Creuse (joki)

Creuse on joki Ranskassa Centre-Val de Loiren ja Nouvelle-Aquitainen alueilla, Creusen, Indren, Indre-et-Loiren ja Viennen departementeissa.
Creuse laskee Vienneen, joka on Loiren sivujoki. Creusen departementti on saanut nimensä Creuse-joen mukaan.
Maantiede.
Joen kulku.
Creuse on 263,38 kilometrin pituinen. Se alkaa Creusen departementista 811 metrin korkeudelta merenpinnasta lähellä Chirat-nimistä paikkaa Plateau de Millevachesissa Mas-d'Artigen kunnassa.
Joki laskee Vienneen 45 metrin korkeudella merenpinnasta lähellä Bec des Deux Eaux -nimistä paikkaa Porte-de-Pilesin ja Portsin kuntien rajalla, joka on samalla Viennen ja Indre-et-Loiren departementtien raja.
Jokivarren departementit ja kunnat.
Creuse kulkee Creusen, Indren, Indre-et-Loiren ja Viennen departementeissa seuraavien kuntien kautta: (lueteltu kunkin departementin osalta aakkosjärjestyksessä)
Valuma-alue.
Ranskan kansallisessa vesistöjen tietojärjestelmässä (BD Carthage) jokien valuma-alueet on jaettu neljän tasoisiin pienempii osiin: hydrografisiin seutuihin (), sektoreihin (), alasektoreihin () ja hydrografisiin vyöhykkeisiin ().
Creuse kulkee seuraavien 30 hydrografisen vyöhykkeen kautta:
Viranomaiset.
Ranskassa vesihallinto on kansallisen lainsäädännön ja EU:n direktiivien mukaisesti järjestetty hydrografisten altaiden mukaan, joita manner-Ranskassa on seitsemän. Creuse sijaitsee Loire-Bretagnen alueella, jossa vesihallinnosta vastaa Agence de l'eau Loire-Bretagne
Brennen, Creusen, Anglinin ja Claisen vesivaroja hallinnoi "Syndicat mixte d’aménagement de la Brenne, de la Creuse, de l’Anglin et de la Claise" (CMABCAC).
Sivujoet.
Creusella on seuraavat 183 sivujokea:
Hydrologia.
Creusen virtaamaa ja sen vaihteluja on mitattu Leugneen vuonna 1964 perustetulla mittausasemalla. Aseman kautta kulkevan joen osuuden valuma-alueen pinta-ala on 7997 neliökilometriä.
Creusen virtaama vaihtelee sangen merkittävästi eri vuodenaikoina. Joen keskimääräinen virtaama on 74 kuutiometriä sekunnissa, mutta talvikuukausina joulukuusta huhtikuuhun sen se on keskimäärin yli 100 m3/s, suurin helmikuussa, kun taas elokuussa virtaama pienee keskimäärin 19,7 kuutiometriin sekunnissa. Nämä ovat kuitenkin vain keskimääräisiä lukemia, sillä Creusessa esiintyy usein myös tulvia, joiden aikana sen virtaama on paljonkin vuodenajan keskiarvoa suurempi.
Pienimmät virtaamat.
Keskimäärin joka viides vuosi Creusen virtaama Leugnyssä laskee 7,8 kuutiometriin sekunnissa.
Tulvat.
Leugnyssä mitattiin 6. maaliskuuta 2006 Creusen tähän mennessä suurin paikkakunnalla mitattu hetkellinen virtaama: 1 240 kuutiometriä sekunnissa. Suurin koko vuorokauden keskivirtaama on kuitenkin mitattu 16. helmikuuta 1990, jolloin se oli 1 110 kuutiometriä sekunnissa. Todennäköisyyslaskelmien mukaan maaliskuun 2006 tulva ei kuitenkaan ollut erityisen poikkeuksellinen, vaan Galtonin jakaumaa käyttäen on arvioitu, että keskimäärin kerran 10 vuodessa joen virtaama ylittää 990, kerran 20 vuodessa 1 100 ja kerran 50 vuodessa 1 300 kuutiometriä sekunnissa.
Vertailun vuoksi voidaan todeta, että Marnen virtaama sen alajuoksulla lähellä Pariisia nousee kerran kymmenessä vuodessa 510 ja kerran 50 vuodessa 650 kuutiometriin sekunnissa. Vaikka Creusen keskivirtaama on selvästi pienempi, nämä kerran 10 tai 50 vuodessa ylitetyt arvot ovat lähes kaksi kertaa niin suuret kuin Marnella, jonka valuma-alue on selvästi laajempi.
Sademäärä.
Creusen valuma-alueen keskimääräinen sademäärä on 293 millimetriä vuodessa, mikä vastaa 9,3 litraa neliökilometriä kohti sekunnissa. Tämä on hieman vähemmän kuin Ranskassa keskimäärin ja myös vähemmän kuin muualla Viennen valuma-alueella.
