tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Lahnajärvi (Petäjävesi)

Lahnajärvi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Louhimon lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 520 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 41 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys on 1,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Ohrajoen valuma-alueeseen (14.548) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 138,4 metriä mpy.
Pahalampi (Petäjävesi, Louhimo)

Pahalampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Louhimon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 270 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 63 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys on 5,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Ohrajoen valuma-alueeseen (14.548) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 151,6 metriä mpy.
Kypärälampi (Petäjävesi)

Kypärälampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Töysänperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 390 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 178 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys on 4,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Ohrajoen valuma-alueeseen (14.548) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 212,1 metriä mpy.
Mustaslampi (Petäjävesi)

Mustaslampi tai Mustalampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Töysänperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 230 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 41 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys on 4,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Ohrajoen valuma-alueeseen (14.548) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 200,9 metriä mpy.
Iso Virkalampi

Iso Virkalampi on Keski-Suomessa Uuraisissa Kotaperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 320 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 40 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 3,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Ohrajoen valuma-alueeseen (14.548) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 213,6 metriä mpy.
Pieni Virkalampi

Pieni Virkalampi on Keski-Suomessa Uuraisilla Kotaperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 240 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 45 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,4 metriä ja suurin syvyys on 5,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Ohrajoen valuma-alueeseen (14.548) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 214 metriä mpy.
Kotanen (Uurainen)

Kotanen on Keski-Suomessa Uuraisissa Kotaperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 360 metriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 66 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys on 2,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Ohrajoen valuma-alueeseen (14.548) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 229,3 metriä mpy.
Niemijärvi (Multia, Sahrajärvi)

Niemijärvi on Keski-Suomessa Multialla ja Uuraisissa Sahrajärven lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 570 metriä pitkä, 520 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 18,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 347 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 5,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Ohrajoen valuma-alueeseen (14.548) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 237,2 metriä mpy.
Niemilampi (Multia)

Niemilampi on Keski-Suomessa Multialla Sahrajärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 310 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 88 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys on 4,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Ohrajoen valuma-alueeseen (14.548) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 238,2 metriä mpy.
Sakarijärvi

Sakarijärvi on Keski-Suomessa Petäjävedellä ja Uuraisissa Heikkilänperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,9 kilometriä pitkä, 930 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 113 hehtaaria eli 1,1 neliökilometriä. Järvellä on kartan mukaan 4 saarta. Järven tilavuudeksi on saatu 2,47 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00247 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys on 4,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Ohrajoen valuma-alueeseen (14.548) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 187,2 metriä mpy.
Kaijanjärvi (Uurainen)

Kaijanjärvi on Keski-Suomessa Uuraisissa ja Petäjävedellä Hepomäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,6 kilometriä pitkä, 490 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 48 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 895 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,9 metriä ja suurin syvyys on 3,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Ohrajoen valuma-alueeseen (14.548) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 197 metriä mpy.
Valkealampi (Petäjävesi, Pengerjoki)

Valkealampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Pengerjoen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 150 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Merovenjoen valuma-alueeseen (14.549) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,5 metriä mpy.
Hautanen (Petäjävesi)

Hautanen on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kuivasmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 370 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 18,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 532 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 6,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Merovenjoen valuma-alueeseen (14.549) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,8 metriä mpy.
Rimmi (Petäjävesi)

Rimmi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kuivasmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 380 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 55 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 2,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Merovenjoen valuma-alueeseen (14.549) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,9 metriä mpy.
Pieni-Mustiainen

Pieni-Mustiainen tai Pikku-Mustiainen on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kuivasmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 160 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Merovenjoen valuma-alueeseen (14.549) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 157,1 metriä mpy.
Iso-Mustiainen

Iso-Mustiainen on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kuivasmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 640 metriä pitkä, 440 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 19,9 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 143 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys on 2,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Merovenjoen valuma-alueeseen (14.549) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 157,2 metriä mpy.
Kuivaslampi (Petäjävesi)

Kuivaslampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kuivasmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 450 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Merovenjoen valuma-alueeseen (14.549) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 170,4 metriä mpy.
Akkalampi (Petäjävesi)

Akkalampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kummun lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 480 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Merovenjoen valuma-alueeseen (14.549) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 148,2 metriä mpy.
Kurkilampi (Petäjävesi, Naulaperä)

Kurkilampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Naulaperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 130 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 200 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Merovenjoen valuma-alueeseen (14.549) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 167 metriä mpy.
Kurkilampi (Petäjävesi, Heikkilänperä)

Kurkilampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Heikkilänperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 270 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 61 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 4,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Pengerjoen valuma-alueella (14.54), jonka Merovenjoen valuma-alueeseen (14.549) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 188,7 metriä mpy.
Kaakkolampi (Petäjävesi, Kintaus)

Kaakkolampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kintauden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 440 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Huhtian alueeseen (14.551) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 154,5 metriä mpy.
Vehkalampi (Petäjävesi, Vehkasuo)

Vehkalampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Vehkasuon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 420 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Ala-Kintauksen alueeseen (14.552) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 155 metriä mpy.
Koukkulampi (Petäjävesi)

Koukkulampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Vehkasuon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 430 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Ala-Kintauksen alueeseen (14.552) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 162 metriä mpy.
Pottalampi

Pottalampi tai pohjoisempi Humalalampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Liisalanperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 190 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Ylä-Kintauksen alueeseen (14.553) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 204,5 metriä mpy.
Humalalampi (Jyväskylä)

Humalalampi tai Humalalampi (eteläinen) on Keski-Suomessa Jyväskylässä ja Petäjävedellä Humalaperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 190 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Ylä-Kintauksen alueeseen (14.553) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 205,5 metriä mpy.
Valkeislampi (Petäjävesi)

Valkeislampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Liisalanperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 560 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Ylä-Kintauksen alueeseen (14.553) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 199,7 metriä mpy.
Vuorilampi (Petäjävesi, Liisalanperä)

Vuorilampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Liisalanperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 590 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Ylä-Kintauksen alueeseen (14.553) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 170,6 metriä mpy.
Tomppilampi

Tomppilampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä ja Jyväskylässä Liisalanperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 250 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Ylä-Kintauksen alueeseen (14.553) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 171 metriä mpy.
Aholampi (Petäjävesi, Nikkarinperä)

Aholampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Nikkarinperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 190 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Ylä-Kintauksen alueeseen (14.553) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 161,4 metriä mpy.
Kytölampi (Petäjävesi, Rantakylä)

Kytölampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Rantakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 350 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Ylä-Kintauksen alueeseen (14.553) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 164,7 metriä mpy.
Tervalampi (Petäjävesi, Nikkarinperä)

Tervalampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Nikkarinperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 280 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Pohjoisjoen valuma-alueeseen (14.554) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 166,2 metriä mpy.
Pohjoisjärvi (Petäjävesi)

Pohjoisjärvi on Keski-Suomessa Petäjävedellä ja Jyväskylässä Pihlasmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 870 metriä pitkä, 300 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,6 hehtaaria. Jyväskylän ja Petäjäveden raja kulkee järven keskeltä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee sen pohjoisosassa Jyväskylän puolella. Järven rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä. Petäjäveden puoleisilla rannoilla on muutama loma-asunto, kun taas Jyväskylän puoleinen ranta on metsätietä lukuun ottamatta autio.
Luontoarvoja.
Järven pohjoisrannalla Jyväskylän puolella on 27 hehtaarin laajuinen, "Pohjoisjärven metsäksi" kutsuttu Natura 2000 -alue. Alueen pinta-alasta 14 hehtaaria on puustoista suota eli korpea ja rämettä, ja kahdeksan hehtaaria on vanhaa kuusivaltaista kangasmetsää. Suurin osa suosta on ojitettu, mutta suon läpi virtaavan puron varsi on säilynyt luonnontilaisena. Rajatun alueen eteläosa kuuluu vanhojen metsien suojeluohjelmaan.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Pohjoisjoen valuma-alueeseen (14.554) se kuuluu. Pohjoisjärven luoteispäähän laskee Linkkupuro, jonka lisäksi järveen on johdettu useita suo-ojia. Järven oma laskujoki on Pohjoisjoki, joka laskee Petäjävedellä Ylä-Kintauden Lammashiekan lahteen. Pohjoisjärven vedenpinnan korkeus on 174,1 metriä mpy., joten pudotusta Pohjoisjoelle kertyy noin 20 metriä.
Iso-Kovalainen

Iso-Kovalainen on Keski-Suomessa Jyväskylässä Mökkiperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 730 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Pohjoisjoen valuma-alueeseen (14.554) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 176,2 metriä mpy.
Pieni-Kovalainen

Pieni-Kovalainen on Keski-Suomessa Jyväskylässä Mökkiperän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 240 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Pohjoisjoen valuma-alueeseen (14.554) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 177 metriä mpy.
Pajulampi (Jyväskylä)

Pajulampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Nyrölän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 410 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Pohjoisjoen valuma-alueeseen (14.554) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 168,7 metriä mpy.
Haukilampi (Jyväskylä, Nyrölä)

Haukilampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Nyrölän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 280 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Pohjoisjoen valuma-alueeseen (14.554) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 178,9 metriä mpy.
Pikku-Soukka

Pikku-Soukka on Keski-Suomessa Jyväskylässä Nyrölän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 360 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Pohjoisjoen valuma-alueeseen (14.554) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 177,2 metriä mpy.
Syvälampi (Jyväskylä, Nyrölä)

Syvälampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Nyrölän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 320 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Pohjoisjoen valuma-alueeseen (14.554) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 180,3 metriä mpy.
Iso-Soukka

Iso-Soukka on Keski-Suomessa Jyväskylässä Nyrölän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,6 kilometriä pitkä, 770 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 56 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 788 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,4 metriä ja suurin syvyys on 5,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Pohjoisjoen valuma-alueeseen (14.554) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 177,3 metriä mpy.
Saarijärvi (Petäjävesi)

Saarijärvi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Oiniemen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 270 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,6 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 163 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,1 metriä ja suurin syvyys on 2,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Saarijärven valuma-alueeseen (14.555) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,3 metriä mpy.
Salmijärvi (Petäjävesi)

Salmijärvi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kintauksen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,6 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Salmijärven valuma-alueeseen (14.556) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,4 metriä mpy.
Alanen (Petäjävesi)

Alanen tai Iso Pyränne on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kintauksen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,7 kilometriä pitkä, 830 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 60 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,26 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00126 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 4,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,9 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Iso Pyränteen valuma-alueeseen (14.557) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 154,9 metriä mpy.
Pyränne

Pyränne tai Pieni Pyränne on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kintauksen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 430 metriä pitkä, 250 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,7 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 124 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,4 metriä ja suurin syvyys on 3,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Iso Pyränteen valuma-alueeseen (14.557) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,5 metriä mpy.
Kaakkolampi (Petäjävesi, Kumpu)

Kaakkolampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Kummun lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 240 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Iso Pyränteen valuma-alueeseen (14.557) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 206,1 metriä mpy.
Pajulampi (Petäjävesi)

Pajulampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Pajulan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 720 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Koisjärvenjoen valuma-alueeseen (14.558) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,9 metriä mpy.
Paskolampi (Petäjävesi, Pajula)

Paskolampi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Pajulan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Koisjärvenjoen valuma-alueeseen (14.558) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,4 metriä mpy.
Pieni Koisjärvi

Pieni Koisjärvi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Jussilanperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 480 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 18,7 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Koisjärvenjoen valuma-alueeseen (14.558) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 142,9 metriä mpy.
Iso Koisjärvi

Iso Koisjärvi on Keski-Suomessa Petäjävedellä Jussilanperän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 2,0 kilometriä pitkä, 670 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 54 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 6,8 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Ala-Kintauksen valuma-alueella (14.55), jonka Koisjärvenjoen valuma-alueeseen (14.558) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,3 metriä mpy.
Elisabeth Beresford

Elisabeth Beresford (/ˈbɛrɪsfərd/; 6. elokuuta 1926 – 24. joulukuuta 2010) oli englantilainen lastenkirjailija joka tunnetaan parhaiten kirjasarjasta Vompelit. Vompelit-kirjojensa lisäksi Beresford kirjoitti erilaisia ​​seikkailu- ja jännityskirjoja lapsille, joista monien tapahtumapaikka oli Alderneyn saari, jossa hän asui 300-vuotiaassa talossa.
Huittisten kaupungintalo

Huittisten kaupungintalo on Huittisissa sijaitseva rakennus. Se otettiin käyttöön vuonna 1982. Rakennuksen rakensi Arkkitehtuuritoimisto S. Juola &amp; co Ky.
Portugalin ralli 1997

Portugalin ralli 1997 (viralliselta nimeltään "31. TAP Rallye de Portugal") oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1997. Kilpailu järjestettiin 22.–26. maaliskuuta 1997. Kilpailu oli kauden neljäs ja erikoiskokeiden yhteispituus oli (suunniteltu pituus oli ).
Luettelo Suomen jalkapallostadioneista

Luettelo Suomen jalkapallostadioneista sisältää Suomessa olevat jalkapallostadionit. Luettelo on järjestetty yleisökapasiteetin mukaan suurimmasta pienimpään.
Matti Heikkinen (arkkitehti)

