Uskonto Kuopiossa

Tämä artikkeli käsittelee Kuopion uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Kuopion kaupungissa 65,6 prosenttia asukkaista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 3,8 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 30,6 prosenttia väestöstä. 
Historia.
Luterilainen aika.
Kuopion seurakunta perustettiin vuonna 1549 Juvan alaiseksi kappeliseurakunnaksi ja tuli emäseurakunnaksi vuonna 1552. Kuopion kaupungin perustamisen myötä 1776 seurakuntaan oli yhdistetty Kuopion kaupunki- ja maaseurakunta. Maa- ja kaupunkiseurakunnilla oli kaupungin alueella yhteinen kirkko. Vanha puukirkko rakennettiin vuosina 1722–1730 ja purettiin 1820-luvulla. Seuraava harmaakivikirkko rakennettiin vuosina 1803–1814. Kuopion hiippakunnan tuomiokapituli sijaitsi Kuopiossa vuosina 1851–1900. 
Uskonnollisen vapauden aika.
Uskonnollinen vapaus lisääntyi vuonna 1869, kun vapaan seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti kumottiin. Vuonna 1889 sallittiin myös siirtyminen pois luterilaisesta kirkosta. Baptistien vaikutus alkoi Kuopiossa 1880-luvulla kolmen luotolaisen kalastajan kautta ja Kuopion baptistiseurakunta perustettiin vuonna 1886. Vapaakirkollinen liike aloitti toimintansa niin ikään 1800-luvun lopulla ja Kuopion vapaaseurakunta järjestäytyi itsenäiseksi paikallisseurakunnaksi vuonna 1909. Metodismin vaikutus Kuopiossa alkoi 1900-luvulla ja aluksi metodistit toimivat Mikkelin metodistiseurakunnan alaisuudessa. Vuonna 1910 perustettiin itsenäinen Kuopion metodistiseurakunta.
Yhdistetty maa- ja kaupunkiseurakunta toimi vuoteen 1899 asti, jolloin se jaettiin kolmeksi eri seurakunnaksi: Kuopion kaupunkiseurakunnaksi, Kuopion maaseurakunnaksi ja Vehmersalmen seurakunnaksi. Kaupunkiseurakunnasta tuli vuonna 1939 uudelleen tuomiokirkkoseurakunta, kun Kuopion hiippakunta perustettiin.
Toisen maailmansodan jälkeen.
Kuopion maalaiskunnasta liitettiin esikaupunkialueita Kuopioon vuonna 1942 ja lopulta lähes koko maalaiskunta liitettiin kaupunkiin vuonna 1969. Maaseurakunnasta tuli Kallaveden seurakunta, josta tuli myöhemmin Kuopion seurakuntayhtymän yksi seurakunnista. Yhtymään liittyi vuonna 1973 Riistaveden seurakunta. Tuomiokirkkoseurakunnasta irrottautuivat seurakuntayhtymään sittemmin vielä Alavan seurakunta vuonna 1967, Männistön seurakunta vuonna 1963 ja Puijon seurakunta vuonna 1979.
Protestantismi.
Luterilaisuus.
Evankelis-luterilainen kirkko.
Kuopiosssa toimii kuusi evankelis-luterilaista seurakuntaa, jotka kuuluvat Kuopion tuomiorovastikuntaan. Kuopiossa toimivia seurakuntia ovat tuomiokirkkoseurakunta, Alavan seurakunta, Järvi-Kuopion seurakunta, Kallaveden seurakunta, Männistön seurakunta ja Puijon seurakunta. Nämä seurakunnat muodostavat yhdessä Kuopion seurakuntayhtymän.
Kuopio toimii myös Kuopion hiippakunnan keskuspaikkana. Hiippakunnan tuomiokapituli sijaitsee Kuopiossa.
Herätysliikkeet.
Kuopio kuuluu Pohjois-Savon herännäishenkiseen herätysliikealueeseen. Liikkeellä onkin Kuopiossa kohtalaista kannatusta. Muita Kuopiossa toimivia herätysliikkeitä ovat vanhoillislestadiolaisuus ja kansanlähetys. Herännäisyyden piirissä Kuopiossa toimivia Herättäjä-Yhdistyksen paikallisosastoja ovat Karttulan, Nilsiän, Säyneisten ja Kuopion paikallisosastot. 
