Peter Östman

Peter Johan Östman (s. 16. joulukuuta 1961 Luoto) on suomalainen kristillisdemokrattinen poliitikko, yrittäjävaikuttaja ja yrittäjä. Östman on toiminut kansanedustajana vuodesta 2011 lähtien. Tällä hetkellä hän toimii Kristillisdemokraattisen eduskuntaryhmän puheenjohtajana. 
Peter Östman on kristillisdemokraattien entinen puoluesihteeri. Östman on tullut tunnetuksi erityisesti yrittäjyyteen ja elinkeinoasioihin liittyvistä kannanotoistaan. Peter Östman on tunnettu myös osakesäästötilin aloitteentekijänä.
Tällä hetkellä hän toimii eduskunnassa maa- ja metsätalousvaliokunnan varsinaisena jäsenenä sekä varajäsenenä valtiovarainvaliokunnassa. Östman toimi kristillisdemokraattisen eduskuntaryhmän puheenjohtajana myös vuosina 2011–2019.
Vaalikauden 2019–2023 Östman toimi eduskunnan Ukraina- ja Israel-ystävyysryhmien puheenjohtajana. 
Tausta ja työura.
Peter Östman aloitti kauppiaan uran 13-vuotiaana Falleniuksen urheilukaupan myyjänä. Östman kävi armeijan vapaaehtoisesti 17-vuotiaana ja avioitui pian varusmiespalveluksen jälkeen. Östman aloitti työt lukkosepän opissa. 22-vuotiaana hän aloitti myyntipäällikkönä Oravais-talon tehtaalla. Östman työskenteli tehtävässä vuosina 1983–1986.
Ura yrittäjänä.
Vuonna 1986 Peter Östman perusti oman lukitus- ja turvallisuusalan yrityksen, joka toimi Pietarsaaressa ja Kokkolassa ja toimitti hälytysjärjestelmiä, kuluvalvontaa ja videovalvontaa. Östman osti yhdessä kahden vähemmistöosakkaan kanssa "Keski-Pohjanmaan Lukkopalvelun". Yritys pääsi laman jälkeen nousuun vuodesta 2000. Östman toimi yrityksen toimitusjohtajana vuoteen 2007 asti. 
Yrittäjyyden edunvalvojana.
Östman toimi vuosina 2000–2005 Euroopan Lukkoseppäliiton puheenjohtajana. Vuonna 2005 Östman myi kymmenen henkilöä työllistäneen yrityksensä. Vuosina 2007–2008 Östman työskenteli Helsingissä Suomen Turvaurakoitsijaliiton toimitusjohtajana. Östman palasi Pohjanmaalle ja työskenteli vuodet 2008–2009 Rannikko-Pohjanmaan Yrittäjien toimitusjohtajana.
Poliittinen ura.
Kunnallispoliitikko.
Peter Östman aloitti poliittisen uran 1990-luvulla ehdokkaiden tukijoukoissa. Ensimmäisen kerran Östmania pyydettiin SKL:n ehdokkaaksi vuoden 1996 kunnallisvaaleihin, joihin hän osallistui sitoutumattomana ehdokkaana. Östman on kertonut puoluevalintansa perusteeksi arvovalinnan sekä yrittäjyyden esille tuomisen.
Östman on kertonut poliittisen uransa alkuvaiheista, että muut ryhmät eivät olleet tottuneet kyseenalaistavaan oppositioon ja tämä vuoksi kristillisdemokraattisen ryhmän ajatukset tyrmättiin jatkuvasti. Lähitelevision välityksellä ihmiset kuitenkin näkivät valtuuston kokoukset ja reagoivat. Östman toimi Pedersören kunnanvaltuutettuna vuodet 1997–2017. Vuodesta 2017 lähtien Östman on ollut Luodon kunnanvaltuutettu.
Kristillisdemokraattien varapuheenjohtajaksi ja puoluesihteeriksi.
Kunnanvaltuustotyön ohella Peter Östman valittiin Folktingetin valtuustoon sekä Kuntaliiton valtuustoon. Tämän ohella Östman valittiin puheenjohtajaksi vuosiksi 2000–2006. Täten Östman valittiin puoluehallituksen jäseneksi ja puolueen varapuheenjohtajaksi. Östman toimi puolueen varapuheenjohtajistossa vuosina 2004–2009 ennen valintaansa puoluesihteeriksi. Östman on tuonut yrittäjämäisyyttä ja tavoitteellisuutta osaksi puoluetta.
Vuonna 2009 Östman kutsuttiin kristillisdemokraattien puoluesihteeriksi. Östman seurasi tehtävässä Euroopan parlamenttiin valittua Sari Essayah'aa.
Vuonna 2019 Östman valittiin Suomen Kristillisdemokraattien ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi. Hänet valittiin tehtävään uudelleen puoluekokouksessa 2021.
Kansanedustajaksi.
Peter Östman valittii kansanedustajaksi Vaasan vaalipiiristä vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Istuntokauden alussa Östman valittiin kristillisdemokraattisen eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi. Östman toimi vuosina vuonna 2012 Euroopan kristillisen poliittisen liikkeen (ECPM) hallituksessa ja vuosina 2013–2016 puheenjohtajana.
Östman nimettiin kristillisdemokraattien ehdokkaaksi vuoden 2014 europarlamenttivaaleihin, mutta 4 528 ääntä ei riittänyt valituksi tulemiseen. Vuoden 2019 europarlamenttivaaleissa Östman sai 7 633 ääntä eikä tullut valituksi.
Näkemykset.
Arvot.
Östman sijoittuu vaalikonevastausten perusteella keskusta-oikeistoon. "Ylen" vaalikoneessa Östman sijoittuu arvoasteikolla konservatiiviselle puolelle. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Östman on kallellaan kansalliskonservatismiin (TAN). HS:n vaalikoneeseen Östmaninin antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset ja kansalliskonservatiiviset mielipiteet.
Yrittäjyys ja elinkeinopolitiikka.
Östmanin mukaan suomalainen ja eurooppalainen päätöksenteko on tähän merkinnyt yksinomaa lisävelvoitteiden asettamista työnantajayrityksille. Östmanin mukaan työllistämisen esteitä on raivattava ja rakennettava edellytyksiä työpaikkojen luomiselle. Östmanin mukaan on tärkeää huolehtia yritysluottojen saatavuudesta, luoda parempia edellytyksiä pk-yrittäjille sekä lisätä yrityskohtaisia sopimismahdollisuuksia.
Muut teemat.
Östman kannattaa holokaustin kiistämisen kieltämistä lailla.
Östmanin mielestä Suomen on harkittava irtautumista vuonna 2011 allekirjoitetusta Ottawan maamiinat kieltävästä sopimuksesta. Hänen mukaansa on epäselvää, tuleeko jalkaväkimiinoja korvaamaan tarkoitettu aseistus aidosti vastaamaan pelote- ja torjuntakyvyltään korvattuja jalkaväkimiinoja. Östman jätti hallitukselle tästä kirjallisen kysymyksen 5. syyskuuta 2019.
Yksityiselämä.
Östman on ollut naimisissa vuodesta 1982. Hänellä on vaimonsa Katarinan kanssa kaksi lasta, molemmat poikia.
Uskonto.
Östman on vakaumukseltaan lestadiolainen ja kuuluu rauhansanalaisen liikkeen ruotsinkieliseen LFF-järjestöön. Östman uskoo Jumalaan ja pitää uskonnollisia elementtejä tärkeinä keskeisissä elämäntapahtumissa. Hän näkee kirkolla ja uskonnollisilla toimituksilla jokseenkin tärkeän roolin hengellisyyden harjoittamisessa, ja uskoo myös uskonnollisten tai hengellisten ihmeiden tapahtumiseen.