tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Rotholmen

Rotholmen on Mälarenin pieni saari Tukholman kaupunkialueella.
Maantietoa.
Rotholmen sijaitsee Mälarenin itäosassa Klubbfjärdenin etelärannan tuntumassa Lindholmenin saaren vieressä. Saaren pituus on 160 metriä ja leveys on 70 metriä. Siitä on alle 200 metriä mantereelle, joka on Gröndalissa Mörtviikenin ja Vintervikenin välisen niemen kärki. Saarella ei ole nykyään rakennuksia. 
Historiaa.
Saari oli 1700-luvulta asti Tukholman asukkaiden suosiossa viikonloppujen päiväretkien kohteena. Saari sai nykyisen nimensä kelloseppä Johan Gustaf Linderothilta, kun hän osti molemmat saaret 1880-luvulla. Hän rakennutti Lindeholmille useita kesähuviloita, mutta Rotholmenille ei. Saarella asui veneenrakentaja Helmer Gustavsson vaimoineen ja lapsenlapsineen 1930-luvulta 1950-luvulle. Kuuluisa purjevene "Silvervingen" on hänen käsialaansa.
Entisar Elsaeed

Entisar Elsaeed (tai Entessar El-Saeed) on egyptiläinen naisten oikeuksien aktivisti ja Cairo Foundation for Development and Law:n perustaja. Hänen toimintansa tarkoituksena on auttaa läheisväkivallan uhreja, vähentää naisten sukuelinten silpomista ja tarjota seksuaalikasvatusta. 
Elsaeed on puhunut naisten sukupuolielinten silpomista vastaan Egyptissä, joka on yksi maista, joissa on eniten naisia joille on tehty sukupuolielinten silpominen. Elsaeed hyväksyi Egyptin hallituksen toimet määrätä ankarampia rangaistuksia heille, jotka on tuomittu naisten sukupuolielinten silpomisesta, mutta Elsaeed mainitsi samalla huolensa siitä, että lainsäädännön toteutumista ei valvottaisi tarpeeksi hyvin.
Yleisurheilun alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 2019

Yleisurheilun alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut 2019 olivat 14:nnet alle 23-vuotiaiden EM-kilpailut. Ne järjestettiin Gunder Hägg-stadionilla Gävlessä, Ruotsissa 11.–14. heinäkuuta 2019.
Kilpailuihin osallistui 1039 urheilijaa 50 eri maasta. Suomesta urheilijoita oli mukana 46.
Adina Pintilie

Adina Pintilie (12. tammikuuta 1980) on romanialainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja, jonka elokuvat tunnetaan kokeellisuudestaan. Pintilie voitti esikoispitkällään "Nu mă atinge-mă" vuoden 2018 Berliinin elokuvajuhlien pääpalkinnon Kultaisen karhun.
Ura.
Adina Pintilie opiskeli Bukarestissa teatteritaiteiden ja elokuvaamisen kansallisyliopisto, mistä hän valmistui vuonna 2008. Hänen esikoiselokuvansa oli keskipitkä dokumentti "Nu te supara, dar..." vuodelta 2007. Sitä esitettiin yli 50 elokuvajuhlalla. Lyhytelokuva "Balastiera #186" puolestaan valmistui 2008 ja keskipitkä näytelmäelokuva "Oxigen" vuonna 2010. Lyhytelokuvasta "Diary #2" Pintilie voitti vuonna 2013 Oberhausenin kansainvälisten lyhytelokuvajuhlien Zonta-palkinnon.
Pintilien ensimmäinen kokopitkä elokuva oli "Nu mă atinge-mă", joka sai vuonna 2018 Berliinin elokuvajuhlien pääpalkinnon Kultaisen karhun. "Nu mă atinge-mă" on kokeellinen elokuva, jonka teemana on seksuaalinen läheisyys ja siihen liittyvät pelot. Pintilien itsensä mukaan elokuvan tarkoituksena on ”kutsua katsoja vuoropuheluun” avoimista tulkoinnoista, joita se esittää seksistä, vammaisuudesta ja estoista.
Pintilien elokuvat tunnetaan kokeellisuudestaan. Hän on pyrkinyt hämärtämään elokuvissaan dokumentin, fiktion ja kuvataiteen välistä rajaa. Pintilien elokuvissa on tunnistettava visuaalinen tyyli, jossa hän on kokeillut erilaisia visuaalisen kielen elementtejä. Pintilien elokuvien teemoissa yhdistyy psyyken tutkimus.
Pallepähkämöt

Pallepähkämöt ("Betonica") on huulikukkaiskasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Suvussa on kymmenen lajia, joita esiintyy Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja osassa Aasiaa. Pallepähkämöiden tyypillisen lehtimuodon mukaan on nimetty joukko muiden sukujen kasveja, sillä lajinimi "betonicifolia" juontuu "Betonica"sta.
Lajeja.
Useimmat lajit on 2000-luvun alussa sijoitettu pähkämöiden eli saumapähkämöiden ("Stachys") sukuun.
Sievikit

Sievikit ("Nemophila") on lemmikkikasvien heimoon (tai sievikkikasveihin) kuuluva kasvisuku. Suvussa on 13 lajia, joita kasvaa alkuperäisenä Pohjois-Amerikassa, pääosin Yhdysvalloissa. Sievikkien koristekasvilajeja ovat täpläsievikki ("Nemophila maculata") ja sinisievikki ("Nemophila menziesii").
Gomortega keule

Gomortega keule on Laurales-lahkoon kuuluva puulaji, joka muodostaa yksinään heimon Gomortegaceae. "Gomortega keule" on Chilessä endeemisenä kasvava puulaji, joka luokitellaan nykyisin erittäin uhanalaiseksi.
"Gomortega keule" on keskikokoiseksi kasvava ainavihanta puu, jota kasvaa ainoastaan eristyneissä raviineissa Chilen rannikolla Maulen ja Biobíon alueilla. Kasvuympäristössään se luo kiilaetelänpyökin ("Nothofagus obliqua") kanssa omanlaisensa kasviyhteisön, ja nämä kasviyhteisöt ovat osa Keski-Chilen biodiversiteettikeskusta. "Gomortega keule" on nykyään harvinainen puulaji ja sen populaatiot ovat pienentyneet muun muassa hakkuiden myötä. Luonnontilaiset metsiköt ovat nykyään pienialaisia ja harvinaisia. Lisäksi lajin lisääntyminen siemenistä on heikkoa, minkä seurauksena lajia uhkaa sen geneettisen monimuotoisuuden kaventuminen.
"Gomortega keule" -lajin hedelmiä voi käyttää ravinnoksi ja niistä voidaan valmistaa esimerkiksi hilloa, alkoholijuomia sekä hedelmäsiirappeja. Lisäksi lajista saadaan korkealaatuista puutavaraa.
Rosoideae

Rosoideae on ruusukasvien heimon alaheimo, joka jaetaan kuuteen tribukseen. Alaheimoon kuuluu noin puolet kaikista ruusukasvilajeista. Monet niistä ovat ruohovartisia, laajempia sukuja esimerkiksi hanhikit, poimulehdet, kellukat, luppiot, verijuuret ja akeenat. Osa on puuvartisia, pensaita tai köynnöstäviä pensaita, muun muassa ruusut, pensashanhikit ja monet vatukat, joskus harvoin puita: muun muassa kosso. Hedelmätyyppi on monilla suvuilla kuiva, usein pähkylä. Myös mansikoilla pähkylähedelmät kasvavat mehevän epähedelmän ("marjan") pinnalla tai ruusuilla pähkylät kasvavat turvonneen kukkapohjuksen, kiulukan eli ruusunmarjan sisällä. Joillain suvuilla on hedelmänä mehevä luumarja, kuten vatukoilla kerrannaisluumarja.
Amygdaloideae

Amygdaloideae on ruusukasvien heimon alaheimo, joka jaetaan yhdeksään tribukseen. Alaheimon tyyppisuku on "Amygdalus" (= tuomien alasuku "Prunus" subg. "Amygdalus").
Alaheimoon kuuluu noin kolmannes kaikista ruusukasvilajeista. Suurin osa niistä on puuvartisia, puita tai pensaita. Hedelmätyypiltään monet ovat meheviä, esimerkiksi pohjushedelmiä tai luumarjoja. Ruusukasvien tunnetut hedelmäkasvit kuuluvat alaheimoon, kuten tuomet (sisältäen luumut, kirsikat, manteli, aprikoosi ja persikka), omenapuut, päärynäpuut, pihlajat, aroniat, tuomipihlajat, kvittenit, ruusukvittenit ja mispelit, lisäksi koristekasveja orapihlajat, tuhkapensaat, tulimarjat ja punamarjat. Osalla suvuista on myös kuiva hedelmätyyppi, esimerkiksi tuppilo heisi-, pensas-, pihlaja- ja töyhtöangervoilla.
Kriti Kharbanda

Kriti Kharbanda (s. 29. lokakuuta 1990 New Delhi) on intialainen näyttelijä ja malli, joka on työskennellyt kannadan-, hindin-, telugun- ja tamilinkielisissä elokuvissa. Kharbanda syntyi punjabiperheeseen New Delhissä ja kasvoi Bangaloressa. Aloitettuaan uransa mallina, hänen ensimmäinen elokuvansa oli telugunkielinen toimintaelokuva "Boni" vuonna 2009. Seuraava elokuva oli kannadankielinen draamakomedia "Chiru" vuonna 2010. Hän voitti parhaan kannadankielisen naisnäyttelijän South Indian International Movie Awards -kriitikkopalkinnon toimintakomediasta "Super Ranga" (2014).
Suvianna Hakalehto

Suvianna Kaarina Hakalehto (ent. Hakalehto-Wainio; s. 16. heinäkuuta 1966 Helsinki) on suomalainen juristi ja oikeustieteen tohtori, joka työskentelee Itä-Suomen yliopiston oikeustieteen, erityisesti lapsi- ja koulutusoikeuden professorina. Hän on ensimmäinen lapsioikeuden professori Suomessa.
Hakalehto valmistui oikeustieteen tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2009. Hänen suomenkielinen väitöskirjansa oli "Valta ja vahinko: Julkisen vallan käyttäjän vahingonkorvausvastuu vahingonkorvauslaissa".
Työurallaan Hakalehto on toiminut Helsingin yliopiston julkisoikeuden yliopistonlehtorina (2007–2009) ja tutkijatohtorina (2010–2011). Tämän jälkeen hän oli MLL:n asiantuntijalakimies (2012–2013). Hän toimi Itä-Suomen yliopiston lapsi- ja koulutusoikeuden apulaisprofessorina (2014–2018), jonka jälkeen hänestä tuli saman aihepiirin professori. Luottamustehtävänään hän on ollut Lapsioikeusjuristit ry:n puheenjohtaja (2013–).
Irina Mušailova

Irina Mušailova (, s. 6. tammikuuta 1967 Krasnodar, Neuvostoliitto) on entinen venäläinen pituushyppääjä. Hänen ennätyksensä on 7,20 metriä, jonka hän hyppäsi Pietarissa 14. heinäkuuta 1994.
Mušailova osallistui yhdistyneen joukkueen jäsenenä Barcelonan olympialaisiin 1992 ja sijoittui pituushypyssä viidenneksi. Vuonna 1993 hän osallistui sisäratojen MM-kilpailuihin ja sijoittui neljänneksi. Vuoden 1994 yleisurheilun EM-kisoissa Mušailova sijoittui seitsemänneksi. Vuonna 1995 hän osallistui sisäratojen MM-kilpailuihin ja yleisurheilun MM-kisoihin. Sisäratojen MM-kilpailuissa Mušailova saavutti hopeaa ja yleisurheilun MM-kisoissa pronssia.
Heard ’Em Say

Heard ’Em Say on yhdysvaltalaisen rap-artisti Kanye Westin kappale, jossa vierailee Maroon 5 -laulaja Adam Levine. Se julkaistiin kolmantena singlenä hänen toiselta studioalbumiltaan "Late Registration" marraskuussa 2005.
Kappaleen ovat kirjoittaneet Kanye West, Adam Levine, Michael Masser ja Gerry Goffin.
”Heard ’Em Say” ylsi Billboard Hot 100 -listalla parhaimmillaan sijalle 26. Korkeimman listasijoituksen se sai Suomessa, kun se yli Suomen virallisella listalla sijalle 10.
Touch the Sky

Touch the Sky voi tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Touch the Sky (kappale)

Touch the Sky on yhdysvaltalaisen rap-artisti Kanye Westin kappale, jossa vierailee Lupe Fiasco. Se julkaistiin neljäntenä singlenä hänen studioalbumilta "Late Registration" tammikuussa 2006.
Kappaleen ovat kirjoittaneet Kanye West, Just Blaze, Wasalu Muhammad Jaco ja Curtis Mayfield.
”Touch the Sky” ylsi Billboard Hot 100 -listalla parhaimmillaan sijalle 42. Suomen virallisella listalla sen paras sijoitus oli 15.
Pohjapato

Pohjapato on patotyyppi, jolla nostetaan tai säilytetään haluttu vedenpinnan korkeus joessa, kosteikolla tai järvessä. Ne rakennetaan tavallisesti joen uomaan taikka järven tai kosteikon yhteyteen sen laskujoen alkuun siten, että padon harja jää virtaavan veden alle. Pohjapadon sivuprofiili on yleensä puolipallon tai kolmion muotoinen. Erilaista lopputulosta haetaan kynnyspadolla, jolla nostetaan yläpuolisen vesistön vedenpintaa enemmän ja alle jää putousmainen kynnys. Tällaisen padon sivuprofiili on yleensä suorakulmio tai kolmio.
Tarkoitus.
Yleinen tarkoitus on nostaa vedenpintaa, jotta vesistön vesitilavuus kasvaisi. Jokeen rakennettu pohjapato hidastaa vedenvirtaamaa, kasvattaa uoman vesitilavuutta ja säilyttää olosuhteet riittävinä kuivalla kaudella padon yläpuolisella osallaan. Joen niskaan rakennettu pohjapato toimii vastaavasti yläpuoliselle kosteikolle tai järvelle. Pohjapadot kuitenkin nopeuttavat alapuolisen uoman virtausnopeutta, mikä voi aiheuttaa joskus vaaratilanteita joessa liikkuville ja eroosiota. Siksi padon alapuolisella osalla voidaan virtauksia hidastaa kiveämällä sinne pieni koski.
Perattujen jokien vuodenaikojen mukaiset virtaamat vaihtelevat yleensä enemmän kuin luonnonjokien, joissa kasvillisuus, mutkaisuus ja pohjassa lojuvat kivet jarruttavat veden virtaamista alajuoksulle. Peratuissa joissa on syvänteet ja matalikot voitu tasoittaa, jolloin kuivalla kaudella ei jää vesieliöille riittävästi elinmahdollisuuksia. Tällaiseen jokeen voidaan lisätä vesitilavuutta toisiaan seuraavilla pohjapadoilla. Padon alapuolisen osan eroosiota vähentää riittävä vesitilavuus. Kalojen ja muiden vesieliöiden liikkuvuutta voidaan parantaa pitämällä pohjapatojen virtausnopeuksia pieninä. Myös vesiliikenne hyötyy korkeammasta vedenpinnasta, mutta ongelmaksi tulee yleensä padon kiertäminen. Jos pohjapadossa on aukko veneille, voi vaaraksi muodostua virtausnopeuksien aiheuttamat "kuopat", jonne vene voi ajautua ja kaatua.
Rakenneratkaisuja.
Pato voidaan rakentaa käyttäen erikokoisia luonnonkiviä ja soraa. Padon tiiviyttä voidaan lisätä rakentamalla sen sisään tiivistyssydän. Padon yläjuoksun puoleinen rakenne voi olla jyrkkä, mutta alajuoksun puolella on suositeltu kaltevuutta 1:10. Luonnonkivien käyttäminen alaliuskassa aiheuttaa pyörteilyä tai jopa kuohuntaa. Se ei saisi yleensä estää kalojen vaeltamista padon ylä- ja alapuolen välillä.
Amazing (Kanye Westin kappale)

Amazing on yhdysvaltalaisen rap-artisti Kanye Westin kappale, jossa vierailee Young Jeezy. Se julkaistiin kolmantena singlenä hänen neljänneltä studioalbumiltaan "808s &amp; Heartbreak" maaliskuussa 2009.
Kappaleen ovat kirjoittaneet Kanye West, Malik Yusef, Consequence, Jeff Bhasker ja Young Jeezy.
”Amazing” ylsi Billboard Hot 100 -listalla parhaimmillaan sijalle 81.
Paranoid (Kanye Westin kappale)

Paranoid on yhdysvaltalaisen rap-artisti Kanye Westin kappale, jossa vierailee brittiläinen laulaja Mr Hudson. Se julkaistiin neljäntenä singlenä hänen neljänneltä studioalbumiltaan "808s &amp; Heartbreak" maaliskuussa 2009.
Kappaleen ovat kirjoittaneet Kanye West, Plain Pat, Kid Cudi, Consequence ja Jeff Bhasker.
”Paranoid” ylsi Billboardin US Airplay Top 100 -listalla parhaimmillaan sijalle 37.
Kamakura-shōgunaatti

Kamakura-shōgunaatti () hallitsi Japania Kamakura-kaudella, vuosina 1192–1333. Shōgunaatin perusti sotilasjohtaja Minamoto no Yoritomo. 
Minamoto-klaani voitti Genpei-sodassa Taira-klaanin vuonna 1185, ja Minamoto no Yoritomo saavutti sodan jälkeen kiistattoman sotilaallisen valta-aseman Japanissa. Yoritomo omaksui shōgunin arvon vuonna 1192 ja perusti Kamakuran päämajaansa ensimmäisen shōgunaatin, "bakufun" (”telttahallinto”). Kamakuran shōgunaatti otti vähitellen haltuunsa kaikki sotilaalliset, hallinnolliset ja oikeudelliset tehtävät Japanissa, vaikka keisarillinen hallinto tunnustettiinkin yhä nimellisesti ylimmäksi vallaksi. Shōgunaatti asetti kuhunkin maakuntaan omat sotilaskuvernöörinsä eli shugot sekä virkamiehet hallitsemaan maaomaisuutta.
Yoritomon kuoleman jälkeen seuraavien shōgunien asema heikkeni, ja todellista valtaa piti bakufussa Hōjō-klaani. Klaanin jäsenet toimivat shōgunin sijaishallitsijoina. 
Kamakura-shōgunaatin hallintokoneisto alkoi menettää otettaan valtakunnasta 1300-luvun alussa. Vuonna 1331 keisari Go-Daigo kapinoi shōgunaattia vastaan ja pyrki palauttamaan keisarivallan Japaniin. Yksi shōgunaatin komentajista, Nitta Yoshisada, osallistui Go-Daigon kukistamiseen. Sen jälkeen keisari karkotettiin Okisaarille. Shōgunaattiin tyytymätön Nitta vaihtoi kuitenkin puolta ja hyökkäsi vuonna 1333 armeijansa kanssa Kamakuraan. Samaan aikaan myös kenraali Ashikaga Takauji kääntyi shōgunaattia vastaan ja valloitti Kioton. Hōjō-klaanin johtaja Hōjō Takatoki teki itsemurhan Kamakurassa, ja Kamakura-shōgunaatti kaatui.
Páll Ísólfsson

Páll Ísólfsson (12. lokakuuta 1893 Stokkseyri – 24. marraskuuta 1974) oli islantilainen säveltäjä, urkuri, kapellimestari ja kuoronjohtaja. Myös hänen isänsä Ísólfur Pálsson oli säveltäjä ja urkuri.
Páll muutti teini-ikäisenä Reykjavíkiin, jossa opiskeli Sigfús Einarssonin johdolla. Vuonna 1913 hän lähti jatkamaan opintojaan Leipzigiin, Saksaan. Urkujensoittoa hänelle opetti Karl Straube, jonka avustajana hän itse toimi vuosina 1917–1919. Pállin muita opettajia olivat Robert Teichmüller, Hans Grisch ja Max Reger. Vielä vuosina 1924–1925 Páll täydensi opintojaan Pariisissa urkuri Joseph Bonnet'n johdolla.
Reykjavíkin musiikkikoulu perustettiin vuonna 1930, ja Páll työskenteli sen ensimmäisenä rehtorina vuoteen 1957 saakka. Hän toimi lisäksi muun muassa radion musiikkijohtajana ja vuosina 1939–1968 Reykjavíkin tuomiokirkon urkurina. Páll oli aktiivinen konserttiesiintyjä ja johti muun muassa Reykjavíkin ensimmäisen oratorioesityksen, jossa tulkittiin Joseph Haydnin "Luominen". Pállin omien sävellysten joukossa on juhlakantaatti, jolla hän voitti ensipalkinnon Alltingin tuhatvuotisen historian kunniaksi järjestettyyn festivaaliin liittyneessä kilpailussa. Lisäksi hän sävelsi muun muassa piano-, urku- ja orkesterimusiikkia sekä yksinlauluja. Säveltäjä Jón Þórarinssonin analyysin mukaan teoksissa on vaikutteita 1900-luvun alkuvuosikymmenten Saksassa vallinneesta tyylistä ja etenkin myöhemmässä tuotannossa islantilaisista kansanlauluista.
Taneli Puumalainen

Mika Matti Taneli Puumalainen (s. 19. joulukuuta 1966 Helsinki) on suomalainen lääkäri ja tutkija. Hänen erikoistumisaloinaan ovat olleet pediatria, tartuntataudit ja kansainvälinen kansanterveys. Hän on toiminut Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) ylilääkärinä vuonna 2019 alkaneen koronaviruspandemian aikana. Lokakuussa 2014 hänestä tuli THL:n infektiotautien torjunnan ja rokotusten yksikönpäällikkö.
Puumalainen väitteli vuonna 2003 tohtoriksi Helsingin yliopistossa väitöskirjalla "Lasten infektiosairaudet: Yhtätoista pneumokokki-bakteerin serotyyppiä vastaan kehitetyn konjugaattirokoteen immuunivaste ja turvallisuus filippiiniläisillä lapsilla". Puumalainen on asunut, työskennellyt ja tehnyt tutkimustyötä Suomen lisäksi Nigeriassa, Malawissa, Zimbabwessa, Thaimaassa ja Filippiineillä.
Koreankoivu

Koreankoivu ("Betula costata") on koivukasvien (Betulaceae) heimoon, koivujen ("Betula") sukuun kuuluva kasvilaji.
Koreankoivu voi kasvaa korkeimmillaan noin 30 metriä korkeaksi puuksi. Sen kuori on harmaanruskehtavaa ja hilseilevää tuohta. Oksat ovat punaruskeita. Lehdet ovat puikeita, 3,5–7 cm pitkiä ja 1,5–4,5 cm leveitä. Lehtien laidat ovat epäsäännöllisesti toissahaisia. Emikukinnot ovat yksittäin ja pitkulaisia, 1,5–2,5 cm pitkiä sekä halkaisijaltaan noin 1 cm. Koreankoivu kukkii touko–kesäkuussa ja tuottaa hedelmiä heinä–syyskuussa. Hedelminä olevat lenninsiivelliset pähkylät ovat noin 2,5 mm pitkiä.
Koreankoivua kasvaa sekametsissä 600–2500 metrin korkeudella merenpinnasta. Lajia tavataan Kiinassa, Korean niemimaalla sekä Venäjän itäosissa.
Koreankoivusta on valmistettu länkiä ja sitä on käytetty myös polttopuuna.
Appelsiinipleko

Appelsiinipleko ("Peckoltia sabaji", myös "Hemiancistrus sabaji") on Etelä-Amerikan joissa Guyanassa ja Venezuelassa tavattava monnikala. Se kuuluu imumonnien Hypostominae-alaheimoon. Lajin kuvaili Jonathan W. Armbruster vuonna 2003. Laji on tieteellisesti nimetty iktyologi Mark H. Sabaj Pérezin mukaan tämän kalalajien keräämisessä Etelä-Amerikassa antaman avun ansiosta. 
Appelsiinipleko on kaikkiruokainen kala.
Rantahernesara

Rantahernesara ("Carex viridula" var. "viridula") on sarojen ("Carex") sukuun kuuluvan hernesaran ("Carex viridula") nimimuunnos. Rantahernesara kuuluu muiden hernesaran muunnosten tavoin keltasararyhmään, jonka lajien, alalajien, muunnosten ja risteymien erottaminen toisistaan on vaikeaa.
Rantahernesara on erilaistähkäinen sara, jonka kukinto koostuu yhdestä hedetähkästä sekä 2–4 emitähkästä. Emitähkät ovat kellertäviä ja tiiviisti lähellä toisiaan. Emikukat ovat kolmeluottisia. Pullakot ovat lyhyitä ja hyvin lyhyen suuodan omaavia.
Rantahernesara kasvaa monenlaisilla kosteilla kasvupaikoilla. Tavallisimmin sitä kasvaa suhteellisen avoimilla paikoilla, joilla muu kasvillisuus on matalaa, kuten rantaniityillä, ojissa sekä turvemailla. Suomessa rantahernesaraa kasvaa etenkin Ahvenanmaalla, mutta myös muualla Etelä- ja Keski-Suomessa suunnilleen Oulun korkeudelle asti.
Maltanrausku

Maltanrausku ("Leucoraja melitensis") on rauskujen "Leucoraja"-sukuun kuuluva kalalaji. Se elää kotoperäisenä Maltan ja Tunisian rannikoilla. Lisäksi sitä on harvemmin tavattu Algerian edustalta ja yksittäishavaintona Italian vesiltä. Lajin kuvaili Robert Clark vuonna 1926. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto (IUCN) on Punaisessa kirjassa luokitellut maltanrauskun äärimmäisen uhanalaiseksi lajiksi.
Varhaisromantiikka

Varhaisromantiikka ("Frühromantik" eli "Jenaromantik") on filosofiaan kiinnittynyt romantiikan aikakauden ensimmäinen vaihe, joka syntyi 1700-luvun lopulla valistusajan jälkeen ja jatkui vuoteen 1830 asti. Täysromantiikka ("Hochromantik", "jüngere Romantik" tai "Heidelbergromantik") on toinen romantiikan aikakauden osa, joka alkoi heti varhaisromantiikan jälkeen.
Romantiikka ja sen aikakauden osat, varhaisromantiikka ja täysromantiikka luotiin vastakohdaksi uusklassismille sekä valistuksen ajalle. Tärkeintä oli tunteiden vapaus, mielikuvituksen ilmaisu sekä henkimaailma. Yksilöllisyyttä ja luovuutta pidettiin parempana kuin valmiiden sääntöjen seuraamista. 
Varhaisromantiikka käsittelee eniten Jenan romantiikkaa. Jenan romantiikka on lähtöisin pienestä Jenan kaupungista, joka sijaitsee Thüringenissä eli Keski-Saksassa. Thüringenissä nimitettiin vuonna 1794 yliopiston professoriksi Johann Gottlieb Fichte (1762–1814). Fichte uskoi oman transsendentaalisen idealismin vuoksi siihen, että maailma on ihmisen luovan hengen aikaansaannos. Fichte oli siis ensimmäisiä varhaisromantiikan luojia.
Varhaisromantiikan tärkeimpiä kirjailijoita ovat Johan Wolfgang von Goethe ja Friedrich von Schiller, joiden teokset inspiroivat saksalaista filosofiaa ja Euroopan kirjallisuutta. Saksalaisen kirjallisuuden varhaisromantiikan kaudesta käytetään nimitystä "Sturm und Drang."
Russian Woman

Russian Woman on venäläis-tadžikistanilaisen laulajan Manižan esittämä kappale, jolla hän edusti Venäjää vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa Rotterdamissa.
Kappale valittiin Venäjän euroviisukarsinnoissa 8. maaliskuuta 2021. Kappale sai 39,7 prosenttia yleisöäänistä.
Kappale ja artisti saivat molemmat kovaa kritiikkiä osalta venäläisistä. Kappaleen sanoma venäläisten naisten voimaannuttaminen. Lisäksi Sanginin aktivismi LGBTQ+-yhteisöä kohtaan on koettu uhkaavana. Jotkut kriitikot taas kritisoivat Venäjää ja kehuivat, että Manizha on juuri sitä, mitä Eurooppa haluaa nähdä.
Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 204 pistettä ja saavutti yhdeksännen sijan.
Kanye Westin diskografia

Tämä on yhdysvaltalaisen rap-artisti Kanye Westin diskografia.
Brenda Penninx

Brenda Penninx (s. 1970) on alankomaalainen psykiatrian tutkija ja Amsterdamin vapaan yliopiston psykiatrian epidemiologian professori. Hän on maailman johtavia masennuksen tutkijoita.
Penninx on tutkinut erityisesti masennuksen ja ahdistuneisuuden psykososiaalisia, biologisia ja geneettisiä riskitekijöitä. Hän on paneutunut myös psykiatristen sairauksien yhteiskunnallisiin vaikutuksiin ja näiden sairausten vuorovaikutukseen somaattisen terveyden kanssa. Pennix on osallistunut tutkijana useisiin alankomaalaisiin ja kansainvälisiin mielenterveyttä kartoittaneisiin longitudinaalisiin kohorttitutkimuksiin suurilla aineistoilla. Vuodesta 2004 lähtien hän on ollut alankomaalaisen NESDA-tutkimushankkeen () päätutkija. 
Penninx on tuottelias tieteentekijä, joka on yhdessä työtovereittensa kanssa julkaissut yli 800 kansainvälistä tiedeartikkelia, joihin on viitattu yli 50 000 kertaa (h-indeksi &gt;110). Sittemmin viittausmäärät ovat lisääntyneet tuntuvasti. Penninx lukeutuu tieteenalansa viitatuimpien tutkijoiden joukkoon maailmassa (Clarivate: Highly Cited Researcher, Psychiatry and Psychology; vuosittain vuodesta 2015 lähtien). Hän oli ohjannut kymmeniä väitöskirjatöitä jo vuoteen 2021 mennessä. Penninx valittiin Alankomaiden kuninkaallisen tiedeakatemian (KNAW) jäseneksi vuonna 2016.
Power (Kanye Westin kappale)

Power (usein tyyliteltynä POWER) on yhdysvaltalaisen rap-artisti Kanye Westin kappale, joka julkaistiin ensimmäisenä singlenä hänen viidenneltä studioalbumiltaan "My Beautiful Dark Twisted Fantasy" heinäkuussa 2010.
”Power” sämplää tunnettua King Crimsonin kappaletta ”21st Century Schizoid Man”. Sen kirjoittajiksi on merkitty Kanye West, Symbolyc One, Mike Dean, Jeff Bhasker, Dwele, Ken Lewis, Francous Bernheim, Jean-Pierre Lang, Boris Bergman, Robert Fripp, Michael Giles, Greg Lake, Ian McDonald, Billy Carter, Harold Cowart, Jimmy O’Rourke ja Ron Ziegler.
”Power” ylsi Billboard Hot 100 -listalla parhaimmillaan sijalle 22.
Monster (Kanye Westin kappale)

Monster on yhdysvaltalaisen rap-artisti Kanye Westin kappale, jossa vierailevat Jay-Z, Rick Ross, Nicki Minaj ja Bon Iver. Se julkaistiin kolmantena singlenä hänen viidenneltä studioalbumiltaan "My Beautiful Dark Twisted Fantasy" lokakuussa 2010.
Kappaleen ovat kirjoittaneet Kanye West, Jay-Z, Mike Dean, Rick Ross, Nicki Minaj, Plain Pat ja Justin Vernon.
”Monster” ylsi Billboard Hot 100 -listalla parhaimmillaan sijalle 18.
Panu Hakola

Hannu Panu Aukusti Hakola (22. helmikuuta 1932 Lapua – 20. maaliskuuta 2021 Kuopio) oli suomalainen psykiatri ja Suomen ensimmäinen oikeuspsykiatrian professori Kuopion yliopistossa.
Henkilöhistoria.
Hakolan vanhemmat olivat diplomi-insinööri Aukusti Jalmari Hakola ja Toini Kyllikki Tikkanen. Hänen puolisonsa vuodesta 1954 on lääketieteen lisensiaatti Taimi Maija-Leena Josefiina Salo. Hakola pääsi ylioppilaaksi Jyväskylän yhteislyseosta vuonna 1949 ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1956. Vuonna 1961 hänestä tuli hermo- ja mielitautien erikoislääkäri sekä 1979 oikeuspsykiatrian erikoislääkäri. Hakola valmistui filosofian maisteriksi Turun yliopistosta 1960.
Panu Hakola työskenteli lääkärinä 1956–1960 Turun vankimielisairaalassa sekä Turun yliopiston hermo- ja mielitautien klinikalla. 1960 Hakola siirtyi Harjamäen sairaalan johtavaksi ylilääkäriksi ja sen jälkeen Niuvanniemen sairaalan johtavaksi ylilääkäriksi 1969. Vuonna 1983 Panu Hakola nimitettiin Suomen ensimmäiseksi oikeuspsykiatrian professoriksi Kuopion yliopistossa toimien samalla edelleen Niuvanniemen sairaalan johdossa eläkkeelle jäämiseensä saakka 1995.
Nasu-Hakolan tauti.
Hakola väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi vuonna 1972 Turun yliopistosta. Väitöskirjassa hän kuvasi savolaisissa potilaissaan löytämänsä dementiaa ja luuston onteloita aiheuttavan periytyvän sairauden. Samanaikaisesti Japanissa T. Nasu oli löytänyt taudin luustomuutokset. Tautia alettiin kansainvälisesti kutsua Nasu–Hakolan taudiksi.
Duraljan-kieli.
Kun Japanissa esiintyi muitakin samoja harvinaisia sairauksia kuin Suomessa, Hakola ryhtyi harrastuksenaan tutkimaan suomen ja japanin kielellisiä yhteyksiä. Lopulta hän päätyi väittämään että suuret agglutinoivia kieliä käyttävät kielikunnat: Intian dravidakielet, altailaiset ja uralilaiset kielet, japani-korea ja Andien kielet ovat toisilleen etäistä sukua. Hän nimesi kielikunnan DURALJAN-kieliksi. Hodjjat Assadian oli havainnut että sumeri kuuluu samaan kielikuntaan. Simo Parpola puolestaan osoitti että sumeri kuuluu uralilaisiin kieliin. Kielitieteilijät pitävät hypoteesia kiistanalaisena.
Lily Allenin diskografia

Tämä on Lily Allenin diskografia.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 – miesten sprintti

Hiihdon maailmanmestaruuskilpailujen 2021 miesten sprintti järjestettiin 25. helmikuuta 2021.
Tulokset.
Karsinta.
Karsinta järjestettiin kello 09.50.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 – naisten sprintti

Hiihdon maailmanmestaruuskilpailujen 2021 naisten sprintti järjestettiin 25. helmikuuta 2021.
Tulokset.
Karsinta.
Karsinta järjestettiin kello 09.00.
Brasilian presidentinvaali 1985

Brasilian presidentinvaali 1985 järjestettiin Brasiliassa 15. tammikuuta 1985. Vaalit olivat viimeiset, jotka pidettiin epäsuoralla vaalitavalla valitsijamiesten välityksellä. 
Tancredo Neves voitti vaalit saaden 480 valitsijamiesääntä. Hänen vastaehdokkaansa oli Paulo Maluf joka sai 180 valitsijamiesääntä. Neves ei kuitenkaan astunut koskaan presidentinvirkaan eikä hän ehtinyt vannoa presidentinvalaa, koska hän sairastui päivää ennen presidentinvirkaan astumista ja kuoli vähän yli kuukauden päästä. Hänen varapresidenttiehdokkasta José Sarneystä tuli näin ollen Brasilian seuraava presidentti.
Chelsea Handler

Chelsea Joy Handler (s. 25. helmikuuta 1975 Livingston, New Jersey) on yhdysvaltalainen koomikko, näyttelijä ja kirjailija. 
Ura.
Hän aloitti koomikon uransa vuosituhannen vaihteessa. Vuonna 2006 hän tähditti omaa talkshow'ta E!-kanavalla nimeltä "The Chelsea Handler Show", jota tehtiin kaksi kautta. Tämän jälkeen hän tähditti E!-kanavalla talkshowta "Chelsea Lately", jota tehtiin aina vuoteen 2014 asti. Tämän jälkeen hän teki kaksi kautta Chelsea nimistä talkshow'ta Netflixille. Netflix myös julkaisi hänen neliosaisen "Chelsea does" dokumenttisarjansa. Vuonna 2019 Netflix julkaisi hänen dokumenttinsa "Hello, Privilege. It's Me, Chelsea". Hän on tehnyt myös kaksi Stand up-specialia; "Uganda Be Kidding Me" (2014, Netflix) ja "Chelsea Handler: Evolution" (2020, HBO Max). 
Hän on kirjoittanut kuusi kirjaa. Kaikki kirjat ovat päätyneet New York Timesin bestsellerlistalle.
Yksityiselämä.
Hänen isänsä oli juutalainen ja äitinsä saksalaissyntyinen. Hänet kasvatettiin juutalaiseksi.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 – miesten 15 km vapaa tyyli

Hiihdon maailmanmestaruuskilpailujen 2021 miesten 15 km vapaa tyyli järjestettiin 3. maaliskuuta 2021.
Tulokset.
Loppukilpailu.
Loppukilpailu järjestettiin 3. maaliskuuta kello 13.15.
Karsinta.
Karsinta järjestettiin 24. helmikuuta kello 10.30.
Turun arkkipiispanvaali 2018

Turun arkkipiispanvaalissa 2018 valittiin seuraaja vuodesta 2010 Turun ja Suomen arkkipiispana toimineelle Kari Mäkiselle.
Vaalitapa.
Kirkkolain mukaan piispanvaalissa äänioikeutettuja ovat:
Arkkipiispanvaalissa lisäksi äänioikeus on muista kuin arkkihiippakunnasta valituilla kirkkolliskokouksen edustajilla, saamelaiskäräjien kirkolliskokoukseen valitsemalla edustajalla sekä muiden hiippakuntien hiippakuntavaltuustojen, tuomiokapitulien ja kirkkohallituksen jäsenillä.
Arkkipiispanvaalin tulosta laskettaessa arkkihiippakunnan äänioikeutettujen äänten painoarvoa vähennetään siten, että arkkihiippakunnan äänet jaetaan luvulla kolme. Tämä luku laskettuna yhteen ehdokkaan saamien muiden äänien kanssa on ehdokkaan äänimäärä. Äänten laskentatapaa muutettiin vuonna 2016.
Ehdokkaat.
Vaalissa oli viisi ehdokasta.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 – naisten 10 km vapaa tyyli

Hiihdon maailmanmestaruuskilpailujen 2021 naisten 10 km vapaa tyyli järjestettiin 2. maaliskuuta 2021.
Tulokset.
Loppukilpailu.
Loppukilpailu järjestettiin 2. maaliskuuta kello 13.15.
Karsinta.
Karsinta järjestettiin 24. helmikuuta kello 09.00.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 – miesten 30 km yhdistelmäkilpailu

Hiihdon maailmanmestaruuskilpailujen 2021 miesten 30 km yhdistelmäkilpailu järjestettiin 27. helmikuuta 2021.
Tulokset.
Kilpailu järjestettiin kello 13.30.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 – naisten 15 km yhdistelmäkilpailu

Hiihdon maailmanmestaruuskilpailujen 2021 naisten 15 km yhdistelmäkilpailu järjestettiin 27. helmikuuta 2021.
Tulokset.
Kilpailu järjestettiin kello 11.45.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 – miesten 50 km perinteinen

Hiihdon maailmanmestaruuskilpailujen 2021 miesten 50 km perinteinen järjestettiin 7. maaliskuuta 2021. Ensimmäisenä maalilinjan ylittänyt norjalainen Johannes Høsflot Klæbo hylättiin kilpailun jälkeen. Tuomarineuvosto katsoi hänen estäneen Bolšunovia maalisuoralla ja aiheuttaneen Bolšunovin sauvan katkeamisen. Bolšunov tuli loppusuoralle ensimmäisenä, mutta hänen sauvansa katkettua Iversen ohitti hänet.
Tulokset.
Kilpailu järjestettiin kello 13.00.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 – naisten 30 km perinteinen

Hiihdon maailmanmestaruuskilpailujen 2021 naisten 30 km perinteinen järjestettiin 6. maaliskuuta 2021.
Tulokset.
Kilpailu järjestettiin kello 12.30.
Jesus Is King

Jesus Is King on yhdysvaltalaisen rap-artisti Kanye Westin yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin lokakuussa 2019. Albumi seuraa kristillistä teemaa.
Albumi ylsi listaykköseksi Yhdysvalloissa, Australiassa, Uudessa-Seelannissa, Norjassa ja Tanskassa. Suomen virallisella listalla sen paras sijoitus oli neljäs. "Jesus Is King" voitti vuoden 2021 Grammy-gaalassa parhaan Contemporary Christian Music -albumin palkinnon.
Cappadocia (provinssi)

Cappadocia () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Vähässä-Aasiassa nykyisen Turkin alueella.
Maantiede.
Cappadocian provinssi käsitti alun perin alueen Vähän-Aasian ja samalla nykyisen Turkin keski- ja itäosissa sekä osan näiden Mustanmeren puoleisesta rannikosta. Myöhemmin provinssiin kuului vain keskinen Vähä-Aasia. Alue vastasi monin osin sille nimensä antanutta Kappadokian maakuntaa. Provinssin luoteispuolella sijaitsi alun perin Bithynia et Pontuksen provinssi, länsipuolella Galatian provinssi, lounaispuolella Cilician provinssi ja eteläpuolella Syrian provinssi. Itäpuolella sijaitsi Armenia ja lyhytikäinen Armenian provinssi. Cappadocian provinssin hallinnollinen keskus oli Kaisareia (lat. "Caesarea").
Kaupunkeja.
Cappadocian roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):
Historia.
Kappadokia oli alun perin Rooman vasallina ollut kuningaskunta. Cappadocian provinssi perustettiin vuonna 17. Se lakkautettiin välillä Vespasianuksen aikana vuonna 74, josta lähtien aina Trajanuksen aikaan vuosiin 98–117 saakka sen alue kuului Galatian provinssiin. Tämän jälkeen se perustettiin uudelleen, ja nyt siihen kuului myös osa aiemmasta Armenian provinssista. Näin provinssi oli jälleen olemassa Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117 Rooman ollessa laajimmillaan.
Noin vuonna 293 provinssista erotettiin Armenia minorin ja Pontus Polemoniacuksen provinssit. Vuosina 293–395 jäljelle jäänyt, aiempaa pienempi Cappadocian provinssi kuului Pontican diokeesiin. 300-luvulta lähtien se oli osa Oriensin prefektuuria. Provinssi lakkautettiin keisari Theodosius I:n aikaa seuranneen, vuonna 395 tapahtuneen Rooman valtakunnan jaon aikoihin, ja jaettiin kahdeksi provinssiksi, jotka olivat Cappadocia prima ja Cappadocia secunda.
Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
Cilicia (provinssi)

Cilicia () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Vähän-Aasian kaakkoisosassa nykyisen Turkin alueella.
Maantiede.
Cilician provinssi sijaitsi Vähän-Aasian ja samalla nykyisen Turkin kaakkoisosassa Välimeren rannikolla. Se vastasi monin osin sille nimensä antanutta Kilikian maakuntaa. Provinssin länsipuolella sijaitsi alun perin Lycia et Pamphylian provinssi, pohjoispuolella Galatian ja Cappadocian provinssit, ja kaakkoispuolella Syrian provinssi. Meressä alueen edustalla sijaitsi Kyproksen (lat. "Cyprus") saari, joka muodosti välillä Cypruksen provinssin.
Alueella oli vanhoja kreikkalaiskaupunkeja, hellenistisellä kaudella kreikkalaistuneita kaupunkeja sekä hellenistisellä ja roomalaisella kaudella perustettuja kaupunkeja. Provinssin hallinnollinen keskus oli Tarsos ("Tarsus").
Kaupunkeja.
Cilician roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):
Historia.
Osa Kilikiasta oli Rooman hallussa jo vuodesta 102 eaa. lähtien osana Rooman yritystä kitkeä merirosvous alueelta. Cilician provinssi perustettiin alun perin vuonna 72 eaa. Pompeius kukisti merirosvot lopulta vuonna 67 eaa. Vuosina 58–22 eaa. provinssin tilalla oli Cilicia et Cypruksen provinssi, joka käsitti myös Kyproksen saaren. Vuodesta 22 eaa. lähtien Cilicia ja Cyprus erotettiin omiksi provinsseiksi. Augustuksen ajan provinssien jaossa Cilicia luettiin keisarin provinsseihin.
Cilician provinssin rajoja muutettiin muutoinkin usein ensimmäisellä vuosisadalla eaa. ja jaa. Keisari Vespasianus uudelleenorganisoi provinssin vuonna 72. Provinssi oli olemassa muun muassa keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117 Rooman ollessa laajimmillaan. Noin vuonna 293 provinssista erotettiin Isaurian provinssi. Noin vuosina 293–395 jäljelle jäänyt, aiempaa pienempi Cilician provinssi kuului Oriensin diokeesiin. 300-luvulla se oli osa Oriensin prefektuuria.
Provinssi lakkautettiin keisari Theodosius I:n aikaa seuranneen, vuonna 395 tapahtuneen Rooman valtakunnan jaon aikoihin, ja jaettiin kahdeksi provinssiksi, jotka olivat Cilicia Prima ja Cilicia Secunda.
Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
Cilicia et Cyprus

Cilicia et Cyprus () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti alueen Vähän-Aasian etelärannikolla sekä Kyproksen saaren.
Maantiede.
Cilicia et Cypruksen provinssi käsitti nimensä mukaisesti Kilikian (lat. "Cilicia") maakunnan Vähän-Aasian ja samalla nykyisen Turkin etelärannikolla. Siihen kuului myös Kyproksen (lat. "Cyprus") saari Kilikian rannikon edustalla. Provinssin länsipuolella sijaitsi Lycia et Pamphylian provinssi, pohjoispuolella Galatian ja Cappadocian provinssit ja itäpuolella Syrian provinssi.
Historia.
Cilicia et Cypruksen provinssi muodostui sen jälkeen, kun Kypros liitettiin Rooman valtakuntaan ja aiempaan Cilician provinssin vuonna 58 eaa. Provinssi oli olemassa keisari Augustuksen aikaan vuoteen 27 eaa. tai 22 eaa. saakka, jolloin se jaettiin kahdeksi provinssiksi, jotka olivat Cilicia ja Cyprus.
Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
Cyprus (provinssi)

Cyprus () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka käsitti Kyproksen saaren.
Maantiede.
Cypruksen provinssi käsitti koko sille nimen antaneen Kyproksen (lat. "Cyprus") saaren, joka sijaitsee Välimeren koillisosassa Vähän-Aasian etelärannikon ja Syyrian länsirannikon edustalla. Provinssin pääkaupunkina toimi alun perin Pafos ja myöhemmin Salamis.
Kaupunkeja.
Cypruksen provinssin roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):
Historia.
Kyproksen saari kuului roomalaisen kautensa alussa vuosina 58–27/22 eaa. Cilicia et Cypruksen provinssiin. Vuodesta 27 eaa. tai viimeistään 22 eaa. lähtien se muodosti oman provinssinsa. Augustuksen ajan provinssien jaossa se luettiin vuodesta 27 eaa. keisarin provinsseihin ja vuodesta 22 eaa. senaatin provinsseihin. Provinssi oli olemassa roomalaisen kauden loppuun saakka, ja näin muun muassa myös keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117 Rooman ollessa laajimmillaan.
Diocletianuksen uudistuksesta vuodesta 293 lähtien provinssi kuului Oriensin diokeesiin. 300-luvulta lähtien se oli osa Oriensin prefektuuria. Rooman valtakunnan jaon jälkeen vuodesta 395 provinssi oli osa Itä-Roomaa ja kuului edelleen samoihin prefektuuriin ja diokeesiin.
Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
Cyrenaica (provinssi)

Cyrenaica () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Kyrenaikassa Pohjois-Afrikassa nykyisen Libyan alueella.
Maantiede.
Cyrenaican provinssi käsitti kreikkalaista alkuperää olleen Kyrenaikan (lat. "Cyrenaica") alueen Libyassa Pohjois-Afrikassa. Provinssin länsipuolella sijaitsi alun perin Africa proconsulariksen provinssi ja itäpuolella Aetyptuksen provinssi. Pohjoisessa aluetta rajasi Välimeri.
Provinssin alueella oli aikakaudesta riippuen neljästä kuuteen vanhaa kreikkalaiskaupunkia sekä paljon paikallista libyalaista väestöä ja myös paljon juutalaisia. Provinssin hallinnollinen keskus oli Kyrene (lat. "Cyrene").
Kaupunkeja.
Cyrenaican roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):
Historia.
Kyrenaika tuli Rooman alaisuuteen vuonna 96 eaa. sen jälkeen, kun sen viimeinen kuningas Ptolemaios Apion testamenttasi alueen Roomalle. Cyrenaican provinssi perustettiin vuonna 74 eaa. Sen organisoi kvestori Publius Cornelius Lentulus Marcellinus. Provinssin perustamista seurasi paikallisten tyrannioiden kausi. Provinssi organisoitiin uudelleen vuonna 67 eaa. Gnaeus Cornelius Lentulus Marcellinuksen johdolla Pompeius Suuren hallinnon alaisuudessa.
Provinssi lakkautettiin viimeistään vuonna 27 eaa., jolloin se muutettiin Creta et Cyrenen provinssiksi samalla, kun Kreetan saari liitettiin sen alueeseen (tai Creta et Cyrenen provinssi luotiin yhdistämällä Cyrenaican ja Cretan provinssit). Myöhemmin Diocletianuksen uudistuksesta vuodesta 293 lähtien entisestä Cyrenaican provinssin alueesta tuli osa Libya superiorin ja Libya inferiorin provinsseja.
Näin tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
Dalmatia (provinssi)

Dalmatia () oli Rooman valtakunnan provinssi, joka sijaitsi Dalmatiassa nykyisten Bosnia ja Hertsegovinan ja Kroatian alueilla.
Maantiede.
Dalmatian provinssi sijaitsi historiallisen Illyrian alueella, ja ulottui Adrianmeren rannasta Dinaarisille alpeille. Sen pohjoispuolella sijaitsivat Pannonia superiorin ja Pannonia inferiorin provinssit, itäpuolella Drina-joen (lat. "Drinus") toisella puolella Moesia superiorin provinssi, ja kaakkoispuolella Macedonian provinssi. Dalmatian provinssin hallinnollinen keskus oli Salona. Alueen rannikolla oli joitakin vanhoja kreikkalaiskaupunkeja.
Kaupunkeja.
Dalmatian roomalaisaikaisia kaupunkeja olivat muun muassa (suluissa latinankielinen nimi, mikäli eri):
Historia.
Roomalaiset valloittivat Dalmatian lopullisesti keisari Augustuksen aikana taisteltuaan alueesta illyrialaissodissa 200-luvulta eaa. lähtien. Alue oli alun perin osa Illyricumin provinssia ja sitten Illyricum superiuksen provinssia. Dalmatian provinssi perustettiin Flaviusten aikana 70-luvulla. Provinssien jaossa se luettiin keisarin provinsseihin. Provinssi oli olemassa Rooman koko myöhemmän historian ajan, ja näin myös muun muassa keisari Trajanuksen kauden lopussa vuonna 117 Rooman ollessa laajimmillaan.
Diocletianuksen uudistusten aikaan noin vuonna 293 Dalmatian provinssista erotettiin osa tuolloin perustettuun Praevalitanan provinssiin. Noin vuosina 293–395 Dalmatian provinssi kuului Pannonian diokeesiin. 300-luvulla se kuului välillä Italia, Illyricum et African prefektuuriin ja välillä Italia et African prefektuuriin. Rooman valtakunnan jaon vuonna 395 jälkeen provinssi oli osa Länsi-Roomaa ja kuului Italia et African prefektuuriin ja nyt Illyricumin diokeesiin.
Tärkeimmät provinsseissa tapahtuneet muutokset alueella olivat:
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 – miesten normaalimäki

Hiihdon maailmanmestaruuskilpailujen 2021 miesten normaalimäki järjestettiin 27. helmikuuta 2021.
Tulokset.
Karsinta.
Karsinta järjestettiin 26. helmikuuta kello 20.30.
Loppukilpailu.
Ensimmäinen kierros järjestettiin 27. helmikuuta kello 16.30, ja toinen kierros kello 17.40.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 – miesten suurmäki

Hiihdon maailmanmestaruuskilpailujen 2021 miesten suurmäki järjestettiin 5. maaliskuuta 2021.
Tulokset.
Karsinta.
Karsinta järjestettiin 4. maaliskuuta kello 17.30.
Loppukilpailu.
Ensimmäinen kierros järjestettiin 5. maaliskuuta kello 17.00, ja toinen kierros kello 18.10.
Alla Horska

Alla Oleksandrivna Horska (; 18. syyskuuta 1929 Jalta – 28. marraskuuta 1970) oli ukrainalainen taiteilija sekä ensimmäisiä ukrainalaisten taiteilijoiden underground-liikkeen jäseniä Neuvostoliitossa. Lisäksi hän oli aikansa merkittävimpiä dissidenttejä ja kansalaisaktivisteja.
Tausta ja yksityiselämä.
Horska syntyi 18. syyskuuta 1929 Jaltalla, joka kuului tuolloin vielä Venäjän sosialistiseen federatiiviseen neuvostotasavaltaan. Hoska ja hänen äitinsä selvisivät Leningradin piirityksestä (1941–1943). Hän opiskeli maalaustaidetta Kiovan valtiollisessa taideinstituutissa..
Horska oli naimisissa ukrainalaisen taidemaalarin Viktor Zaretskyn kanssa.
Ura taiteilijana ja poliittisena aktivistina.
Horska maalasi pääasiassa muotokuvia ja seinämaalauksia. Vuonna 1962 hän oli mukana perustamassa Luovan nuorison klubia, jonka rooli 1960-luvun kulttuuriliikkeessä oli suuri. Kulttuuriliike kantaa ukrainaksi nimeä "шістдесятники" ja tarkoittaa kutakuinkin "kuuskytlukulaisia". 
Myöhemmin vuonna 1962 Horska löysi yhdessä runoilija Vasyl Symonenkon ja ohjaaja Les Tanjukin kanssa Kiovan läheltä NKVD:n uhrien joukkohaudan ja teki siitä ilmoituksen kaupungin johdolle. Tarkoituksena oli pystyttää paikalle muistomerkki. Kolmikko joutui kuitenkin paineen alle ja Symonenko kuoli seuraavana vuonna poliisin pahoinpitelyn seurauksena..
Horska toteutti 1964 yhdessä Halyna Sevrukin ja Ljudmyla Semykinan kanssa Kiovan yliopiston tilaaman lasimaalauksen. Maalauksen tyyli oli tavallisuudesta poikkeava, ja sen viesti isänmaallinen: se kuvasi muun muassa vihaista Taras Ševtšenkoa, minkä vuoksi viranomaiset määräsivät maalauksen tuhottavaksi ja Horska erotettiin Ukrainan taiteilijoiden unionista..
Horka löydettiin murhattuna appensa asunnosta Vasylkivin kaupungista 28. marraskuuta 1970. Oikeus katsoi, että Horskan appi olisi murhannut tämän ja tehnyt sen jälkeen itsemurhan, mutta Neuvostoliiton viranomaisilla uskotaan olevan kytköksiä Horskan kuolemaan..
Alkujaan Horskan hautajaiset oli tarkoitus pitää 4. joulukuuta, mutta päivälle suunniteltujen suurten väenkokoontumisten takia viranomaiset määräsivät hautajaiset siirrettäväksi kolmella päivällä. Viranomaiset myös kielsivät Horskan arkun viemisen hänen kotiinsa tai työhuoneelleen..
Lähteet.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 – miesten normaalimäki/10 km

Hiihdon maailmanmestaruuskilpailujen 2021 miesten yhdistetyn normaalimäki ja 10 kilometrin hiihto järjestettiin 26. helmikuuta 2021.
Tulokset.
Mäkihyppy.
Mäkihyppyosuus järjestettiin kello 10.15.
Hiihto.
Hiihto-osuus järjestettiin kello 16.00.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 – suurmäki/10 km

Hiihdon maailmanmestaruuskilpailujen 2021 miesten yhdistetyn suurmäki ja 10 kilometrin hiihto järjestettiin 4. maaliskuuta 2021.
Tulokset.
Mäkihyppy.
Mäkihyppyosuus järjestettiin kello 11.00.
Hiihto.
Hiihto-osuus järjestettiin kello 15.15.
Vreta

Vreta on kylä Kemiönsaaren kunnassa kylä sijaitsee Kemiön kirkonkylän vieressä ja kuuluu kirkonkylän taajamaan.
Vreta muodostaa Kemiön kirkonkylän läntisimmän osan. Kirkonkylän muodostavat kylät ovat kasvaneet yhteen, eikä vanhoja kylärakenteita ole selkeästi havaittavissa. Vretan historiallinen kyläkeskus on ollut mäen päällä, jossa nykyään on Wrethallan nuorisoseurantalo ja Sagalundin museo. Kylässä on asutusta eri aikakausilta, pienteollisuutta ja yrityksiä sekä Kemiön paloasema. Vretan kyläalueeseen kuuluu myös peltoja ja metsää kirkonkylän läheisyydestä.
Varhaisin maininta Vretasta on vuodelta 1474. Kylän alueelta on tosin löydetty useita pronssi- ja rautakautisia röykkiöhautoja. 1500-luvulla kylässä on ollut neljä verollista taloa ja yksi säteri. Myöhemmin kylässä on neljän talon lisäksi yksi ratsutila. Isojako toteutettiin Vretassa 1786, jolloin neljä kylän taloista on ollut samalla omistajalla. Vretan kansakoulu perustettiin 1886. Kylään rakennettiin nuorisoseurantalo vuonna 1899 ja nuorisoseura osti vuonna 1906 Storgårdin tilan ja jakoi sen pienempiin palstoihin. Kylä kasvoi voimakkaasti 1900-luvun alussa kirkonkylän taajaman kehittyessä. Kylään perustettiin osuusmeijeri 1905 ja pienviljelijäkoulu 1906. 
Kansakoulun yhteyteen perustettiin kotiseutumuseo vuonna 1900. Museoalueella rakennettiin Sagalundin huvila vuonna 1911. Kansakoulu liitettiin lakkauttamisen jälkeen osaksi kotiseutumuseota ja sen alue on kasvanut lisää myöhemminkin. Kemiön osuusmeijeri oli toiminnassa vuoteen 1991 asti.
Eva-Maria Pracht

Eva-Maria Pracht (o.s. Neckermann, 29. kesäkuuta 1937 Würzburg, Saksa – 15. helmikuuta 2021) oli kanadalainen kouluratsastaja ja olympiamitalisti.
Pracht voitti joukkuekilpailun olympiapronssia Soulissa 1988 ja sijoittui yksilökilpailussa 29:nneksi. Hän kilpaili myös Los Angelesin kesäolympialaisissa 1984 ollen joukkuekilpailussa seitsemäs ja yksilökilpailussa 25:s. Prachtin isä, liikemies Josef Neckermann voitti ratsastuksessa kuusi olympiamitalia. Hänen tyttärensäkin kilpaili ratsastuksessa olympiatasolla. Pracht kuoli Kanadassa 83-vuotiaana 15. helmikuuta 2021 pandemiana riehuneeseen COVID-19-koronavirustautiin.
Arvo Leibur

Arvo Leibur (s. 17. lokakuuta 1964 Tartto) on virolainen viulisti.
Leibur aloitti musiikkiopinnot lasten musiikkikoulussa Tartossa vuonna 1972 ja valmistui vuonna 1982 Tallinnan musiikkilukiosta, jossa oli saanut opetusta Jüri Gerretziltä. Tämän jälkeen hän opiskeli vuoteen 1989 Moskovan konservatoriossa Irina Botškovan johdolla. Lisäksi hän sai yksityistunteja Galina Barinovalta ja Igor Bezrodnyilta. Leibur on toiminut monien orkesterien solistina, konserttimestarina ja vierailevana konserttimestarina. Vuonna 2001 hänestä tuli sekä Holland Symfonian että Viron kansallisen sinfoniaorkesterin konserttimestari. Kamarimusiikissa Leiburin yhteistyökumppaneihin ovat kuuluneet Lauri Väinmaa, Ivari Ilja, Peep Lassmann, Vardo Rumessen, Heiki Mätlik ja Terje Terasmaa.
Leibur on ollut mukana tekemässä lukuisia levytyksiä, joista "Tango King Astor Piazzolla" palkittiin Viron vuoden klassisena levytyksenä 2000. Vuonna 2005 viulistille myönnettiin vuosittainen Viron musiikkineuvoston tulkitsijapalkinto. Vuonna 2008 Leiburilta ilmestyi soololevytys "Euroopa virtuoosid", jolla hän tulkitsee Arcangelo Corellin, Niccolò Paganinin, Ivan Handoškinin, