaan varoilla, jotka Nummelle välitti Mannerheim-liitto ja Suomen Huolto Ry. Itse rakennus rakennettiin Mannerheimin Lastensuojeluliitolta tilattujen tyyppipiirustusten mukaan. 
Rakennuksessa sijaitsi terveystalon ja neuvolan lisäksi asunnot kätilölle, terveydenhoitajalle ja kodinhoitajalle. Nykyisin Nummen terveystalon omistaa Lohjan seurakunta ja rakennuksessa toimii Nummen alueseurakunnan seurakuntatoimisto. 
Rakennus on itsessään muistomerkki Suomen ja Ruotsin välisestä yhteistyöstä Suomen sota-aikoina ja niiden jälkeen. Muistomerkistä muistuttaa rakennuksen sisällä metallivalettu laatta, jossa lukee teksti: "Ruotsin kansa avusti tämän talon rakentamista. Lahjan välitti Suomen Huolto Ry."
Laukalammi

Laukalammi on Jämsässä Jämsänkosken keskustan kaakkoispuolella sijaitseva kuuden hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on viisi kilometriä pohjoiseen ja Tampereelta 88 kilometriä koilliseen.
Maantiede.
Laukalammen pituus lounaasta koilliseen on noin puoli kilometriä, leveys lännestä itään on noin 150 metriä. Järvi on saareton. Rakennettu ympäristö päättyy Laukalammen länsirannalle, järven itäpuolitse kulkee Orivesi–Jyväskylä-rata, jonka itäpuolinen Orivuori kohoaa noin 150 metriä merenpinnan yläpuolelle. Laukalammen luoteispuolelle rakennettiin maailmansotien välisenä aikana Kyttälänmäen pientaloalue, jota kutsutaan myös Jämsänkosken Pispalaksi.
Laukalammi kuuluu Lavaojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lavaojan alueen muut järvet ovat Heinäjärvi, Syväjärvi ja Saarijärvi.
Jämsänkosken ja Jämsän historiallinen pitäjäraja ja entinen kuntaraja kulkee Lavaojan valuma-alueen halki siten, että valuma-alueen läntinen osa sijaitsee varsinaisen Jämsänkosken puolella. Laukalammi sijaitsee valuma-alueen lounaiskolkassa.
Lavaoja.
Lavaoja virtaa Laukalammen pohjoispuolitse Heinäjärven luoteisrannalta länteen kohti Jämsänjoen pohjoispäätä. Lavaoja sai nimensä lavantautiepidemiasta, joka vaivasi seutua 1900-luvun taitteessa. Epidemia levisi ojasta nostetun käyttöveden mukana.
Lavaojan rannalla Viitasen navetan takana sijainneella aukiolla oli Jämsänkosken varhaisin torialue.
Saarijärvi (Jämsä, Syväjärvenmutka)

Saarijärvi on Jämsässä Jämsänkosken keskustan koillispuolella sijaitseva 45 hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on yhdeksän kilometriä pohjoiskoilliseen ja Tampereelta 92 kilometriä koilliseen.
Maantiede.
Saarijärven pituus on noin 1,1 kilometriä ja sen pohjoisosassa on saari. Järveä ympäröi mäkinen maasto: pohjoisessa on Omenavuori eli Latvavuori, kaakossa Punaisenportinmäki ja Savionmäki, lounaassa Mäyrämäki ja lännessä Kulovuori. Omenavuori kohoaa ylängöksi yli 200 metriä merenpinnan yläpuolelle. Omenavuoren pohjoispuolella sijaitsee Latvajärvi. Saarijärven rannoilla on harvakseltaan asutusta, järven pohjoispuolitse kulkee Orivesi–Jyväskylä-rata.
Saarijärvi sijaitsee Jämsänkosken ja Jämsän historiallisella pitäjärajalla ja entisellä kuntarajalla. Järven länsiosa on varsinaisen Jämsänkosken alueella. Vuonna 1931 julkaistulla kartalla järven nimenä on Savijärvi.
Saarijärvi kuuluu Lavaojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä. Toinen jakovaihe on Jämsänjoen alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Lavaojan alueen muut järvet ovat Heinäjärvi, Syväjärvi ja Laukalammi.
Suomessa on 201 Saarijärvi-nimistä yli hehtaarin laajuista vakavettä, viisi niistä Jämsässä. Neljä muuta ovat Partalan Saarijärvi, Hallin Saarijärvi, Lahdenkylän Saarijärvi ja Jyväskylän rajalla sijaitseva Saarijärvi.
Nummen kotiseutumuseo

Nummen kotiseutumuseo () sijaitsee Nummella Uudellamaalla vuonna 1771 rakennetussa pohjalaistyylisessä Ylhäisten ratsutilaksi kutsutussa talossa. Museorakennus on entinen seurakunnan lukkarin virkatalo ja toimi tässä tehtävässä vuodesta 1771 vuoteen 1969. Rakennuksen ensimmäinen omistaja ja myös rakennuttaja oli Johan Ilmonius. Museon toiminnasta vastaa Nummi-Seura ry, joka vuokraa rakennusta Lohjan seurakunnalta.
Ylhäisten ratsutilan lisäksi Nummen kotiseutumuseo toimii Nummi-Seuran omistamissa Nummen lainajyvästön kahdessa viljamakasiinissa, jotka sijaitsevat Ylhäisten ratsutilan ja Nummen vanhan hautausmaan välissä.
Museo on avoinna yleisesti vain kesällä yhtenä kuukautena ja muina aikoina sopimuksen mukaan.
Näyttely.
Nummen kotiseutumuseon näyttelyt keskittyvät Nummen historiaan ja erityisesti Nummen rikkaaseen maatalouskulttuuriin. Aikoinaan Nummi oli viljavarallisuudessa mitattuna Suomen toiseksi varakkain paikkakunta. Tästä juontaa juurensä myös entisen Nummen kunnanvaakunan putkilukko, jolla lukittiin lainajyvästön aitat.
Ylhäisten ratsutilassa on kaksi 1920–1930-lukujen tyyliin sisustettua huonetta ja vilja-aitoissa esinenäyttelyt metsästyksestä ja maataloudesta.
Yu Kuwabara

Yu Kuwabara (s. 1984 Chiba) on japanilainen säveltäjä.
Kuwabara suoritti maisteriopintonsa Tokion taideyliopistossa. Hän on tutkinut japanilaista perinnemusiikkia ja tehnyt yhteistyötä Japanin perinteisten taidemuotojen harjoittajien kanssa. Kuwabaran teoksia on esitetty monilla kansainvälisillä festivaaleilla, kuten Darmstadtin kesäkursseilla, Tongyeongin kansainvälisillä musiikkijuhlilla ja Takefun kansainvälisillä musiikkijuhlilla. Hänen teostensa esittäjien joukossa ovat olleet Ensemble Modern, Trio Accanto, Ensemble InterContemporainin solistit, Klangforum Wien, Enno Poppe, Mike Svoboda, Tokion filharmonikot, Claire Chase, Rebekah Heller, Stefan Hussong ja Camilla Hoitenga. 
Kuwabaran teosten nuottien kustantaja on Edition Wunn.
Joutsenlammi (Jämsä)