Viidennen herätysliikkeen piirissä Kuopio toimii Pohjois-Savon Kansanlähetyksen keskuspaikkana. Kansanlähetyksellä on Kuopiossa oma "Lähetyskoti". Myös Kansan Raamattuseura järjestää Kuopiossa tilaisuuksia. Kansan Raamattuseuran keskuksena toimii "Sanan Kulma" Kuopion keskustan tuntumassa. Vanhoillislestadiolaisuuden piirissä Kuopiossa toimii Kuopion ja ympäristön rauhanyhdistys. Esikoislestadiolaisuuden piirissä Kuopiossa on esikoisten sekä esikoislestadiolaisten toimintaa.
Muut luterilaiset kirkot.
Suomen evankelisluterilaisella lähetyshiippakunnalla on Kuopiossa Pyhän Pietarin luterilainen seurakunta, minkä lisäksi entisen Riistaveden kunnan alueella toimii oma kappeliseurakuntansa.
Helluntailaisuus.
Helluntailaisuuden piirissä Kuopiossa toimii Kuopion helluntaiseurakunta, johon kuuluu yli 1 100 jäsentä. Muita Kuopiossa toimivia helluntaiseurakuntia ovat Kuopion Tukikohta-seurakunta ja Nilsiän helluntaiseurakunta. Helluntailiike saapui Savon alueelle 1910-luvulla ja Kuopioon vuonna 1912. Kuopiossa työtä johti Pekka Brofeldt, mutta työ hiipui kun Brofeldt muutti pois vuonna 1919. Vuonna 1926 William Uotinen tuli saarnaajaksi Kuopioon ja Kuopion helluntaiseurakunta järjestäytyi uudelleen vuonna 1927. Seurakunta kasvoi runsaasti 1930-luvulla ja parhaimpina vuosina kastettiin yli 200 jäsentä. Uotisen kauden lopussa, vuonna 1937, seurakuntaan kuului noin 700 jäsentä. Kuopion helluntaiseurakunnasta tuli tähän aikaan useita helluntailiikkeen keskeisiä saarnaajia.
Katolinen kirkko.
Roomalaiskatolisen kirkon piirissä Kuopiossa toimii Pyhän Joosefin katolinen seurakunta. Seurakunta kuuluu Helsingin katoliseen hiippakuntaan. Katolinen seurakunta kokoontuu Männistön kaupunginosassa sijaitsevassa Pyhän Joosefin kirkossa.
Ortodoksinen kirkko.
Konstantinopolin patriarkaattiin kuuluvan Suomen ortodoksisen kirkon alaisuudessa Kuopiossa toimii Kuopion ortodoksinen seurakunta. Seurakunnan sekä Kuopion ja Karjalan hiippakunnan pääkirkko on Pyhän Nikolaoksen katedraali. Kirkko on valmistunut vuosina 1902–1903 ja sen on suunnitellut rakennusmestari Aleksander Isakson.
Mormonit.
Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon Kuopion seurakuntakeskus sijaitsee Niiralan kaupunginosassa Siikaniemenkadulla. Kuopiossa toimiva vaarnaseurakunta on nimeltään Kuopion seurakunta. Seurakunta kuuluu Jyväskylän vaarnan alaisuuteen.
Kulttuuri.
Tapahtumat.
Kuopiossa on järjestetty useita kristillisiä suurtapahtumia. Herätysliikkeiden tapahtumista Kuopio on isännöinyt vanhoillislestadiolaisten Suviseuroja kahdesti vuosina 1948 ja 1957. Herännäisten valtakunnalliset Herättäjäjuhlat on järjestetty kaupungissa neljä kertaa vuosina 1910, 1938, 1959 ja 1989. Herättäjäjuhlat on järjestetty myös viisi kertaa tuolloin itsenäisessä Nilsiässä vuosina 1906, 1920, 1952, 1985 ja 2017 sekä Karttulassa vuonna 1902. Kansanlähetyspäivät on järjestetty Kuopiossa kaksi kertaa vuosina 1973 ja 2004. Vapaakirkollisten kesäjuhlat on järjestetty Kuopiossa kahdeksan kertaa vuosina 1981, 1991, 1994, 1998, 2002, 2007, 2013 ja 2019.