Spina

Spina ( tai ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Padus-joen suistossa lähellä Adrianmeren rannikkoa nykyisen Italian pohjoisosassa. Se sijaitsi noin kuusi kilometriä länteen nykyisestä Comacchion kaupungista.
Spina oli alun perin etruskikaupunki, joka kreikkalaistui ajan kuluessa. Siitä ei vaikuta koskaan tulleen roomalaista kaupunkia, vaan se lakkasi olemasta ennen tätä.
Maantiede.
Spina sijaitsi Gallia cisalpinassa Padus-joen (nyk. Po) suistossa noin kuusi kilometriä länteen nykyisestä Comacchiosta. Alue oli alun perin Umbriaa ennen etruskien tuloa alueelle. Kaupunki oli rakennettu lähelle Paduksen eteläisimmän suuhaaran suuta. Haara sai tästä nimen Spinan suuhaara (lat. "Spineticum ostium"). Sen tulkitaan olevan nykyinen Po di Primaro. Nykyisin Spinan paikka on jokisuiston liettymisen vuoksi noin 11 kilometriä sisämaahan Adrianmerestä. Strabon kertoo, että kaupungin sanottiin alun perin sijainneen meren rannalla, mutta että se oli hänen aikanaan 90 stadioninmittaa sisämaassa. Strabonin antamassa etäisyydessä on ilmeisesti arviointivirhe, sillä tämä tekisi noin 17 kilometrin matkan. Kaupungin paikka on ollut soista aluetta, ja kaupungin pinta-ala on ollut noin 6 hehtaaria.
Spinan suuhaaran arvellaan olleen muinoin Paduksen päähaaroja ja paljon merkittävämpi kuin mitä se on nykyaikana ollut. Plinius vanhemman mukaan Spinan suuhaara olisi tunnettu nimellä Eridanos (lat. "Eridanus"), mutta tämä on todennäköisesti lähinnä yritys yhdistää myyttinen Eridanos-joki Padukseen liittämällä sen nimi yhteen Paduksen haaroista. Spinasta kulki Adrianmerelle myös etruskien rakennuttama purjehduskelpoinen, 15 metriä leveä kanava. Myöhemmin roomalaisella kaudella Spinan paikan kautta tai läheltä kulki Via Popillia.
Historia.
Spina oli nykynäkemyksen mukaan etruskien kaupunki. Antiikin kreikkalaiset lähteet antavat siitä kuitenkin kuvan ensin pelasgisena ja sitten kreikkalaisena kaupunkina. Dionysios Halikarnassoslaisen mukaan Spina olisi ollut pelasgien asutus ja yksi merkittävimmistä pelasgikaupungeista Italiassa. Hän kertoo kaupungin hallinneen Adrianmerta laivastollaan ja kukoistaneen kaupan ansiosta, ja että kaupungilla oli oma aarrekammio Delfoissa. Lopulta barbaarit ajoivat Spinan asukkaat pois kaupungistaan.
Strabon mainitsee myös Spinan laivastomahdin sekä aarrekammion, mutta kutsuu kaupunkia kreikkalaiseksi kaupungiksi. Spinan mainitsee myös Pseudo-Skylaks, joka luettelee vain kreikkalaisia kaupunkeja. Kaupungin kreikkalaisiksi perustajiksi mainitaan joko thessalialaiset tai mytologian Diomedes. On varmaa, että spinalaisilla todella oli oma aarrekammio Delfoissa, vaikkakaan sitä ei ole löydetty. Aarrekammion olemassaolo vaikuttaa vahvalta todisteelta kaupungin kreikkalaisuuden tai vahvan kreikkalaistumisen puolesta. Oletettavasti Spinaan perustettiin kreikkalainen siirtokunta tai se kreikkalaistui voimakkaasti kauppayhteyksien kautta. Kauppaa alueelle kävivät erityisesti ateenalaiset.
Spinan suurinta kukoistuskautta oli aika, jolloin etruskit levittäytyivät Apenniinien pohjoispuolelle 500-luvulta eaa. lähtien. Nykytutkimuksessa kaupunki luetaan arkaaisen ja klassisen kauden kreikkalaisten polisten eli kaupunkivaltioiden joukkoon. Kaupungin asukkaat olivat pääosin etruskeja, mutta siellä asui myös paljon kreikkalaisia. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Spinatēs" () ja "Spinitēs" ().
Pseudo-Skylaks antaa ymmärtää Spinan olleen olemassa vielä hänen aikanaan. Siksi ne barbaarit, jotka Dionysioksen mukaan ajoivat spinalaiset pois, olivat todennäköisesti galleja, ja kaupunki luultavimmin tuhoutui vain vähän ennen kuin roomalaiset valtasivat Gallia cisalpinan. Gallien tulo alueelle ajoitetaan 300-luvun eaa. puoliväliin. Vaikuttaa siltä, ettei Spinaa koskaan rakennettu uudestaan niin, että siitä olisi tullut roomalainen kaupunki. Strabon puhuu oman aikansa Spinasta pelkkänä kylänä, ja Plinius mainitsee sen toistuvasti paikkana, joka ei enää ollut olemassa.
Rakennukset ja löydökset.
Spinan kaupunki oli ympäröity useilla maavalleilla ja paaluvarustuksilla, jotka sulkivat sisäänsä epäsäännöllisen muotoisen alueen. Kaupungissa oli suunniteltu ruutuasemakaava, jossa pääkadut kulkivat luoteis-kaakkoissuunnassa. Kaupungin alueella oli kortteleita erottaneita kanavointeja ja patoja. Talot oli tehty pääosin puusta. Spinassa oli kultit ja näin oletettavasti myös pyhäköt ainakin Apollonille, Dionysokselle, Demeterille ja Hermeelle.
Kaupungin itäpuolelta on löydetty sen nekropoliita eli hauta-alueita, jotka sijaitsivat alun perin merenrannan hiekkadyyneillä. Yhteensä hautoja on löydetty yli , ja ne ajoittuvat 500-luvulta 200-luvulle eaa. Hautaesinelöytöihin lukeutuu paljon attikalaista punakuviokeramiikkaa klassiselta kaudelta. Löytöihin lukeutuu myös etruskilaista, faliskilaista, sisilialaista ja boiotialaista keramiikkaa sekä paikallista tuotantoa, sekä etruskilaisia pronssiesineitä ja kultakoruja.
Spinasta ja sen nekropoliilta tehdyt esinelöydöt ovat Ferraran arkeologisessa museossa.