Joutsenlammi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva kymmenen hehtaarin laajuinen järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 29 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 88 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä noin kuusitoista kilometriä länsilounaaseen.
Maantiede.
Joutsenlammin ulottuvuus kaakosta luoteeseen on 450 metriä. Järven eteläosassa on luoteeseen työntyvä niemi, jonka eteläpuolella on pääaltaasta selkeästi erottuva lahti. Saaria on kaksi, toinen järven keskiosassa, toinen koillisessa. Itärannalta lähtee laskuoja. Joutsenlammin eteläpuolella on noin 180 metrin korkeuteen kohoava Lähdevuori, jonka eteläpuolella on Lähdejärvi. Lähdevuoren länsipuolella on Lähdesuo. Joutsenlammin luoteispuolella levittäytyy Joutsenlamminsuo. Järven rannoilla ei ole mainittavaa rakennuskantaa, noin kilometrin etäisyydellä sen rannoilta on joitakin maatiloja.
Noin kaksi kilometriä Joutsenlammilta pohjoiseen sijaitsee Alaisen Kalajärven, Keskisen Kalajärven ja Yläisen Kalajärven muodostama kokonaisuus.
Joutsenlammi kuuluu Vataanjoen valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Vesistön suurin järvi on Koijärvi, jonka pinta on noin 48 metriä Joutsenlammia alempana. Joutsenlammin ja Koijärven välissä on Riihijärvi. Joutsenlammi sijaitsee Vataanjoen alueen lounaiskulmassa, sen eteläpuolella on Hanhiojan valuma-alue, johon myös Lähdejärvi kuuluu.
Koukkulammi (Jämsä, Vehkajärvi)

Koukkulammi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 12 hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 28 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 86 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä neljätoista kilometriä länsilounaaseen.
Maantiede.
Koukkulammen pituus on 800 metriä. Järvi kapenee pohjoista kohti ja koukkaa itään, jossa se haarautuu pohjoiseksi ja eteläiseksi lahdeksi. Järveä ympäröi metsäinen mäkimaa. Sen eteläosaan virtaa laskuoja Otsalammilta, pohjoisosasta lähtee Koukkulamminpuro koilliseen ja laskee Lähdejärveen. Koukkulammen eteläpuoliset Otsavuori ja Mäkelänmäki ovat ylänköä 200–220 metriä merenpinnan yläpuolella.
Koukkulammi kuuluu Hanhiojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Hanhiojan alueen laajin vakavesi Hanhijärvi sijaitsee viitisen kilometriä Koukkulammelta koilliseen ja sen korkeustaso on noin 50 metriä Koukkulammia alempana.
Jämsässä on toinenkin Koukkulammi. Se sijaitsee Huhtialla Koskenpään kyläkeskuksen eteläpuolella kolmisentoista kilometriä Koskenpään läntiseltä Koukkulammilta itäkaakkoon.
Luca Attanasio

Luca Attanasio (23. toukokuuta 1977 Saronno – 22. helmikuuta 2021 Goma) oli italialainen diplomaatti.
Attanasio aloitti diplomaattiuransa vuonna 2003 ja palveli aluksi Sveitsissä, Marokossa sekä Nigeriassa. Hän työskenteli Kongon demokraattisessa tasavallassa Italian diplomaattisen edustuston johdossa vuodesta 2017 ja suurlähettiläänä lokakuusta 2019. Attanasio oli naimisissa ja hänellä oli kolme lasta.
Kuolema.
Attanasio, 30-vuotias sotilaspoliisi Vittorio Iacovacci ja heidän kinshasankongolainen kuskinsa pysäytettiin näiden ajaessa Pohjois-Kivussa 22. helmikuuta 2021. Hyökkääjät surmasivat heti kuskin ja olivat pakottamassa muita metsään puistonvartijoiden avatessa tulen. Attanasio vietiin kriittisessä tilassa YK:n sairaalaan Gomaan, jossa hän kuoli tilanteessa saamiinsa vammoihin. Tiellä, jolla hyökkäys tehtiin, kulki usein asejoukkoja ja maantierosvoja.
Attanasio oli Ranskan suurlähettiläs Philippe Bernardin (k. 1993) jälkeen toinen eurooppalainen suurlähettiläs, joka surmattiin palvellessaan Kongon demokraattisessa tasavallassa.
Ylhäisten ratsutila

Ylhäisten ratsutila, (ruots. "Ylhäis Cantoren") toiselta nimeltään Lukkarin puustelli, on Nummella, Uudellamaalla sijaitseva entinen lukkarin virkatalo. Tilan päärakennus on pohjalaistyylinen kaksikerroksinen, satulakattoinen, pitkänurkkainen hirsirakennus vuodelta 1771. Ylhäisten tila on myös Nummen kirkonkylän vanhin rakennus. Nykyisin rakennuksen omistaa Lohjan seurakunta ja siinä toimii vuokralla Nummen kotiseutumuseo.
Historiaa.
Ylhäisten nykyisen päärakennuksen on rakennuttanut Johan Ilmonius vuonna 1771. Ilmonius toimi Nummen lukkarina ja kirkkoisäntänä ja oli myös rakennuksen ensimmäinen asukas. Lukkarin virkatalona rakennus toimi rakentamisestaan aina vuoteen 1969 asti. Tila mainitaan ensimmäisiä kertoja kirjallisissa lähteissä jo 1500-luvulla ja tuolloinkin tila kuului kirkolle.
Ylhäisten pihapiiriin kuuluu päärakennuksen lisäksi talouskellari, vuoraamaton punamultainen poskiaitta, hirsinen sauna, sekä liiteri.
Nykyisin Ylhäisten ratsutilan omistaa Lohjan seurakunta ja siellä toimii vuokralaisena Nummi-Seura, joka pitää rakennuksessa Nummen kotiseutumuseota. Rakennus on merkittävä osa Nummen valtakunnallisesti merkittävää kulttuuriympäristöä ja suojeltu.
Muttilainen

Muttilainen on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Suurpellon kirjasto

Suurpellon kirjasto (aiempi "Opinmäen kirjasto") on Espoon Henttaan kaupunginosassa, Opinmäen koulukeskuksessa toimiva yleinen kirjasto. Se on yksi Espoon kaupunginkirjaston toimipisteistä ja toimii osana pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa.
Opinmäen koulukeskuksessa toimii kirjaston ohella muun muassa päiväkoti, Espoon kansainvälinen koulu (), Olarin koulun alaluokat (luokka-asteet 1-3), alueellinen liikuntahalli sekä Espoon työväenopiston ja nuorisotoimen tiloja.
Tohtori Getto

Tohtori Getto (oik. Jarkko Porrassalmi, s. 1996) on Jyväskylästä kotoisin oleva rap-artisti. Hän oli mukana 2010-luvulla toimineessa Korstoraatio-rap-ryhmässä. Korstoraation hajottua vuonna 2017 hän on julkaissut soolosinglejä ja tehnyt yhteistyötä muiden artistien kanssa. Joulukuussa 2020 hän julkaisi yhdessä Lytän kanssa täyspituisen albumin "Lyttä &amp; Tohtori Getto!!".
Yksityiselämä.
Tohtori Getto on JKL Funk Days -kollektiivista tunnetuksi tulleen hip hop -artisti Krison pikkuveli.
Nokia Sans

Nokia Sans oli matkapuhelinyhtiö Nokian käyttämä kirjaintyyppi. Nokia käytti sitä matkapuhelinalustojensa sekä oman brändinsä kirjaintyyppinä vuosina 2002–2011 ja se saattoi olla hetken aikaa maailman luetuin kirjaintyyppi.
Nokia Sans suunniteltiin poikkeuksellisen usealle kielelle ja niiden erikoismerkeille. Nokian johtavan markkina-aseman vuoksi Nokia Sans oli yleisin kännyköissä esiintynyt kirjaintyyppi 2000-luvun alkuvuosina ja saattoi sen vuoksi olla myös maailman luetuin kirjaintyyppi.
Nokia oli käyttänyt aiemmin kirjaintyyppiä Helvetica viestinnässään. Helvetican käytön ongelmia oli muun muassa kirjainten erottuminen toisistaan pieninä pikseleinä matkapuhelimen näytöltä. Yrityksessä myös nähtiin tarve omalle kirjaintyypille markkinointimielessä, joten vuonna 2000 aloitettiin projekti uuden kirjaintyypin luomiseksi. Projektissa oli mukana saksalainen kirjainmuotoilija Erik Spiekermann. Nokia Sans julkaistiin vuoden 2002 yhtiökokouksen jälkeen ja kirjaintyyppiä käytettiin vuoteen 2011 asti, jolloin se korvattiin Nokia Purella.
Daniil Trifonov

Daniil Olegovitš Trifonov (; s. 5. maaliskuuta 1991 Nižni Novgorod) on venäläinen pianisti ja säveltäjä.
Trifonov kasvoi musikaalisessa perheessä ja aloitti pianonsoiton 5-vuotiaana. Hän opiskeli Gnesin-instituutissa Tatjana Zelikmanin pianoluokalla ja suoritti myös sävellysopintoja. 17-vuotiaana Trifonov lähti Yhdysvaltoihin jatkamaan opintojaan Clevelandin musiikki-instituutissa Sergei Babayanin johdolla.
Trifonov on saavuttanut useita kilpailuvoittoja, kuten kolmannen sijan Varsovan Chopin-kilpailussa sekä vuonna 2011 kuuden viikon aikavälillä ensipalkinnot Tšaikovski- ja Arthur Rubinstein -kilpailuissa. Trifonovilla on ollut Gesellschaft der Musikfreunden muusikkoresidenssi Itävallassa.
Trifonov teki ensimmäisen CD-julkaisunsa Frédéric Chopinin sooloteosten valikoimasta Decca-levymerkillä vuonna 2011. Helmikuussa 2013 hän solmi eksklusiivisen levytyssopimuksen Deutsche Grammophonin kanssa. Hänen ensimmäinen tällä sopimuksella tekemänsä levytys oli "Trifonov: The Carnegie Recital", joka toi pianistille Grammy-ehdokkuuden. Trifonov on saanut myös muita Grammy-ehdokkuuksia ja tullut vuonna 2017 Grammy-palkituksi "Transcendental"-levytyksestä. Hänen omien sävellystensä joukossa on hänen keväällä 2014 kantaesittämänsä konsertto pianolle ja orkesterille.
Malmgren

Malmgren on ruotsinkielinen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Mankki (täsmennyssivu)

Mankki voi tarkoittaa muun muassa:
Jan Lityński

Jan Lityński (18. tammikuuta 1946 – 21. helmikuuta 2021) oli puolalainen poliitikko, toimittaja ja oppositioaktivisti. Hän oli kansanedustaja vuosina 1989–2001.
Ahjärvi (järvi)

Ahjärvi on isohko järvi Hiitolanjoen vesistössä Ruokolahden kunnassa. Se kuuluu Kaakkois-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen ympäristövastuualueeseen. Järven pinta-ala on 287,74 hehtaaria (2,9 neliökilometriä) ja rantaviivaa on 20,57 kilometriä. Ahjärvessä elää useita kalalajeja, joista alkuperäisiä ovat olleet ankerias, Laatokan lohi, hauki, ahven, muikku, särki, made, kiiski ja salakka. Kalastuskunta on istuttanut järveen kirjolohta, plankton- ja järvisiikaa, kuhaa, harjusta ja lahnaa. Laatokan lohi voisi edelleen nousta Ahjärveen asti, ellei Kokkolanjoessa olisi voimalaitoksia, tai siinä olisi kalaportaat. Ahjärvessä on ollut ankeriaita ennen sotia, jolloin ne pääsivät merestä Laatokan ja Kokkolan-, Silamusjoen ja Ahjoen kautta kunnolla kutemaan.
Ahjoki säännöstelee Ahjärveä hyvin, ja jos kesä on kuiva, loppuu joesta myös virtaama. Ahjärven vuotuinen pinnan vaihtelu on tavallisesti 25 ja 40 senttimetrin välillä. Järven rannoilla on noin 40 kesämökkiä tai rantasaunaa.
Ahjärvi (täsmennyssivu)

Ahjärvi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Aavasaksa (täsmennyssivu)

Aavasaksa voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Muriki

Muriki ("Brachyteles arachnoides") on hämähäkkiapinoihin kuuluva nisäkäslaji. Sitä tavataan uhanalaisena Etelä-Amerikasta.
Koko ja ulkonäkö.
Murikin ruumis voi kasvaa 46–78 cm pitkäksi. Lajin häntä on hyvin pitkä ja voi saavuttaa noin 75–85 cm:n pituuden. Laji voi painaa 8–10 kg. Urokset ovat hieman naaraita kookkaampia. Ruumis on naamaa lukuun ottama villaisen karvan peittämä. Murikin väritys vaihtelee vaaleanharmaasta kullanruskeaan. Naama on väriltään musta. Murikin kädet ovat pitkät.
Levinneisyys ja elintavat.
Murikia tavataan Brasiliasta etelärannikolta Minas Geraisin, São Paulon, Rio de Janeiron ja Paranán osavaltioista. Lajin elinympäristöä ovat ainavihannat trooppiset metsät ja erityisesti sitä tavataan vuoristoalueilta. Se liikkuu korkeiden puiden latvuskerroksissa. Murikit ovat päiväaktiivisia ja elävät useiden kymmenien yksilöiden perheryhmissä. Koiraat elävät perheryhmissään koko elämänsä, mutta naaraat jättävät ryhmän noin viiden vuoden iässä. Muriki on kasvinsyöjä ja sen ravintoa ovat kasvien lehdet, kukat, hedelmät ja siemenet. Murikit ovat moniavioisia ja sekä koiraalla että naaraalla voi olla useita parittelukumppaneita. Kädellisille poikkeavasti naaras valitsee parittelukumppaninsa ja naaras parittelee joka toinen vuosi. Naaraan raskausaika kestää 7–8 kuukautta ja naaras synnyttää yhden poikasen, joka syntyy useimmiten touko-syyskuussa. Vain naaras hoitaa poikasta.
Muriki luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Lajin kannan kooksi arvioidaan 1 100–1 200 yksilöä ja kannan kehityssuunta on vähenevä. Tärkeimmät uhat kannalle ovat elinympäristön häviäminen rannikkometsien hakkuiden vuoksi ja metsästys. Pienikokoiselle kannalle ovat uhkana myös petoeläimet kuten taira.
Leif E. Christensen

Leif E. Christensen (7. elokuuta 1924 Kööpenhamina, Tanska – 23. elokuuta 2013) oli tanskalainen kirjailija ja opettaja. Hän kirjoitti ironisia ja absureja piirteitä sisältäviä novelleja, joissa aiheita olivat erotiikan ja politiikan ongelmat. Yhtenä teemana on myös länsimaalaisten kaoottinen tunne-elämä.
Christensenin esikoisteos "Tyven fra Tjørnsted" ilmestyi 1951 (muokattu versio 1965). Hän on saanut vaikutteita tuotantoonsa Karen Blixeniltä, ja häneen on vaikuttanut myös jungilainen psykologia. Kaksi toisiinsa kytkeytyvää romaania "Træslottet" (1964) ja "Firklang i Lund" (1966) ovat osin omaelämäkerrallisia kertomuksia pakolaisuudesta miehitysajan Ruotsissa.
Ida Lien

Ida Lien (s. 5. huhtikuuta 1997 Drammen) on norjalainen ampumahiihtäjä. Hän voitti kultaa maailmanmestaruuskilpailuissa 2021 naisten viestissä. Normaalimatkalla hän oli yhdestoista. Minskin EM-kilpailuissa 2020 hän saavutti hopeaa pikakilpailussa ja pronssia sekaviestissä.
Lien kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Nové Městossa kaudella 2019–2020. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti oltuaan seuraavalla kaudella 30:s Kontiolahden normaalimatkalla. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan yhdeksäs Östersundin pikakilpailussa maaliskuussa 2021. Hän oli neljäs Hochfilzenin pikakilpailussa joulukuussa 2021. Hän saavutti ensimmäisen palkintopallisijansa sijoittuessaan kolmanneksi Oslon normaalimatkalla maaliskuussa 2024.
Viktor Raipala

Viktor Vilhelm Raipala (22. joulukuuta 1839 Hämeenkyrö – 30. joulukuuta 1905 Hämeenkyrö) oli suomalainen kunnallismies, yrittäjä, maanviljelijä ja valtiopäivämies. 
Lautamies, talollinen Raipala Hämeenkyröstä oli talonpoikaissäädyssä Ikaalisten tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1877–1878. Hän oli valtiopäivillä jäsen säädyn yksityisessä valitusvaliokunnassa.
Raipala valittiin kunnallislautakunnan esimieheksi vuonna 1886 ja kirkonisännäksi vuonna 1887, jossa toimessa hän oli lähemmäs 20 vuotta. Kirkkoneuvostoon Raipala valittiin vuonna 1886 ollen siinä toimessa kuolemaansa saakka. Raipala oli myös patentin saaneen oja-auran keksijä ja toimi Hämeenkyrössä sekatavarakauppiaana ja yrittäjänä. Raipala kuoli sydänhalvaukseen vuonna 1905 ja hänet on haudattu Hämeenkyrön Vanhalle hautausmaalle. Raipalan puoliso oli Vilhelmiina Raipala.
Janina Hettich-Walz

Janina Hettich-Walz (o.s. Walz (s. 16. kesäkuuta 1996) on saksalainen ampumahiihtäjä.
Hettich-Walz saavutti sekaviestin hopeaa EM-kilpailuissa 2019. Hän hiihti Pokljukan MM-kilpailuissa 2021 toisen osuuden hopeaa saaneessa Saksan naisten viestijoukkueessa. Hän saavutti vuoden 2022 EM-kilpailuissa hopeaa takaa-ajossa ja sekaviestissä sekä pronssia pikakilpailussa. Nové Měston MM-kilpailuissa 2024 hän sai normaalimatkalla hopeaa ja viestissä pronssia.
Hettich-Walz kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Oslossa maaliskuussa 2019 ja saavutti heti ensimmäiset maailmancup-pisteensä oltuaan takaa-ajokilpailussa 32:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran ollessaan kymmenes yhteislähdössä Hochfilzenissä joulukuussa 2020. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan toinen Canmoren yhteislähtökilpailussa maaliskuussa 2024. Hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa kymmenenneksi kaudella 2023–2024.
Darija Blaško

Darija Blaško (; s. 28. tammikuuta 1996 Novopolotsk, Valko-Venäjä) on ukrainalainen ampumahiihtäjä.
Alena Krutšynkina

Alena Krutšynkina (; s. 28. maaliskuuta 1995) on valkovenäläinen ampumahiihtäjä.
Krutšynkina kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Ruhpoldingissa kaudella 2018–2019 sijoittuen pikakilpailussa 23:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan seitsemäs Hochfilzenin pikakilpailussa kaudella 2020–2021. Hän voitti takaa-ajon Euroopan-mestaruuden Minskissä 2020. MM-kilpailuissa hän on ollut parhaimmillaan normaalimatkalla 26:s ja viestissä neljäs Pokljukassa 2021.
Kustaa Adolf Raitanen

Kustaa (Gustaf) Adolf (Aadolf) Raitanen (Raitamäki) (13. huhtikuuta 1837 Multia – 14. kesäkuuta 1892 Multia) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 
Raitasen vanhemmat olivat Kustaa Juhonpoika Raitamäki ja Liisa Abrahamintytär Raitamäki ja puoliso Helena Mikontytär Piesala. Raitanen oli maanviljelijä ja kunnallismies, toimien Multian kunnallislautakunnan esimiehenä sen perustamisesta vuodesta 1869 lähtien aina kuolemaansa asti. Hän oli talonpoikaissäädyssä Jyväskylän tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1885. Raitanen oli valtiopäivillä valitsijamies.
Martha Christensen

Martha Christensen (12. kesäkuuta 1926 Holsted, Tanska – 3. tammikuuta 1995) oli tanskalainen kirjailija. Hänen arkirealismia edustavat teoksensa kertovat yhteiskunnan pienimpiä, ja hän puolustaa niissä oikeutta erilaisuuteen. Hän on kirjoittanut novelleja ja romaaneja.
Aappo Rantaniemi

Aappo (Abram) Rantaniemi (1841 – 12. toukokuuta 1891 Kemi) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 
Rantaniemen puoliso oli Maria Liisa Herva. Päätoimittaja, opettaja ja koulunjohtaja Ape Rantaniemi oli heidän poikansa. Talollinen, kunnallismies Aappo Rantaniemi Kemin maalaiskunnasta oli talonpoikaissäädyssä Kemin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1888. Hän oli valtiopäivillä säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen.
Semen Ratinen

Semen Ratinen (1825 – 28. elokuuta 1905 Impilahti) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 
Talollinen Semen Ratinen Impilahdelta oli talonpoikaissäädyssä Salmin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872. Hän oli valtiopäivillä säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen.
Otoskooppi

Otoskooppi ( ’korva’ + kr. "skopein" ’katsella’) eli korvantähystin on lääketieteellinen laite, jota käytetään pääasiassa korvien tutkimiseen. Terveydenhuollon ammattilaiset käyttävät otoskooppeja sairauksien seulontaan säännöllisten tarkastusten aikana ja myös korvan oireiden tutkimiseen. Otoskooppi antaa potentiaalisen kuvan korvakäytävästä ja tärykalvosta. Yleisimmin käytetyt otoskoopit koostuvat kahvasta ja päästä. Pää sisältää valonlähteen ja yksinkertaisen pienitehoisen suurennuslasin. Otoskooppeja käytetään myös potilaiden nenän ja kurkun yläosan tutkimuksissa.
Wasilei Ratinen

Wasilei (Vasilei) Ratinen (1819 – 9. elokuuta 1899 Suistamo) oli suomalainen kauppias ja valtiopäivämies. 
Ratisen isä oli Vasili Ratinen ja puoliso Aleksandra Feodorintytär Ratinen. Kauppias Ratinen oli talonpoikaissäädyssä Salmin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1877–1878. Hän oli valtiopäivillä säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen.
Kaupunginhotelli

Kaupunginhotelli on kaupungin keskustassa sijaitseva hotelli, jossa on myös ravintola. Samantyyppisissä Seurahuoneeksi nimetyissä paikoissa oli ravintolan ja majoitustilojen lisäksi myös yleensä juhlasali tai tiloja.
Vuonna 1899 perustettu Pietarsaaren Kaupunginhotelli on Suomen vanhin toimiva kaupunginhotelli.
1930-luvulla Suomessa toimi enimmillään seitsemän kaupunginhotellia. Vuonna 1902 rakennetun Kuopion kaupunginhotellin toiminta lakkautettiin alkuvuodesta 1986. Paikalle avautui Sokos Hotelli Puijonsarven yökerho Puikkari. "Suomen majoitusliikkeet 2008" –kirjassa oli vielä Pietarsaaren, Tammisaaren ja Tornion kaupunginhotellit. Tornion kaupunginhotellin nimi on vuodesta 2015 lähtien ollut Park Hotel.
Suomessa oli vuonna 2018 enää kolme toimivaa kaupunginhotellia: Iisalmessa, Pietarsaaressa ja Tammisaaressa. Kaupunginhotellien vähenemiseen lienee syynä nimen historiallinen ja vanhahtava kaiku.
Georgian yleiskokous

 
Georgian yleiskokous () on Georgian osavaltion kaksikamarinen lainsäädäntöelin. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 180 edustajaa ja senaatissa 56 senaattoria. Lainsäädäntöelin ei kokoonnu ympärivuotisesti.
Yleiskokonuksen kokoontumispaikka on Georgia State Capitol, Atlantassa. Yhdysvaltain republikaanisella puolueella on enemmistö sen molemmissa kamareissa.
Simana Huohvanainen

Simana Huohvanainen (1771–1858) oli ilomantsilainen runonlaulaja ja Simana Sissosen laulutoveri. Hän asui Sissosen tavoin Ilomantsin Mekrijärven kylässä, lähes samoilla pihoilla, ja runonlaulajat kokoontuivat tavallisesti Huohvanaisten suureen pirttiin laulamaan.
Ensimmäinen Huohvanaisen kohdannut runonkerääjä oli D. E. D. Europaeus heinäkuussa 1845. Europaeuksen laulattaessa Simana Sissosta oli Huohvanainenkin ajoittain läsnä, ja erään kerran hän pääsi todistamaan Huohvanaisen ja Sissosen välistä kilpalaulantaa, jossa Huohvanainen lauloi ensin 112-säkeisen "Kanteleen synty" -runon, Sissonen tämän jälkeen 138-säkeisen ja lopuksi Huohvanainen uuden, 157-säkeisen. Julius Krohn on arvioinut Huohvanaiselta saatujen runojen määrän olevan noin 15, mutta toisaalta hän mainitsee tämän osanneen melkein kaikki samat eeppiset runot kuin Sissonen. Simana Sissosen tyttären Annin mukaan Huohvanaisen talossa oli kaksi veljestä, joista toinen naimaton. 
Simana Huohvanainen oli etevä eeppisten runojen taitaja, mutta tietäjänä hän ei ollut Sissosen veroinen. Hänen luonnettaan on kuvailtu huomattavasti lyyrillisemmäksi, ja rupesipa ukko vanhoilla päivillään kehräämään värttinällä, kun ei enää jaksanut töitä tehdä. Simana Huohvanainen oli myös taitava sadunkertoja. Hänen äänensä ei ollut yhtä hyvä kuin Sissosen, eikä häntä siksi pidetty erityisen hyvänä laulajana. Ulkomuodoltaan Huohvanainen oli Sissosta hintelämpi. Molemmat Simanat kävivät usein Koitereella kalassa ja matkasivat joskus jopa Viipuriin asti.
Huohvanaisten suku on elänyt Mekrijärven seudulla satoja vuosia, ja se polveutuu vuonna 1694 Mekrijärvellä eläneestä Vasili Hovanpojasta. 1730-luvulla nimi esiintyy Mekrijärvellä muodossa Hovanain ja Hoffanov. Nykyään Huohvanainen on Suomessa sukunimenä 101:lla (2025).
Mary Ann Hawkins

