Simon Ekpa

Simon Njoku Ekpa (s. 21. maaliskuuta 1985 Ohaukwu, Nigeria) on Lahdessa asuva nigerialais-suomalainen yrittäjä sekä poliitikko. Hän johtaa IPOB-separatistiliikettä sekä itse perustamaansa Biafran pakolaishallitusta, mikä on johtanut diplomaattiseen selkkaukseen Nigerian kanssa sekä rikostuomioon Suomessa. Hän on aiemmin edustanut kokoomusta Lahden seudun joukkoliikennelautakunnassa.
Toiminta separatistina.
Taustaa.
Nigerian etelä- ja kaakkoisalue on osa entistä Biafran tasavaltaa, joka oli hetkellisesti itsenäinen ja tunnustettu osittain vuosina 1967–1970. Osa alueesta on kärsinyt epävakaudesta IPOB-separatistiryhmän ja Nigerian turvallisuusjoukkojen välisen konfliktin vuoksi. IPOB perustettiin vuonna 2012 rauhanomaisena liikkeenä, mutta sen aseellinen siipi käynnistyi vuonna 2020 omien sanojensa mukaan puolustaakseen igbojen etnistä ryhmää. Maailmanlaajuinen terrorismi-indeksi on vuoden 2022 vuosiraportissaan todennut, että IPOB on globaalissa terroristijärjestöjen vertailussa kymmenenneksi tappavin terroristijärjestö. Terrorismi-indeksin mukaan IPOB on vuonna 2022 suorittanut 40 iskua, surmannut 57 ja haavoittanut 16 ihmistä.
Simon Ekpa tuli tunnetuksi Nigeriassa sen jälkeen, kun hän ilmoitti vuonna 2021, että IPOBin johtaja Nnamdi Kanu oli määrännyt hänet hoitamaan ryhmän radioasemaa Radio Biafraa. Nnamdi Kanu pidätettiin samana vuonna syytettynä maanpetoksesta ja terrorismista, jotka hän kiisti. BBC:n Lagosin toimittajan mukaan Kanun jatkunut pidätys on merkinnyt sitä, että IPOB ei enää toimi yhtenäisenä voimana, jolla olisi selkeä komentorakenne tai poliittinen ohjelma. 
Igboista peräisin oleva Ekpa kertoi johtavansa IPOBin toimintaa ja hyväksyvänsä väkivallan Nigeriassa maan viranomaisia ja vähemmistöryhmiä, kuten hausoja ja fulaneita vastaan, koska kyse on itsepuolustuksesta. Ekpa on puolustanut kommentteja, joissa kehotetaan myrkyttää joruboja ja hänen mukaansa hänen IPOB joukkonsa tarvitsevat lisää aseita, koska he ovat näkyvässä sotatilassa ja pyrkivät vallankaappaukseen Nigeriassa. Vuonna 2024 Ekpa ilmoitti julkisesti olevansa vastuussa johtaman joukkonsa surmaamista neljästä poliisista ja naissiviilistä Owerrissa. Nigerian korkein oikeus julisti IPOBin terroristijärjestöksi vuonna 2017 ja maaliskuussa 2024 maan puolustusvoimat julisti Ekpan sekä 96 muuta henkilöä etsintäkuulutetuiksi terrorismista. Nigerian puolustusvoimien tiedottaja Maj-Gen Onyema Nwachukwu tuomitsi lausunnossaan Ekpan ja tämän julkaiseman videon muun muassa siviilimiehen kidutuksesta. Nigerian viranomaiset ovat pyytäneet kansainvälistä rikostuomioistuinta tutkimaan, onko Ekpa syyllistynyt rikoksiin siviilejä vastaan. 
IPOB-järjestö.
IPOB-järjestö on tehnyt vuosina 2021–2024 Kaakkois-Nigeriassa useita terroritekoja, joihin kuuluu ihmisten ampumisia, mestauksia, aseellisia iskuja, kaappauksia ja kannibalismia. 
Ekpan ulkonaliikkumiskieltomääräys.
Ylen kirjeenvaihtajan Pasi Toivosen vuonna 2023 Nigeriaan tekemän vierailun yhteydessä paljastui, että Ekpan alaisuudessa toimivat IPOB-asemiehet olivat surmanneet 52-vuotiaan torimyyjän Joy Ikwen, koska tämä ei totellut Ekpan julistamaa ”sit at home”- ulkonaliikkumiskieltoa. IPOB tulitti summittain torikauppiaita ja asiakkaita Enugussa. Ekpan ulkonaliikkumieskielto on voimassa joka maanantai mutta kielto voi joskus kestää jopa viisikin päivää. 
Terrori- ja konfliktidataa analysoivan ACLEDin mukaan tavalliset siviilit kärsivät, jos nämä eivät tottele määräyksiä ja Ekpan fraktio käy niiden kimppuun, jotka eivät noudata ulkonaliikkumiskieltoa, ja joiden uskotaan välittävän tietoa Nigerian hallitukselle.
Toiminta Biafran pakolaishallituksessa.
Helmikuussa 2023 Ekpa julisti itsensä Biafran pakolaishallituksen (BRGIE) pääministeriksi ja nimesi tasavallan neuvottelukunnan jäsenet. Ekpan perustama pakolaishallitus pyrkii Biafran autonomiaan Nigeriasta ja Ekpan mukaan se ”sitoutuu diplomaattisiin ja ulkomaisiin suhteisiin, järjestelyihin, neuvotteluihin ja sopimuksiin muiden kansojen ja etujärjestöjen kanssa”. Tammikuussa 2024 Ekpa ilmoitti itsenäisyystoimien käynnistyvän vuoden loppuun mennessä ja ääniä kerättiin internetissä sekä paikallisesti Kaakkois-Nigeriassa. Pakolaishallituksen Käpylässä sijainneen toimiston vuokrasopimus purettiin loka-marraskuun taitteessa 2024 maksamattomien vuokrien takia ja hallituksen Youtube-kanava katosi. 
Syyskuussa 2024 Ekpa lähetti adressin Afrikan unionille tunnustaa Biafran itsemääräämisoikeus mutta se estettiin. Ekpan mukaan unionin päätös vain lisää jännitteitä alueella ja hän vaatii selvitystä siitä, miksi komissio ei käsitellyt adressia tai edes vastannut siihen.
Lokakuussa 2024 Ekpa ilmoitti vahvistetulta X-tililtään, että IMF ja maailmanpankki olisivat myöntäneet hänelle 57,5 miljardin dollarin lainan Biafran perustamista varten ja, että WTO:n puheenjohtaja ja kansainvälinen valuuttarahasto olisivat edesauttaneet lainan myöntämisprosessissa. WTO:n puheenjohtaja Ngozi Okonjo-Iweala kiisti väitetyn lainan ja kutsui Ekpan lausuntoa törkeäksi ja valheelliseksi. Ekpa kritisoi Okonjo-Iwealaa ja totesi, ettei julkaisu olisikaan ollut hänen kirjoittama.
Heinäkuussa 2023 Lahdessa järjestettiin Ekpan-vastainen mielenosoitus, johon osallistui viitisenkymmentä henkilöä. Eräs osallistuja totesi, että Simon Ekpan toiminta Nigeriassa rajoittaa biafralaisten oikeuksia ja että maan hallitus käyttää hyväkseen rajuja yllytyspuheita kiristääkseen sortotoimia biafralaisia vastaan.
KRP:n rikostutkinnat ja vangitseminen.
Rahankeräysrikos.
Helmikuussa 2022 Suomen keskusrikospoliisi (KRP) pidätti Ekpan epäillen häntä rahankeräysrikoksesta. Poliisi sai useita yhteydenottoja Ekpasta ja se aloitti samalla selvittämään, oliko Ekpaa syytä epäillä muistakin rikoksista.
Terrorismirikos.
Marraskuussa 2024 Päijät-Hämeen käräjäoikeus vangitsi Ekpan todennäköisin syin epäiltynä terroristisessa tarkoituksessa tehdystä julkisesta kehottamisesta rikokseen. Lisäksi neljä muuta nigerialaistaustaista miestä vangittiin terrorismirikoksen rahoittamisesta. Yksi vangituista on aiemmin ollut syytettynä pahoinpitelystä ja luvattomasta taksiliikenteen harjoittamisesta. Terrorismirikos on pakkokeinotietojen perusteella tapahtunut 23.8.2021–18.11.2024 välisenä aikana Lahdessa. Tutkinnanjohtajan Otto Hiltusen mukaan Ekpa on edistänyt siviileihin ja viranomaisiin kohdistunutta väkivaltaa sekä muita rikoksia Nigeriassa. Hiltusen mukaan tutkinta ei poissulje mitään rikoksia, mitä aikaisemmin on tutkittu. KRP jäädytti Ekpan ja muiden epäiltyjen sekä heihin liittyvien yritysten varat.
Tammikuussa 2025 Ekpa oli vaatinut jo kolmannen kerran vangitsemisensa lopettamista Päijät-Hämeen käräjäoikeudelta tuloksetta. Poliisin mukaan vapautuessaan Ekpa voisi jatkaa rikollista toimintaansa ja haitata tutkintaa vaikuttamalla asian todistajiin. Ekpaa on pidetty vangittuna Kylmäkosken vankilassa.
Vangitsemispäätöksen jälkeen useat nigerialaisviranomaiset ilmoittivat, että he odottavat Ekpan luovutusta kotimaahansa ja hänen saattamista myös Nigerian oikeusviranomaisten käsiteltäväksi. Presidentti Bola Tinubun avustaja kirjoitti X:ssa: ”kiitos Suomi ja nähdään pian herra pääministeri”. Nigerian puolustusvoimat kommentoi Ekpan vangitsemista ”avainvoitoksi terrorismin vastaisessa taistelussa”. Puolustuvoimien komentaja Christopher Musa kertoi olevansa tyytyväinen vangitsemispäätökseen ja, että maan eteläosan turvallisuustilanne on parantunut merkittävästi vangitsemispäätöksen myötä. Myös Ekpan viikottaiset, väkivaltaa sisältäneet ulkonaliikkumiskiellot ovat kadonneet ja maan eteläalueen taloudellinen kehitys on kasvussa. Nigeria on aiemmin epäonnistunut saamaan Ekpaa luovutetuksi terrorismirikoksista.
Asianajajana esiintymisrikos.
Vuonna 2025 Ekpaa vastaan nostettiin syyte asianajajista annetun lain säännösten rikkomisesta. Suomen Asianajajien Päijät-Hämeen osaston puheenjohtajan Minna Horellin mukaan rikos on hyvin harvinainen. Laissa säädellään siitä, kuka voi käyttää asianajajan ammattinimikettä ja rangaistavaa on se, jos henkilö, joka ei ole asianajaja, esiintyy asianajajana tai nimittää yritystään asianajotoimistoksi. 
Ylen mukaan Ekpan lakipalveluista tehtiin kanteluita valvontalautakunnalle ja yritys mainosti erikoistuneensa maahanmuuttokysymyksiin, vaikka Ekpa ei ole lakimies. Useat turvapaikanhakijat luulivat Ekpaa asianajajaksi. Ekpan pätemättömyys oli paljastunut vasta, kun he näkivät itseään koskevat asiakirjat.
Afganistanista kotoisin oleva henkilö kuuli ”lakimies” Ekpasta ystävältään, kun hänellä oli kiire löytää itselleen lakimies. Perhe tarvitsi asianajajaa, kun se oli saanut hallinto-oikeudesta kielteisen päätöksen turvapaikkahakemukseensa. Ekpa vakuutti, että maahanmuuttoviraston päätös oli virheellinen ja hän hoitaisi asiat kuntoon. Henkilön mukaan Ekpa ei koskaan kertonut, ettei ole lakimies.
Ekpalle syytökset epäselvästä toiminnasta ovat tuttuja, ja hän epäilee, että häntä on mustamaalattu tarkoituksella. Ekpa kertoi Ylelle: ”Olen aina selittänyt, että toimin oikeusneuvojana. Jos asia ei mene hyvin, he suuttuvat ja sitten tulee tällaisia huhuja.”Lahden seudun joukkoliikennelautakunnan kotisivuilla ja Lahden kokoomuksen kuntavaalilistoilla Ekpa esiintyy tittelillä oikeusneuvoja.
Tuomio.
Päijät-Hämeen käräjäoikeus.
Syyskuussa 2025 Päijät-Hämeen käräjäoikeus tuomitsi Ekpan kuuden vuoden ehdottamaan vankeuteen terroristisessa tarkoituksessa tehdystä julkiseen rikokseen kehottamisesta, terroristiryhmän toimintaan osallistumisesta, törkeästä veropetoksesta sekä asianajajista annetun lain säännösten rikkomisesta. Käräjäoikeus katsoi, että Ekpa oli radikalisoitunut asteittain ja tämä näkyi varsinkin siinä, kun oikeussalissa Ekpa alkoi vertaamaan itseään Jeesus Kristukseen. Oikeuden mukaan Ekpa perusti ja kehitti separatistiliikkeen toimintaa, johon perustettiin aseellisia ryhmiä, jotka käräjäoikeus katsoi terroristiryhmiksi. Ekpa varusti ryhmiä aseilla, räjähteillä ja ampumatarvikkeilla sekä esiintyi komentajana. Ekpa kiisti syytteet täysin ja sen, että hänen ryhmänsä tekisivät terrori-iskuja. Ekpa teki mielestään vain palveluksia ihmiskunnalle. Apulaisvaltakunnansyyttäjä Jukka Rappe piti hyvänä, että oikeus oli puntaroinut tuomiossaan näyttöä perusteellisesti. 
Ekpa jätti myös ilmoittamatta verottajalle saamiaan tuloja liki 70 000 euroa ja pienen osakaslainan lakitoimistoltaan. Ekpan lakitoimisto käytti termiä asianajotoimisto, jossa työskentelisi asianajajia vaikka Ekpa oli yksin yhtiön ainoa työntekijä ja, joka ei ole asianajaja taikka lakimies. Päijät-Hämeen käräjäoikeus käsitteli Ekpan rikoksia kaksitoista istuntopäivää touko–kesäkuussa 2025 kolmen käräjätuomarin kokoonpanossa. Oikeuden ratkaisu oli yksimielinen.
Suomen suurlähettilään puhuttelu.
Nigerian ulkoministeriö kutsui Suomen suurlähettilään puhutteluun helmikuussa 2022, koska Ekpan sanottiin levittäneen väärää tietoa, disinformaatiota ja vihapuhetta kannustavia kommentteja. 
Suomen edustusto jakoi huolen Nigerian vuoden 2023 presidentin vaalien turvallisuudesta ja tuomitsi Ekpan väkivallan ja toimet, joilla hän pyrki estämään ihmisiä käyttämästä demokraattisia oikeuksiaan. Suurlähettiläs Leena Pylväinen kuitenkin totesi, että Ekpalle oli myönnetty Suomen kansalaisuus ja hänen oikeutensa pitää ottaa huomioon, ja että Suomen lait takaavat hänelle laajan sananvapauden.
Reaktiot.
Kokoomus.
2023: Kokoomuksen reaktio Ekpan separatismista ja rahankeräysrikoksesta.
Lahden kokoomuksen puheenjohtaja Mikael Seppälä totesi "Helsingin Sanomille" antamassa haastattelussa helmikuussa 2023, että hän ei ota kantaa siihen, onko Simon Ekpan aktivismi negatiivista vai positiivista. Hänen mukaansa olisi tärkeää tietää ehdokkaiden taustoista riittävästi, mutta valitettavasti ihmisten taustoja ei aina pystytä tarkistamaan. 
Hämeen kokoomuksen toiminnanjohtajan Mika Airisen mukaan kokoomuksen kannalta oleellisinta asiassa on se, miten tapahtumat suhteutetaan Suomen ulkopolitiikkaan ja asiaa harkitaan siinä valossa. 
Etelä-Lahden Kokoomuksen puheenjohtaja Mikael Seppälä sanoi maaliskuussa 2023, että Ekpaa on yritetty tavoitella ja keskustella asioista hänen kanssaan. Seppälä kävi jopa Ekpan asunnon ovella tuloksetta ja arvioi, että ”mihin on sitten juossut karkuun”, eikä puolue ryhtynyt toimenpiteisiin Ekpaa vastaan.
2024: Kokoomuksen reaktio Ekpan terrorismista ja vangitsemisesta.
Kokoomus ei erottanut Ekpaa puolueensa jäsenyydestä tai luottamustehtävästä Lahden seudun joukkoliikennelautakunnasta sen jälkeen, kun hänet vangittiin todennäköisin syin epäiltynä terrorismirikoksesta. Piirijärjestön toiminnanjohtaja Pirjo Mäljä sanoi haluavansa antaa oikeuslaitoksen tehdä työnsä ensin. 
Kysyttäessä voisiko terrorismirikos johtaa puoleesta erottamiseen, puoluesihteeri Timo Elo vastasi, että "varmaan asia otettaisiin pohdintaan”. Elon mukaan Ekpalla on kokoomuksen mandaatti luottamustehtävässään Lahden seudun joukkoliikennelautakunnassa eikä rikostuomio automaattisesti tarkoitaisi erottamista puolueesta. Erottaminen tulisi kyseeseen vain, jos rikostuomio vahingoittaisi yhdistystä.
Rikos- ja prosessioikeuden professorin arvio.
Vuonna 2023 Itä-Suomen yliopiston rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen arvioi, että Ekpan toiminta on poikkeuksellista ja kiihottaminen kansanryhmää vastaan voisi olla rikosnimike, mutta Nigerian keskushallinto ei käy kansanryhmästä. Tolvasen mukaan oleellista on se, täyttääkö IPOB laissa määritellyt terrorismin tunnusmerkit.
Vuonna 2024 Tolvanen arvioi, ettei Ekpan terrorismirikosta vastaavaa tapausta olisi Suomessa aiemmin tutkittu ja, että elinkautinen on mahdollinen, jos rikos on johtanut jonkun surmaan tai tappo on tehty terroristisessa tarkoituksessa.
Suomen igbot.
Suomen Igbo Unionin entisenä puheenjohtajana toimineen Simon Ekpan maanmiehet irtisanoutuvat hänen toiminnastaan. Järjestön myöhempi puheenjohtaja Orji Anya Odim sanoi, että Ekpan tulisi lopettaa vihan lietsominen ja provosointi. Odimin mukaan Ekpa ei edusta Suomen igboja ja monilla Suomessa elävillä igboilla on edelleen sukulaisia Nigeriassa. Väkivaltaisuuksien kiihtyessä nämä ihmiset ovat vaarassa ja vaarana on uusi Ruanda, jos Suomi ei puutu Ekpan toimintaan.
Nigerian igbot.
Ohanaezen, eli Nigerian Igbo-järjestön pääsihteeri Mazi Okechukwu Isiguzoro totesi Ekpan pidätyksestä helmikuussa 2023, että Suomen viranomaisten tulisi luovuttaa Ekpa Nigeriaan ja, että Suomen igbot ovat tehneet parhaansa varmistaakseen, että Ekpan aiheuttamat murhat ja väkivallat saadaan lopetettua. Ekpaa ei saa päästää oikeutta pakoon, eivätkä Suomen viranomaiset saa vapauttaa häntä. Nigerian liittohallitus ei saa valtakunnansyyttäjän kautta päästää Ekpaa pakoon Suomen oman lainsäädännöllisen vajeen eli terrorismilakien puutteen vuoksi.
Nigerian valtionjohto.
Nigerian puolustusvoimat.
Nigerian puolustusvoimien komentaja Christopher Gwabin Musa kertoi vuonna 2024, että Nigeria on ollut useaan otteeseen yhteyksissä Suomeen ja pyytänyt oikeusviranomaisia puuttumaan Ekpan toimintaan, joka on johtanut useiden ihmisten tappamisiin Nigeriassa. Musan näkemyksen mukaan Suomen hallitus sallii terrorismin harjoittamisen ja se pikemminkin tukee Ekpaa. Musa sanoi: ”Ajatelkaa asiaa käänteisesti. Jos Ekpa tappaisi suomalaisia Nigeriasta käsin niin kuvitteletteko, että Euroopan unioni sallisi tämän? Ei todellakaan.”
Enugun osavaltion aluehallinto.
Enugun osavaltion kuvernööri Peter Mbah totesi vuonna 2024, että ”on yllättää, että Suomen hallitus sallii tämän miehen rauhanomaisesti oleskella heidän maassaan ja harjoittaa terrorismia Nigeriassa”. Mbah lisäsi, että Ekpan puheet, teot sekä hänen johtamansa terroristit ovat ulkonaliikkumiskielloillaan surmanneet useita ihmisiä Nigeriassa ja viranomaisten tulisi pyrkiä edistämään Ekpan luovuttamista kotimaahansa ja hänen tekojensa saattamista oikeusviranomaisten käsiteltäväksi.
Ekpa vastasi Mbahin kommentteihin somepalvelu X:ssä todeten, että kuvernööri yksinkertaisesti vain pelkää seuraavaa ”sit at home” -ulkonaliikkumiskieltoa, jonka hän ja hänen IPOB-ryhmänsä julistavat piakkoin alueella. Ekpa kirjoitti heinäkuussa 2024: ”He tulevat näkemään hulluutemme lähipäivinä.”
Suomen valtionjohto.
Ulkoministeri.
Elokuussa 2024 Suomen ulkoministeri Elina Valtonen vastasi pohjoismaiden ministerivierailulla Abujassa Ekpan johtaman IPOB-ryhmän tappoihin ja terrori-iskuihin toteamalla, että: ”jos tällä kysymyksellä tarkoitetaan tätä tiettyä henkilöä, joka toimii Suomesta käsin ei, vaikkapa kovin rakentavasti, niin olemme todellakin ottaneet asian esille ja keskustelleet tästä Nigerian viranomaisten kanssa. Tämä on suomalaista oikeuslaitosta koskeva prosessi, joka operoi oikeusvaltioperiaatetta noudattaen. Tämä ei ole poliittinen kysymys vaan oikeuslaitosta koskeva asia. Molempien maiden viranomaiset tekevät yhteistyötä tässä asiassa ja toivomme, että saamme sen pian päätökseen.”
Lakiyrityksen toiminta.
Ekpan lakiyritys Ekpa &amp; Co Oy:n uutisoitiin ajautuneen taloudellisiin vaikeuksiin ja yhtiön ulosottoon kohdistunut perintä jouduttiin keskeyttämään vuonna 2022 sen varattomuuden vuoksi. Lakiyhtiöltä perittiin muun muassa verovelkoja ja se poistettiin ennakkoperintärekisteristä samana vuonna. Ekpa on toiminut vuodesta 2015 alkaen yhtiön toimitusjohtajana sekä ainoana varsinaisena jäsenenä. Hallituksen varajäsenenä toiminut Ekpan helluntaiseurakuntalainen ystävä kertoi, ettei halua olla enää yrityksen kanssa tekemisissä. Yhtiön päätoimiala on rekisteröity muihin lakiasiainpalveluihin. 
Pian Ekpaa koskevan kohun alettua vuonna 2023 "Etelä-Suomen Sanomat" uutisoi Ekpa &amp; Co Oy:n lopettaneen toimintansa kauppakeskus Triossa. Ekpa vastasi toimittaja Juha Honkoselle tekevänsä hänestä kantelun julkisen sanan neuvostolle, jos tämä artikkeleissaan vielä kritisoisi häntä tai yritystoimintaansa millään tavalla. Ekpa &amp; Co Oy:n liikevaihto on ollut vain muutamia kymmeniä euroja.
Lakiyrityksen jälkeen Ekpa perusti heinäkuussa 2024 Freedom Stream Oyn, jossa hän myös toimii yhtiön ainoana varsinaisena jäsenenä ja toimitusjohtajana. Yhtiön postiosoitteeksi on ilmoitettu Ekpan yksityisasunto Lahdessa, ja se on rekisteröity elokuvien, video- ja televisio-ohjelmien jälkituotannon toimialalle.
Ekpan lakitutkinto.
Ekpa on nettisivuillaan kertonut saaneensa LL.M Master of Laws -tutkinnon walesiläisestä Aberystwythin yliopistosta, mutta Ylen tiedustellessa asiaa yliopistosta sieltä ei annettu tietoja tutkinnoista. Ekpa on kuvannut itseään asiantuntijaksi ja käyttänyt nimikettä oikeusneuvoja, jota ei löydy lakimiesliiton eikä asianajajaliiton juristinimikelistalta. Ekpa ei edusta asiakkaitaan itse oikeudessa.
Lakialaan Ekpa perehtyi ollessaan työharjoittelijana entisen puolisonsa lakimies Marianne Säkäjärven toimistossa. Aberystwythin yliopiston verkkosivujen mukaan kyseessä on maksullinen etänä suoritettava kirjekurssi, joka ei johda ammatilliseen pätevyyteen tai oikeuteen käyttää lakimiehen taikka asianajan titteliä. Ekpalla ei tiettävästi ole alemman tai ylemmän oikeustieteen tutkintoa.
Elämänvaiheet ja yksityiselämä.
Ekpa kasvoi sukulaisten huomassa Ebonyin osavaltiossa Ohaukwussa. Parikymppisenä Ekpa juoksi sata metriä ajassa 10,3 sekuntia. Hän edusti Nigeriaa naapurimaassa Kamerunissa järjestetyissä urheilukilpailuissa. Hänet kutsuttiin harjoittelemaan Isoon-Britanniaan. Manchesterissa suomalainen valmentaja kiinnitti huomiota Ekpan kykyihin, ja vuonna 2007 Ekpa matkusti Lahteen urheilemaan. Hän sai vakavan polvivamman, jonka takia hän ei päässyt kilpailemaan. Hän muutti Suomeen samana vuonna hakemaan hoitoa ja polvileikkausta. 
Ekpa puhuu englannin lisäksi jorubaa, igboa, wawaa ja ngboa. Hän opetteli myös suomen kielen. Hän sai Suomen kansalaisuuden ja suoritti asepalveluksen Lahden Hennalassa. Hän on ollut naimisissa Marianne Säkäjärven kanssa, ja hänellä on lapsi toisen naisen kanssa.
Universal Peace Federationin rauhanpalkinto.
Koreasta lähtöisin oleva moonilainen liike myönsi Ekpalle African Day -tapahtumassa rauhanlähettilään palkinnon. Palkinto herätti ristiriitoja ja jopa järkytystä monikulttuurisista asioista kirjoittavan "Diaspora Glitzin" mukaan, koska osa järjestäjistä ei ollut tiennyt palkinnon jakamisesta. Palkinnon myöntäneen Universal Peace Federationin Suomen-pääsihteeri Keijo Mikkanen vertasi Ekpaa Jeesus Kristukseen ja totesi, että ”henkilöt, jotka ovat olleet ristiriitaisia henkilöitä, ovat myös henkilöitä, jotka ovat voineet tehdä hyvää historiaa”. Ulkoministeriö ei tunne Ekpan saamaa palkintoa eikä sitä jakavaa tahoa, eikä sillä ole asiassa kommentoitavaa.
Poliittinen ura.
Simon Ekpa on ollut kokoomuksen ehdokkaana kuntavaaleissa vuonna 2012, 2017 ja 2021 sekä aluevaaleissa 2022 muttei ole tullut valituksi. Ekpa on toiminut puheenjohtajana Lahden leikkialuetoimikunnassa sekä jäsenenä Lahden liikunta- ja kulttuurilautakunnassa, Lahden ra­ken­nus- ja ym­pä­ris­tö­lu­pa­lau­ta­kun­nassa ja Lahden seudun joukkoliikennelautakunnassa.