Tattaranjoen valuma-alue

Tattaranjoen valuma-alue (vesistöaluetunnus 35.19) on Kokemäenjoen vesistössä (35) sijaitseva toisen jakovaiheen valuma-alue. Sen laskujoki on Tattaranjoki, joka yhtyy Kokemäenjoen vesistön pääuomaan Kokemäenjokeen Nakkilan Masiassa. Kokemäenjoki kuuluu yhtymäkohdassa Kokemäenjoen alaosan alueen (35.11) Ulvilan-Harjavallan alueeseen (35.112).
Yleistä.
Vesistöalueen sijainti.
Tattaranjoen valuma-alue sijaitsee Satakunnassa pääosin Nakkilan ja Harjavallan kuntien alueilla, mutta myös hieman myös Euran Kiukaisissa ja Ulvilassa. Valuma-alue on Tattaranjoen virtaussuunnassa 10 kilometriä pitkä ja 20 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 138,23 neliökilometriä (tai 299,02 km² ). Sen järvisyys 0 %, sillä siinä ei ole luontaisia järviä. Tattaranjoen valuma-alue sijaitsee Kokemäenjoen alueen (35.1) eteläreunassa. Sitä reunustaa pohjoisessa ja luoteessa Kokemäenjoen alaosan alue (35.11) ja vedenjakajan takana sijaitsee etelässä ja kaakossa Eurajoen vesistö (34) ja lounaassa Harjajuovan-Pinkjärven valuma-alue (83.027).
Pääuoma.
Tattaranjoen valuma-alueen pääuoman alajuoksun muodostaa Tattaranjoki ja sen yläjuoksun Rekonoja. Ne ovat valikoituneet sivuojien valuma-alueiden pinta-aloja vertaamalla. Ensimmäisen merkittävän sivu-uoman Palojoen valuma-alueen pinta-ala on 55 neliökilometriä (km²), kun Tattaranjoen yläjuoksulla on valuma-aluetta jäljellä 84 km². Tattaranjoella on siis suurempi uoma kuin Palojoella. Seuraavan sivu-uoman Kurkelanojan valuma-alue (23 km²) on puolet Tattaranjoen yläjuoksun vesistöalueesta (51 km²). Tattaranjoki alkaa haaraumasta, jossa yhtyvät Saamanoja (20 km²) ja Rekonoja (25 km²), jolloin pääuoman yläjuoksun muodostaa siksi Rekonojan haara. Se alkaa Rekontaustan länsipuolelta Ristisuolta, joka sijaitsee Punapakan itäpuolella.
Toisinaan valitaan pääuomaksi Saamanojan haara, joka alkaa Pörönojana Hiirijärven kylästä ja yhtyy Tattaranjoeksi alempana.
Vesistöalueen jako.
Tattaranjoen valuma-alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueita ovat seuraavat kolme aluetta tai valuma-aluetta. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä. Pääuomaan eli vesistöreittiin kuuluvat vesistöalueiden nimet on lihavoitu :
* Palojoen valuma-alue (35.193)
* Kurkelanojan valuma-alue (35.192)
Pohjapato ja myllypato.
Tattaranjoessa on lähellä Villilää Suomisen sillan kohdalla pohjapato, joka nostaa joen vedenpintaa Ristimäen Puosin kohdalle asti. Kukkaskosken yläosassa sijaitsee vanhan vesimyllyn raunioituja rakenteita. Ne voivat olla nousueste vaeltaville kaloille.
Hydrologiaa.
Joen suurin pudotus sijaitsee Kukkaskosken ympäristössä, missä joki yhtyy Kokemäenjokeen sen korkealta törmältä alas laskien. Muualla on joen kaltevuus pieni eikä veden virtaus ole nopeaa missään. Tulvat hulahtavat uomaverkoston läpi nopeasti ja vedenpinta laskee nopeasti. Valuma-alue muodostuu lähinnä peltoalueista, jotka päästävät veden nopeasti ojiin ja uomat ovatkin muuna aikana lähes kuivillaan.
Vesistöalueen rakenne.
Järviä.
Tattaranjoen valuma-alueella ei enää esiinny luonnollisia järviä, sillä niitä on kuivatettu peltomaaksi, niityiksi tai lasketusta järvestä on tullut suo. Suurin järvi on ollut Leistilänjärvi, joka on kuivatettu vuodesta 1740 alkaen. Myös pienemmät Hiirijärvi ja Harolanjärvi on kuivatettu peltomaaksi ja suomaaksi. Valuma-alueella sijaitsee kuitenkin kaksi järven kokoista tekoallasta. Toinen sijaitsee Valtatien 2 ja Tampere–Pori-rautatien välissä ja toinen allas sijaitsee Sievarin teollisuusalueella. Tekoaltaat ovat teollisuuspuiston yksiköiden omistuksessa.
Muita virtavesiä.
Saamanojan kolme latvahaaraa ovat Hiirijärvenoja, Pörönoja ja Haukanoja. Palojoen kanavamaista ojaa Leistilänjärven kuivatetulla peltoaukealla kutsutaan Isokanavaksi. Myös "Vähäjoeksi" kutsuttu suurin sivu-uoma Palojoki on noin viiden kilometrin pituinen joki, joka yhtyy Tattaranjokeen Nakkilan keskustaajamassa Valtatien 2 ja Tampere–Pori-rautatien välissä. Palojoki jatkuu alajuoksuna "Isokanavasta", joka saa alkunsa kuivatusta Leistilänjärvestä. Viimeiset 400 metriä ennen Palojoeksi muuttumistaan Isokanava virtaa 6–7 metrin syvyisessä kallioon louhitussa uomassa. Isokanavan valuma-alueen luoteisosissa on vielä Vehka-alhonoja, Konsonoja ja Pössinoja.