Mary Ann Hawkins on suomalainen yhtye, joka perustettiin Helsingissä vuonna 2015. Inspiroituneena Dick Dalen ja The Venturesin kaltaisista legendoista, yhtye sekoittelee perinteistä rautalankamusiikkia tiukkaan instrumentaaliseen surf rock -vetoiseen soundiin. Lisäksi yhtye on ottanut vaikutteita Ennio Morriconen spagettiwestern -sävellyksistä.
Yhtyeen debyytti-EP “Waves Won’t Lie” julkaistiin kesällä 2017. Tammikuussa 2018 Rumba -lehti kirjoitti Mary Ann Hawkinsin täyttävän Laika &amp; The Cosmonautsin jättämän tyhjän tilan suomalaisessa rautalankamusiikissa. Keväällä 2019 julkaistu "Rumble" -EP on nimetty kulttimainetta nauttivan, vuonna 2002 ensi-iltansa saaneen Rumble -elokuvan mukaan. EP:ltä löytyy yhtyeen versiointi "Loton "Numerojytä"" tunnussävelmästä, joka on alun perin Matti Tuomisen luoma kappale. Mary Ann Hawkins esittää kuitenkin pääsääntöisesti omia kappaleita, joiden sävellyksistä ja sovituksista vastaavat yhtyeen kaikki jäsenet. Yhtyeelle tunnusomaista ovat "kaurismäkeläiset" musiikkivideot, joita on julkaistu yhtyeen YouTube -kanavalla. 
Svart Records julkaisi yhtyeen debyyttialbumin "Mary Ann Hawkins" toukokuussa 2022. Mary Ann Hawkinsin toinen täyspitkä albumi "Helsinki Surf City" julkaistiin niin ikään Svart Recordsin toimesta helmikuussa 2025. Helsinki Surf Cityllä kuullaan myös laulettuja kappaleita ja albumilla vierailevat Stepa, Maria Stereo, Marko Haavisto sekä M (Minja Koski). 
Lähteet.
__EISISLUETT__
New Mexicon lainsäädäntöelin

 
New Mexicon lainsäädäntöelin () on New Mexicon osavaltion kaksikamarinen kansanedustuslaitos. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 70 edustajaa ja senaatissa 42 senaattoria. Lainsäädäntöelin ei kokoonnu ympärivuotisesti.
Lainsäädäntöelimen kokoontumispaikka on New Mexico State Capitol, joka sijaitsee pääkaupunki Santa Fessa. Yhdysvaltain demokraattisella puolueella on enemmistö sen molemmissa kamareissa.
Puijo (täsmennyssivu)

Puijo voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Ivar Luuton

Ivar Luuton tai Ivar Ragnarsson (, k. 873 Dublin) oli tanskalainen viikinkipäällikkö. Hänet tunnetaan parhaiten yhtenä suuren pakana-armeijan päälliköistä. Se oli viikinkiarmeija, joka valloitti Englannin länsiosat 800-luvulla. Ivar lienee saanut lisänimensä luustosairauden tai jonkin vamman vuoksi.
Ivar oli tarinoiden mukaan viikinkipäällikkö Ragnar Lodbrokin poika, mutta muuten Ivarin varhaisvaiheet ovat pitkälti hämärän peitossa. Ivarin mainitaan johtaneen vuonna 855 ryöstöretkeä Thamesin jokisuulle sekä osallistuneen 850-luvulla Olav Kviten joukoissa useisiin taisteluihin Irlannissa.
Vuonna 865 Ivar sekä hänen veljensä Halfdan Ragnarsson ja Ubbe Ragnarsson johtivat Englantiin suuren viikinkiarmeijan, jota kristityt kutsuivat suureksi pakana-armeijaksi. Veljesten oli tarkoitus kostaa isänsä Ragnar Lodbrokin kuolema. Ragnar oli kuollut vankeudessa ehdittyään sitä ennen ryöstellä Northumbrian kuningaskuntaa. Tarujen mukaan Northumbrian kuningas Ælla oli heittänyt Ragnarin käärmekuoppaan voitettuaan hänet ensin taistelussa.
Ivarin joukot rantautuivat Itä-Angliassa, jossa ne kohtasivat vain heikkoa vastarintaa. Sen jälkeen viikingit hyökkäsivät Northumbriaan, jossa valloittivat Yorkin vuonna 866. Ælla ja hänen syrjäyttämänsä Osberht yhdistivät voimansa viikinkejä vastaan, mutta saivat kummatkin surmansa maaliskuussa 867 käydyssä taistelussa. Joidenkin kertomusten mukaan Ælla ei olisi kuollut taistelussa, vaan viikingit olisivat teloittaneet hänet vasta taistelun jälkeen erityisen julmalla tavalla.
Ivar asetti tämän jälkeen Northumbrian nukkehallitsijaksi Ecgberhtin ja johti viikinkiarmeijan Nottinghamiin, Mercian kuningaskuntaan. Mercian kuningas Burgred pyysi Wessexilltä apua, ja Wessexin kuningas Ethelred sekä hänen nuorempi veljensä Alfred (tuleva Alfred Suuri) saapuivat piirittämään Nottinghamia, jolloin tanskalaiset vetäytyivät Yorkiin taistelutta. Viikinkiarmeija viipyi Yorkissa vuoden verran. Vuonna 869 viikingit marssivat halki Mercian ja palasivat Itä-Angliaan, missä he voittivat taistelussa kuningas Edmundin.
Ilmeisesti Ivar ei osallistunut 870-luvun epäonnistuneeseen yritykseen valloittaa Wessex. Sen sijaan hän liittyi vanhan toverinsa Olav Kviten joukkoihin Skotlannissa. Myöhemmin he palasivat Irlantiin, jossa Ivar kuoli vuonna 873.
Ivar Luuton saattoi olla sama henkilö kuin Ímar, joka perusti Hy Ivarin eli Uí Ímairin dynastian 800-luvulla.
Luettelo Julia Louis-Dreyfusin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista

Tämä on luettelo Julia Louis-Dreyfusin saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista.
Hietajärvi (Suomussalmi)