Matti Heikkinen (s. 1940) on suomalainen arkkitehti ja pohjoissuomalaisen arkkitehtitoimisto Uki Arkkitehdit Oy:n entinen toimitusjohtaja (1972–2007) ja nykyinen hallituksen puheenjohtaja. Toimiston perusti hänen isänsä Uki Heikkinen vuonna 1958, ja sen nykyisenä toimitusjohtajana toimii hänen poikansa Mikko Heikkinen.
Heikkinen opiskeli arkkitehdiksi Oulun yliopistossa vuodesta 1961 alkaen ja valmistui arkkitehtuurin koulutusohjelman kolmannelta vuosikurssilta.
Suunnittelutöitä.
Matti Heikkisen aikana Uki Arkkitehdit Oy suunnitteli Pohjois-Suomeen ja ulkomaille useita teollisuuslaitoksia ja kulttuurirakennuksia:
Haukkanainen

Haukkanainen (eng. Hawkwoman) on nimitys kolmelle DC Comicsin sarjakuvissa esiintyneelle hahmolle. Hahmo esiintyi ensimmäisen kerran tarinassa The Brave and the Bold #34 helmi-maaliskuussa 1961. Hahmon eri inkarnaatiot muistuttavat osittain Haukkatyttöä ja ovat toimineet Haukkamiehen kumppaneina ja joskus myös puolisoina.
Taustaa.
Ensimmäinen Haukkanaisen identiteettiä käyttänyt oli Shayera Hol, toinen Haukkatyttö, joka alkoi käyttää nimeä Haukkanainen World's Finest Comics #272:n tarinassa vuonna 1981.
Toinen Haukkanaisen identiteettiä käyttänyt oli Sharon Parker niminen ihminen, joka esitettiin tarinassa Justice League International, #10 helmikuussa 1988. Vuosia ennen Invasion-tarinakaaren tapahtumia, Fel Andar, Thanagarilainen vakooja, Joka oli kolmas Haukkamies, lähetettiin maan päälle soluttautumaan ihmisten joukkoon. Lopulta hän tapasi ja meni naimisiin ihmisnaisen Sharon Parkerin kanssa, joka pian synnytti Charley Parkerin, joka tunnettiin myöhemmin Golden Eaglena eli kultaisena kotkana.
Kun Charley oli neljävuotias, Thanagar kutsui Andarin aktiiviseen työhön, joten hän liittyi Justice League Internationaliin väittäen olevansa Carterin ja Shiera Hallin poika Carter Hall, Jr. Andar ei koskaan kertonut Thanagarian Empirelle Charleysta, joten hän pyyhki Sharonin mielen ja muistin ja pakotti tämän ottamaan itselleen identiteetin Haukkanainen Sharon Hallin, Carter Hall Jr:n vaimon.
Kun Sharon sai tietää esiintymisestään roolissaan, hän paljasti totuuden J'onn J'onzzille eli Metsästäjälle Marsista ja Maxwell Lordille. Molempien kohtaamana Andar pakeni takaisin Thanagariin ja Sharon menehtyi.
Kolmas Haukkanaisen nimeä käyttänyt oli Shayera Thal, Thanagarilainen nainen, joka esiintyi ensimmäisen kerran tarinassa Hawkworld #1 elokuussa 1989, joka saapui maahan yhdessä Katar Holin kanssa ja yhdessä he taistelivat rikollisuutta vastaan ​​maan päällä ja korruptiota vastaan ​​Thanagarilla jonkin aikaa, lopulta rakastuen ja päättäen jäädä maan päälle ja rakentaa sinne elämää sen sijaan, että palaisivat kotimaailmaansa. Minisarjassa Rann-Thanagar War Tamaranean kuningatar Komand'r eli Blackfire petti ja murhasi Shayeran. Hänen ruumiinsa lähetettiin lentoradalle Thanagarin aurinkoon, Polarikseen, sankarien lepopaikkaan Thanagarilaisen perinteen mukaan.
DC:n vuoden 2011 uudelleenjulkaisun jälkeen Shayera Thal paljastetaan Thanagarin prinsessana ja Katar Holin entisenä rakastajana. Aluksi hänet kuvataan konnana, koska hän uskoi virheellisesti, että hänen rakastajansa Katar Hol on tappanut hänen veljensä, keisari Corsarin vannoen kostoa tälle. Mutta sen jälkeen kun on selvinnyt, että Corsar selvisi ja manipuloi tilannetta, Shayera pettää hänet ja pelastaa Katarin hengen, näennäisesti uhraamalla omansa sen eteen, vaikka myöhemmin paljastetaan, että hän selvisi hengissä.
F sharp

F# on OCamlin kaltainen, funktionaalinen, vahvasti tyypittävä, moniparadigmainen, imperatiivinen ja olio-pohjainen ohjelmointikieli. Kieli kehitettiin vuonna 2005.
F#-kielen on kehittänyt F# Software Foundation yhdessä Microsoftin ja vapaaehtoisten kanssa. Avoimen lähdekoodin kääntäjä F#-kielellä on saatavilla F# Software Foundationilta.
CIWS

CIWS ("Close-in weapon system") on tyypillisesti laivoissa käytetty pisteilmatorjuntajärjestelmä, jota käytetään tyypillisesti ohjustentorjuntaan.
CIWS integroi tutkia ja muita sensoreita, tähtäyselektroniikkaa ja suuren tulinopeuden konetykin pyörivään torniin.
Kylmäkosken hautausmaa

Kylmäkosken hautausmaa sijaitsee Kylmäkosken kirkon välittömässä läheisyydessä Akaan kaupungissa. Tämä noin viiden hehtaarin kokoinen hautausmaa otettiin käyttöön 1889. Vuonna 1997 valmistui hautausmaan laajennusosa, jossa sijaitsee vainajien muistolehto.
Hautausmaan keskellä on talvi- ja jatkosodassa kuolleiden suomalaisten sotilaiden hauta-alue ja muistomerkki. Vehmaan punaisesta graniitista veistetyn muistomerkin on suunnitellut kuvanveistäjä Aukusti Veuro. Se paljastettiin 17. toukokuuta 1953. Sankarihauta-alueella on 115 vainajan haudat.
Kylmäkosken hautausmaalla on 3038 hautauspaikkaa.
Aiemmin käyttöönotetun hautausmaan yhteyteen rakennettiin Kylmäkosken kirkko, joka valmistui 1900. Hautausmaan aiempi punaiseksi maalattu hirsinen ruumishuone jäi tarpeettomaksi 1964, jolloin kirkon alapuolelle osittain maan sisään valmistui uudisrakennus. Rakennuksessa on ruumishuone, työkoneiden säilytystila, vessat ja puutarhatyöntekijöiden taukotila. Punainen ruumishuone on sittemmin purettu pois. Aiemmin hautausmaalla oli 1930-luvulla rakennettu hautakatos hautaustoimituksia varten ja vanha puuvaja, joka purettiin 1980. Kirkkoa vastapäätä, tien toisella puolella sijaitsevalla pysäköintipaikalla sijaitsi aiemmin ruumiinavaushuone, joka on purettu pois. Vuonna 2018 hautausmaalla on pieni työkaluvaja ja hautausmaan länsiosassa työkonehalli.
Hautausmaata laajennettiin koilliseen kirkon lähelle 1940-luvulla ja 1,014 hehtaarin uuteen osaan perustettiin sankarihauta-alue ja muistomerkkiaukio, johon 1954 sijoitettiin Karjalaan jääneiden vainajien muistomerkki ja muualle haudattujen muistokivi. Seuraava laajennusalue valmistui 1997. Tälle kahden hehtaarin maa-alalle on sijoitettu 1 470 hauta- ja uurnahautapaikkaa, muistolehto ja metsähautausmaa. Muistolehdon allasmaiselle nurmikolle seurakunnan työntekijät ripottelevat tuhkat.
Kylmäkosken hautausmaalle on haudattu muun muassa muotokuvamaalari Antti Favén ja hänen isänsä runoilija ja yliopiston lehtori Oskar Favén.
Numidia militiana

Numidia militiana () oli lyhytaikainen Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti osan Numidiaa nykyisessä Algeriassa.
Maantiede.
Numidia militianan provinssi käsitti aiemman Numidian provinssin eteläosan eli Aurasius-vuorten (nyk. Aurèsvuoret) alueen Pohjois-Afrikan sisämaassa. Nykyisin alue on Koillis-Algeriaa. Numidia militianan länsipuolella sijaitsi Mauretania Sitifensis, pohjoispuolella Numidia Cirtensis ja itäpuolella Valeria Byzacena ja Tripolitania. Provinssin hallinnollinen keskus oli Lambaesis.
Kaupunkeja.
Numidia militianan roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa:
Historia.
Numidia militianan alue oli aiemmin osa Numidian provinssia. Numidia militianan provinssi perustettiin, kun Numidian provinssi jaettiin kahdeksi provinssiksi, pohjoisosan Numidia Cirtensikseksi ja eteläosan Numidia militianaksi, keisari Diocletianuksen noin vuonna 293 tekemässä uudistuksessa tai sen jälkeen. Nykyisin provinssin jakaminen ajoitetaan usein syksyyn 303. Varmuudella provinssit ovat olleet erillisiä vuonna 305/306. Syynä jakoon oli se, että Numidian eteläosaan kohdistui raja-alueena hyökkäyksiä, joten siitä haluttiin tehdä erillinen sotilasprovinssi, mihin lisänimi Militiana viittaa. Provinssi kuului African diokeesiin. Provinssi lakkasi olemasta jo vuonna 314 tai 315, kun Konstantinus Suuri yhdisti Numidia militianan ja Numidia Cirtensiksen takaisin yhdeksi Numidian provinssiksi.
Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
Osroene (provinssi)

Osroene tai Osrhoene (, myös "Osroaena") oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Mesopotamiassa nykyisten Syyrian ja Turkin alueilla. Se käsitti aiemman Osroenen kuningaskunnan alueen.
Maantiede.
Osroenen provinssi käsitti Mesopotamian luoteisosan eli suunnilleen nykyisen Syyrian valtion koillisosan Eufrat-joen itäpuolella. Sen länsipuolella sijaitsi Euphratensiksen provinssi ja koillispuolella Mesopotamian provinssi. Provinssin hallinnollinen keskus oli Edessa.
Kaupunkeja.
Osroenen roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):
Historia.
Osroene muodosti alun perin oman Osroenen kuningaskuntansa, jonka pääkaupunkina Edessa toimi. Rooman Osroenen provinssi perustettiin keisari Septimius Severuksen aikana, kun Rooma valloitti alueen. Provinssin perustaminen tunnetaan huonosti, ja aiemmin oli epäselvää, perustettiinko se jo Severuksen vuoden 195 sotaretken myötä vai vasta vuosien 197–199 sotaretkien jälkeen. Erään löydetyn piirtokirjoituksen mukaan Osroenen provinssi on kuitenkin ollut olemassa jo vuonna 195. Osroenen kuningashuone sai ilmeisesti pitää osan kuningaskunnastaan, erityisesti Edessan, vuoteen 212/213 saakka.
Diocletianuksen uudistuksen noin vuonna 293–297 jälkeen Osroenen provinssi kuului Oriensin diokeesiin. 300-luvulta lähtien se oli osa Oriensin prefektuuria. Osroenen provinssi mainitaan sekä "Veronan luettelossa" että "Notitia dignitatumissa", joka mukaan sitä johti "praeses". Rooman jaon jälkeen provinssi oli osa Itä-Roomaa, joka kehittyi Bysantin valtakunnaksi. Provinssissa oli huomattavia sotajoukkoja, ja se oli merkittävä tukikohta vuonna 639 tapahtuneeseen arabivalloitukseen saakka.
Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
Pamphylia (provinssi)

Pamphylia () oli myöhäisen Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti Pamfylian alueen Vähässä-Aasiassa nykyisessä Turkissa.
Maantiede.
Pamphylian provinssi käsitti vanhan Pamfylian (lat. "Pamphylia") maakunnan Vähän-Aasian etelärannikolla. Sen pohjoispuolella sijaitsi Pisidian provinssi, koillispuolella Lycaonian provinssi, itäpuolella Isaurian provinssi, lounaispuolella Lycian provinssi, länsipuolella Carian provinssi ja luoteispuolella Phrygia Pacatianan provinssi. Provinssin hallinnollinen keskus oli alun perin Perge ja myöhemmin Side.
Kaupunkeja.
Pamphylian provinssin kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):
Historia.
Pamphylian alue oli aiemmin osa Lycia et Pamphylian provinssia. Pamphylian provinssi perustettiin jossakin välissä 300-lukua, varmuudella ainakin vuoden 313 jälkeen, sillä Lycia et Pamphylia esiintyy yhtenä provinssina vielä "Veronan luettelossa". Provinssien erottamisen jälkeen sitä hallitsi "consularis". Pamphylian provinssi kuului Oriensin prefektuuriin ja Asianan diokeesiin. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen provinssi oli osa Itä-Roomaa.
Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
Nemo me impune lacessit

Nemo me impune lacessit () tarkoittaa suomeksi "Kukaan ei loukkaa minua rankaisematta". Lause oli Skotlannin monarkkien vaakunassa, joka oli Skotlannin kuningaskunnan vaakuna ennen vuotta 1603. Tällöin Englannin ja Skotlannin kruunut yhdistettiin saman hallitsijan, Skotlannin Jaakko VI:n alaisuuteen. Yhdistymisen jälkeen siitä tuli osa Yhdistyneen kuningaskunnan vaakunaa. Tunnus esiintyi myös Jaakko VI:n lyömissä kolikoissa.
Lause muualla.
Edgar Allan Poen novellissa "Amontilladotynnyri" ilmaus on Montresorin suvun tunnuslause. Novelli kertoo kostosta. Lausetta on lainattu, kun on kuvattu paimentolaisyhteiskuntien tyypillistä tilannetta, missä jokaisen miehen on kyettävä puolustamaan kunniaansa.
Su Shi

Su Shi (; 8. tammikuuta 1037 Meishan – 24. elokuuta 1101 Changzhou) oli kiinalainen runoilija, kalligrafi ja taidemaalari. Hänestä käytettiin kohteliaisuusnimeä Zizhan (), ja hänen taiteilijanimensä (hào) oli Dongpo ().
Su syntyi kirjallisuuden parissa toimineeseen perheeseen. Hän työskenteli pitkän uransa aikana monissa virallisissa toimenkuvissa. Hänen kansansuosionsa eri maakunnissa oli merkittävä, mutta usein vaihtuneiden valtionpäämiesten suunnalta hän kohtasi ajoittain kritiikkiä. Song-dynastian keisari Song Shenzongin alaisuudessa pääministerinä toiminut Wang Anshi (itsekin runoilija) karkotti Su Shin Huangzhouhun Hubein maakuntaan vuonna 1079, koska Su vastusti eräitä Wangin radikaaleista uudistuksista. Karkotus kesti viisi vuotta. Vuonna 1094 Su joutui uudelleen karkotetuksi, tällä kertaa Hainanin saarelle. Hieman ennen kuolemaansa hänelle sallittiin paluu mantereelle, ja hänet palautettiin viralliseen asemaan sekä vallanpitäjien suosioon.
Su hallitsi lukuisia kirjallisuuden muotoja. Etenkin lyyrisessä ci-runoudessa hän mursi vakiintuneita muotoa ja sisältöä koskevia konventioita. Häntä pidetään kirjallisuuden "haofang"-koulukunnan perustajahahmona. Su ei katkeroitunut karkotusten seurauksena; optimismi oli esillä sekä hänen henkilökohtaisessa elämässään että runoissaan, joista monissa hän kuvaa omia kokemuksiaan. 
Sun (taiteilijanimi Dongpo) mukaan nimettiin hangzhoulaisessa ruokakulttuurissa keskeisen sijan saanut Dongpo-porsas. Suta on pidetty yhtenä Kiinan neljästä "klassisesta gastronomista".
Säkylän seudun lukio

Säkylän seudun lukio on toisen asteen oppilaitos Säkylässä, Satakunnan maakunnassa. Lukio sijaitsee rantatien varrella Säkylän yhteiskoulun tiloissa. Lukiota kutsutaan Säkylän seudun lukioksi, sillä lukioon tulee paljon opiskelijoita myös muista kunnista kuin Säkylästä. Säkylän lukioon on tullut opiskelijoita muun muassa Pöytyältä (Yläne), Huittisista, Eurasta ja Harjavallasta asti.
Lukion rehtorina ja vararehtorina toimivat Teemu Maunula sekä Ulla-Maija Sainio.
Vuosittaisissa STT:n järjestämissä Suomen lukiovertailuissa Säkylän seudun lukio sijoittui Suomen 2. parhaimmaksi lukioksi vuonna 2014. Lukioita vertaillaan katsomalla ylioppilaskokeiden tuloksia ja heijastamalla niitä peruskoulun päättötodistusten keskiarvoihin. Säkylän seudun lukio on menestynyt lukiovertailuissa vuosina 2013-2019 seuraavasti:
Historia.
Lukio perustettiin Säkylän yhteiskoulun lukioksi 1.9.1962. Koulun toiminta on jatkunut Säkylän seudun lukiona elokuusta 1976 alkaen.
Yrittäjyyden ja liiketalouden opintokokonaisuus.
Lukiossa on mahdollista suorittaa lukion itse perustama yrittäjyyden ja liiketalouden opintokokonaisuus. Sitä toteutetaan yhteistyössä Satakunnan paikallisten toimijoiden kanssa. Opintokokonaisuuteen osallistunut oppilas saa todistuksen opintokokonaisuuden suorittamisesta suorittaessaan 26 opintopistettä.
Ville Auvinen

Ville Auvinen (s. 1966) on suomalainen pastori, lähetysjohtaja, päätoimittaja ja kirjailija. Koulutukseltaan Auvinen on teologian tohtori. Auvinen työskentelee Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen lähetysjohtajana ja "Sanansaattaja"- ja "Nuotta"-lehtien päätoimittajana. 
Auvinen on vihitty papiksi vuonna 1988 Oulussa. Teologian tohtorin tutkinnon Auvinen suoritti Åbo Akademissa vuonna 2003. Hän väitöskirjansa aihe liittyi Uuden testamentin eksegetiikkaan.
Auvinen on toiminut muun muassa Turun arkkihiippakunnan hiippakuntavaltuuston jäsenenä, vuodesta 2016 lähtien kirkolliskokousedustajana sekä kristillisdemokraattien kaupunginvaltuutettuna Turussa.
Ura.
Auvinen sai pappisvihkimyksen vuonna 1988 ja toimi seurakuntapappina vuosina 1988–1994. Auvinen on muun muassa kouluttanut pappeja Lusakan evankelisessa raamattukoulussa Sambiassa, jossa hän on ollut lähetystyössä 2007–2010. Auvinen on toiminut SLEY:n lähetysosastolla lähetyskasvatus- ja aluekoordinaattorina. Toukokuussa 2013 Auvinen seurasi Henrik Perretiä Suomen teologisen instituutin pääsihteerinä. Helmikuussa 2017 Auvinen siirtyi SLEY:n lähetysjohtajaksi.
Auvinen oli vuonna 2018 ehdolla Turun ja Suomen arkkipiispaksi. Auvista luonnehdittiin konservatiiviseksi ehdokkaaksi, jonka taustajoukot edustavat ”perinteistä kristillistä uskoa” ja ”raamatunmukaista avioliittokäsitystä”. Hän sai ehdokkaista lopulta toiseksi vähiten ääniä.
Kurt Mosbakk

Kurt Mosbakk (s. 21. marraskuuta 1934 Orkdal) on norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan ulkomaankauppa- ja merenkulkuministerinä vuosina 1986–1988.
Flyr

Flyr oli norjalainen halpalentoyhtiö. Sen kotipaikka oli Oslo ja solmukohta Gardermoenin lentoasema.
Historia.
Flyr jätti toimilupahakemuksen Norjan ilmailuviranomaisille 28. lokakuuta 2020. Se sai alkuvuonna 2021 kerättyä 600 miljoonan Norjan kruunun rahoituksen ja aloitti lennot vuokratuilla Boeing 737-800 -koneilla 1. kesäkuuta.
Flyr joutui loppuvuodesta 2022 talousvaikeuksiin, joiden vuoksi se haki uutta pääomaa ja suunnitteli vuokraavansa lentokoneita muille lentoyhtiöille selviytyäkseen talvikauden yli. Marraskuussa 2022 Norjan kuluttajaviranomainen neuvoi matkustajia maksamaan Flyrin lentoliput luottokortilla yhtiön konkurssiuhan vuoksi. Rahoitussuunnitelmien epäonnistuttua Flyr ilmoitti 1. helmikuuta 2023 hakeutuneensa konkurssiin ja lopettavansa kaikki lennot välittömästi.
Laivasto.
Toiminnan lopettamisen aikaan Flyrin laivastoon kuuluivat seuraavat lentokoneet:
Kuninkaan ansiomitali

Kuninkaan ansiomitali () on norjalainen ansiomerkki, joka myönnetään ansioista taiteen, tieteen tai elinkeinoelämän saralla. Sitä on kahta luokkaa, hopeinen ja kultainen. Mitalin perusti kuningas Haakon VII vuonna 1908. Kultaista mitalia ei voi saada hakemuksella, vaan sitä myönnetään poikkeustapauksissa. Luovutustilaisuuden jälkeen mitali on saajan henkilökohtaista omaisuutta eikä niitä tarvitse palauttaa kuoleman jälkeen. Mitalin nauha on punainen keltaisella raidalla.
Lindorm

Lindorm [lindurm] on skandinaavisessa kansanperinteessä esiintyvä käärmehirviö. Se oli pahansuopa jättiläiskäärme, joka asui vuorten luolissa tai maan alla, joskus jopa meressä. Heraldiikassa "lindorm" on siivetön lohikäärme.
Kungsträdgårdsgatan

Kungsträdgårdsgatan on Tukholman Norrmalmilla sijaitseva katu, joka kulkee Kungsträdgårdenin itäistä sivua Strömbronilta Hamngatanille. Sen laidalla on useita pankeille rakennettuja palatseja 1900-luvun vaihteesta.