Veden tila ja tavoitteet.
Vesistön tilan tarkkailua varten Creuse on jaettu vesimassoihin, joilla on seuraavaan talukkoon merkityt koodit ja nimet. Taulukkoon on merkitty myös tietoja jokiveden tilasta vuonna 2013.
Historia.
Nimen alkuperä.
Creusen nimen vanhoja kirjoitusasuja ovat olleet "Crosa" 700-luvulla, Chrosa" vuonna 730, "Crosa" vuonna 936 ja "Croza" vuonna 1310. Oksitaaniksi joen nimi on "Cruesa".
Nimen on selitetty johtuvan ranskan kielen "syvää" tai "rotkomaista" tarkoittavasta sanasta "creux", joka on muinaisrankassa esiintynyt muodossa "cruose". Ranskan sana "creux" ja sen oksitaaninkielinen vastine "cròs" ovat galloromaanista alkuperää. Ernest Nègren mukaan sanan levinneisyysalue, joka Ranskan lisäksi käsittää myös Pohjois-Italiaan, viittaa siihen, että se on peräisin kelttiläisistä kielistä.
Joen nimi esiintyy myös neljän sen varrella olevan kunnan nimissä: Argenton-sur-Creuse, Néons-sur-Creuse, Saint-Rémy-sur-Creuse ja Yzeures-sur-Creuse.
Taiteilijayhteisö.
Creusen varrelle Crozantin ja Fresselinesin kuntiin muodostui 1800-luvun lopulla pääasiassa maisemamaalareista muodostunut taiteilijayhdyskunta, joka tunnetaan nimellä "École de Crozant" ("Crozantin koulu" tai pikemminkin "koulukunta".) Oleskellessaan Fresselinesissä vuonna 1889 Claude Monet maalasi yhden teossarjoistaan Creusen kahden haaran yhtymäkohdan läheisyydessä. Siihen kuuluu 23 maalausta.
Éguzonin vesivoimalat.
Éguzonin vesivoimalaryhmittymä käsittää kuusi voimalaitospatoa, jotka sijaitsevat Creusen varrella Ahunin ja Argenton-sur-Creusen välisellä alueella Creusen ja Indren departementeissa. Näiden voimalaitosten yhteenlaskettu teho on 105 megawattia., mikä vastaa noin 77 000 asukkaan kaupungin keskimääräistä energiankulutusta..
Padot ovat:
Roche-Bat-l'Aiguen pato on rakennettu yksinomaan sähkön tuotantoa, muut samalla myös vesistön säännöstelyä varten.
Virkistyskäyttö.
Creusen varrella sijaitsevat:
Creusella voi liikkua kanootilla tai kajakilla.
Luonnonympäristö.
Creuse ja sen sivujoet lähteiltä Combesiin saakka, Combesin padon alapuolelta Chersin puron suulle saakka sekä Éguzoniin padolta Vienneen sakka on merkitty Loiren aluetta ja Bretagnea koskevan erityisen ympäristölain artiklan L 214-17 mukaisesti luetteloon 1. Tämä merkitsee, että alueella ei voida myöntää lupia sellaisiin rakennustöihin, jotka johtaisivat ekologisten käytävien katkeamiseen, ja jo muutoinkin rakennuslupia voidaan myöntää vain, jos voidaan varmistaa, että veden laatu pysyy hyvänä.
Joen varrella Indren departementissa, Argenton-sur-Creusen ja Tournon-Saint-Martinin kuntien välisellä alueella tavataan euroopanmajavia. Laji on Ranskassa rauhoitettu vuonna 1968, ja niitä on istutettu alueelle..
Biologinen reservi.
Joki katsotaan Ranskan lain mukaan biologiseksi reserviksi, jos siinä on useita alueita, joissa fytoplanktonit, vesikasvit, pohjaeläimet, uposkasvit, selkärangattomat ja kalat elävät ja lisääntyvät ja jos ne sieltä käsin voivat levittäytyä yhteen tai useampaan saman valuma-alueen jokeen tai puroon. Biologiset reservit ovat välttämättömiä vesistöjen hyvän tilan ylläpitämiseksi tai saavuttamiseksi, ja ne vastaavat:
Tämän luokituksen edellyttämien parannustöiden valmistavassa vaiheessa, jota koskeva suunnitelma laaditiin Loiren ja Bretagnen alueille vuosiksi 2016–2021, Creuse julistettiin Éguzonin ja Gartempen väliseltä osuudeltaan biologiseksi reserviksi tunnisteella RESBIO_292. Siellä esiintyvistä lajeista päätöksessä mainitaan helmisimpukka, hauki, katkerokala, lohi, pilkkusilli ja ankerias.