Hietajärvi on kylä Suomussalmen kunnassa aivan itärajan tuntumassa. Yhdessä läheisen Kuivajärven kanssa se on toinen Suomen kahdesta vienankarjalaiskylästä. Matkaa Venäjän rajalle on vain muutamia kymmeniä metrejä, kun sitä Suomussalmen keskustaan on lähes 80 kilometriä. Valtakunnanraja jakaa kylälle nimensä antaneen Hietajärven kahtia Suomen ja Venäjän puoleen. Hietajärvi on yksi Vienan runokylistä ja siten osa Vienan Karjalaa. Hietajärvi oli viimeisen runonlaulajan Jussi Huovisen kotipaikka.
Historia.
Hietajärven ja muiden rajaseudun vienalaiskylien ensimmäiset asukkaat olivat ilmeisesti Venäjän puolelta asepalvelusta paenneita eli "piekloi"ta. Ensimmäinen asukas tuli Tunkualta. Muuan Lari Siikow eli Tament (Tomenttei) Sikov saapui alueelle 1700-luvulla Suikujärveltä ja nai piikatyttö Toarien (Darja), jonka on väitetty olleen kuuluisan Arhippa Perttusen sisar. Pari muutti asumaan Kuivajärvenniemelle ja alkoi viljellä maata. Tament palveli Aliipei Ahtosella renkinä, ja häntä pilkattiin Huoviseksi (huovi = sotilas), minkä hän sittemmin omaksui nimekseen. Vaikka Toarie Huoviselta kerättiin aikanaan vain neljä runoa, hänellä oli suuri vaikutus Kalevalan rakenteeseen, koska juuri hän kertoi joulukuussa 1845 D. E. D. Europaeukselle, että Joukahainen olisi ollut Pohjolan isäntä. Tämä sai Elias Lönnrotin siirtämään Väinämöisen ja Joukahaisen kilpalaulannan Kalevalan toisen painoksen alkuun, kun se Vanhassa Kalevalassa oli ollut vasta myöhemmin. Myöhemmin kylässä ovat käyneet lukuisat runonkerääjät, tärkeimpinä näistä A. A. Borenius, Genetz, Berner ja Samuli Paulaharju sekä valokuvaaja I. K. Inha.
Kainuun vienalaiskylät poltettiin talvisodan aikana ja rakennettiin uudelleen 1940-luvulla. Tieyhteydet muualle Kainuuseen ja Suomeen olivat pitkään heikkoja: tie Kuivajärveltä Hietajärvelle valmistui vasta vuonna 1956. Hietajärvellä eli myös viimeinen runonlaulaja Jussi Huovinen, joka nukkui pois suomalaisuuden päivänä 12. toukokuuta 2017 93 vuoden iässä.
Hietajärven ja Kuivajärven kylien yhteinen hautausmaa sijaitsee Kuivajärven Kalmisaaressa. Entinen hautausmaa oli Vuokkijärven Kalmasaaressa, mutta se jäi vuonna 1922 Suomen ja Neuvostoliiton väliselle rajalinjalle.
Kulttuuri.
Aivan näihin päiviin saakka Kainuun vienalaiskylissä on puhuttu karjalan kielen vienankarjalan murretta, joka eroaa suomesta niin paljon, ettei kielten keskinäinen ymmärrettävyys ole enää täydellinen. Karjalan kielen asema on ollut nykypäiviin asti heikko, eivätkä kaikki vanhimmat karjalaiset ymmärrä, miten heidän kielestään on yhtäkkiä tullut osa vaalittavaa kulttuuriperintöä.
Pääosa Hietajärven karjalaisista asukkaista on ortodokseja. Runonlaulantaa on Kainuun vienalaiskylissä harjoitettu vielä viime aikoina. Ruokakulttuuriin kuuluvat sultsinat ja kalakukot.
Kaarlo Fabian Rautajoki

Kaarlo Fabian Rautajoki (23. joulukuuta 1843 – 28. huhtikuuta 1889 Tyrvää) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 
Ratsutilallinen Rautajoen puoliso oli Selma Rautajoki. Kaarlo Fabian Rautajoki oli talonpoikaissäädyssä Tyrvään tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1888. Hän oli valtiopäivillä jäsen säädyn yksityisessä valitusvaliokunnassa. Rautajoki kuoli vain 45-vuotiaana aivohalvaukseen kotitilallaan.
Matti Reinikkala

Matti Reinikkala (9. joulukuuta 1816 Virolahti – 26. tammikuuta 1893 Virolahti) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 
Reinikkalan vanhemmat olivat Johan Reinikkala ja Margareta Eliaantytär Ihalain ja puolisot Helena Juhanantytär Reinikkala ja Mari Antintytär Järvenkylä. Reinikkala oli palkittu maanviljelijä ja kunnallismies, joka oli talonpoikaissäädyssä Kymin (Viipurin lääni) tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1867. Hän oli valtiopäivillä valitsijamies ja yleisen valitusvaliokunnan jäsen.
Berndt Magnus Reinius

Berndt Magnus Reinius (1837–1913) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 
Reinius oli maanviljelijä Viipurin maalaiskunnassa ja talonpoikaissäädyssä Rannan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1891. Hän esiintyi valtiopäivillä vain hyvin vähän.
Juho Riipinen

Juho Riipinen (19. huhtikuuta 1860 Laukaa – 28. marraskuuta 1920 Mikkeli) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies. 
Riipinen oli maanviljelijä ja kunnallismies, joka oli talonpoikaissäädyssä Mikkelin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1905–1906.
Turku (täsmennyssivu)

Turku voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Dobrzeń Wielki

Dobrzeń Wielki ("Gmina Dobrzeń Wielki", ) on maalaiskunta Opolen piirikunnassa Puolassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 9 478. Kunnan hallinnollinen keskus on Dobrzeń Wielkin kylä.
Dobrzeń Wielkin kunta perustettiin vuonna 1972. Tammikuussa 2017 Borkin, Czarnowąsnyn, Krzanowicen sekä Świerklen kylät, osa Dobrzeń Małyn kylästä ja suurin osa Brzezien kylästä siirrettiin Dobrzeń Wielkin kunnasta osaksi Opolen kaupunkia.
Kylät Dobrzeń Wielkin kunnassa ovat Chróścice, Dobrzeń Mały, Dobrzeń Wielki sekä Kup. Lisäksi siellä on pieni asumaton alue jäännöksenä Brzezien kylästä. Kylistä väkiluvultaan suurin oli Dobrzeń Wielki, jossa oli 4 497 pysyvää asukasta. Chróścicen kylässä asui pysyvästi 2 731 asukasta, Kupin kylässä 1 140 ja Dobrzeń Małyn kylässä 768. Kunta rajautuu Dąbrowan, Łubnianyn, Murówin, Lewin Brzeskin, Pokójin ja Popielówin kuntiin sekä Opolen kaupunkiin.
Vuoden 2019 lopussa 51,6 prosenttia Dobrzeń Wielkin asukkaista oli naisia ja 48,4 prosenttia miehiä. Alle 18-vuotiaat muodostivat 16,8 prosenttia kunnan väestöstä, työikäiset 64,3 prosenttia ja eläkeikäiset 19 prosenttia. Väestön keski-ikä oli 41,8 vuotta. Puolan vuoden 2011 väestönlaskennassa kunnan väestöstä 17,8 prosenttia oli etnisiä saksalaisia, ja saksan kielellä onkin kunnassa virallisen avustavan kielen asema.
Otsalammi

Otsalammi on Jämsän ja Keuruun rajalla sijaitseva kolmen hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 27 kilometriä luoteeseen ja Keuruun keskustasta 24 kilometriä eteläkaakkoon. Etäisyys Tampereelta on 85 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä noin kolmetoista kilometriä länsilounaaseen.
Maantiede.
Otsalammen pituus on 300 metriä. Järven länsiosa kuuluu Keuruuseen ja itäosa Jämsän Koskenpään alueeseen. Järveä ympäröi metsäinen mäkimaa. Sen kaakkoispuolella sijaitseva Otsavuori kohoaa noin 210 metriä merenpinnan yläpuolelle, lounaispuolella on Vaarintallinmäki. Otsalammen pohjoisrannalta lähtee laskuoja Koukkulammiin.
Otsalammi kuuluu Hanhiojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Hanhiojan alueen laajin vakavesi Hanhijärvi sijaitsee kuutisen kilometriä Otsalammilta itäkoilliseen ja sen korkeustaso on noin 50 metriä Otsalammia alempana.
Otsalammi sijaitsee vedenjakajalla: noin kilometrin sen länsipuolella sijaitseva Vuorisjärvi kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Pirunryönin rotko sijaitsee noin 900 metriä Otsalammilta eteläkaakkoon.
Salmijärvi (Jämsä, Koskenpää)

Salmijärvi on Koskenpäällä Jämsän pohjoisosassa sijaitseva 3,5 hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 27 kilometriä luoteeseen ja Tampereelta 88 kilometriä koilliseen. Lähin kaupunkimainen keskus on Mänttä kuusitoista kilometriä länsilounaaseen.
Maantiede.
Salmijärven pituus on 600 metriä. Useat pienet niemet jakavat järveä lahtiin ja poukamiin. Järven länsipuolella on noin puolen hehtaarin laajuinen nimeämätön vakavesi. Idässä on Salmimäki, etelässä Valkeakangas, lounaassa Salmisuo ja luoteessa Piikkisuo. Salmijärven länsirannalle virtaa laskuoja Salmisuon halki, itärannalta lähtee Salmioja koilliseen ja päätyy Hanhijärven luoteiskolkkaan.
Salmijärvi kuuluu Hanhiojan valuma-alueeseen, joka on kolmannen jakovaiheen vesistöalue Iso Rautaveden alueella, joka puolestaan on toisen jakovaiheen vesistö Jämsän reitin valuma-alueella. Päävesistönä on Kymijoen vesistö. Hanhiojan alueen laajin vakavesi Hanhijärvi sijaitsee kolmisen kilometriä Salmijärveltä koilliseen ja sen korkeustaso on noin 30 metriä Salmijärveä alempana.
Noin puoli kilometriä Salmijärveltä kaakkoon sijaitsee Valkeajärven valuma-alueeseen kuuluva Valkeajärvi.
Mattlar

Mattlar on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Desfontainiales

Desfontainiales (syn. Columelliales) on koppisiemenisten kasvien lahko, jonka on kuvannut venäläinen Armen Tahtadžjan. Angiosperm Phylogeny Groupin eli APG:n luokittelussa siihen sijoitetaan heimo Columelliaceae. Lahkon ainoassa heimossa on kaksi eteläamerikkalaista puuvartisten pensaskasvien sukua, "Columellia" ja "Desfontainia" (joskus myös erikseen heimossa Desfontainiaceae), ja niissä viisi tai kahdeksan lajia.
Columelliaceae-heimon systemaattinen asema on vaihdellut useasti, sillä alun perin APG on sijoittanut sen Dipsacales-lahkon sisarryhmäksi ja sittemmin Bruniales-lahkoon. Tarkemmassa analyysissä Bruniales on kuitenkin todettu polyfyleettiseksi ryhmäksi, jos Columelliaceae-heimo yhdistetään siihen yhdessä bruniakasvien (Bruniaceae) kanssa.
Alabaman lainsäädäntöelin

 
Alabaman lainsäädäntöelin () on Alabaman osavaltion kaksikamarinen kansanedustuslaitos. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 105 edustajaa ja senaatissa 35 senaattoria. Lainsäädäntöelin ei kokoonnu ympärivuotisesti.
Lainsäädäntöelimen kokoontumispaikka on Alabama State House, joka sijaitsee pääkaupunki Montgomeryssa. Elin kokoontui aiemmin Alabama State Capitolissa. Yhdysvaltain republikaanisella puolueella on enemmistö sen molemmissa kamareissa.
Illinois’n yleiskokous

 
Illinois’n yleiskokous () on Illinois’n osavaltion kaksikamarinen lainsäädäntöelin. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 118 edustajaa ja senaatissa 59 senaattoria. Lainsäädäntöelin kokoontuu ympärivuotisesti.
Yleiskokouksen kokoontumispaikka on Illinois State Capitol, Springfieldissa. Yhdysvaltain demokraattisella puolueella on enemmistö sen molemmissa kamareissa.
Kontiolahden kirjasto

Kontiolahden kirjasto on Kontiolahden kunnassa toimiva yleinen kirjasto. Kontiolahden kirjasto on kunnan pääkirjasto, jonka ohella kuntalaisia palvelee Lehmossa toimiva Lehmon kirjasto. Lisäksi Kontiolahdella ja Enossa kiertää kuntien yhteinen kirjastoauto "Runo-Antti". 
Kontiolahden kirjastot toimivat osana Joensuun seutukirjastoa ja Vaara-kirjastojen kirjastokimppaa. Kumppanuuskirjastojen palvelut ovat myös kontiolahtelaisten käytettävissä.
Floridan lainsäädäntöelin

 
Floridan lainsäädäntöelin () on Floridan osavaltion kaksikamarinen kansanedustuslaitos. Se muodostuu edustajainhuoneesta ja senaatista. Edustajainhuoneessa on kaikkiaan 120 edustajaa ja senaatissa 40 senaattoria. Lainsäädäntöelin ei kokoonnu ympärivuotisesti.
Lainsäädäntöelimen kokoontumispaikka on Florida State Capitol, joka sijaitsee pääkaupunki Tallahasseessa. Yhdysvaltain republikaanisella puolueella on enemmistö sen molemmissa kamareissa.
Kalmukkien karkottaminen

Kalmukkien karkottaminen () oli Stalinin toteuttama etninen puhdistus vuonna 1943 nykyisen Kalmukian tasavallan alueella.
Karkotukset aloitettiin joulukuussa 1943, ja niiden taustalla oli väitteet kalmukkien vehkeilystä natsi-Saksan kanssa. Karkotukset koskivat arviolta noin 100 000 ihmistä, jotka siirrettiin karjavaunuilla Siperiaan. Karkottaminen johti jopa 40 000 ihmisen kuolemaan. Kuolinsyitä olivat muun muassa hypotermia, nälkä ja taudit. Karkotusten yhteydessä myös Kalmukiassa sijainneet buddhalaiset temppelit hävitettiin ja uskontoa pyrittiin ylipäänsä kitkemään.
Kalmukit pääsivät palaamaan kotiseuduilleen vuonna 1956. Muutamia Saksan puolella taistelleita kalmukkeja asetettiin syytteeseen 1960–1970-luvuilla. Välit etnisten venäläisten kanssa kiristyivät.. Kalmukkien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta perustettiin uudestaan vuonna 1958. Kalmukiaan palatessaan kalmukit joutuivat käymään läpi myös uudelleenkoulutuksen.
Karkotus on edelleen kipeä aihe kalmukkien keskuudessa. Tammikuussa 2020 Kalmukian presidentti Batu Khasikov vaati Hakassian parlamentin puhemieheltä Vladimir Shtygashevilta, anteeksipyyntöä tämän sanottua kalmukkeihin kohdistuneen vainon olleen oikeutettua, koska nämä olivat taistelleet fasistien puolella. Shtygashev pahoitteli sanomisiaan myöhemmin.. Vuodesta 2004 alkaen Kalmukiassa on vietetty Muistamisen ja suremisen päivää 28. joulukuuta.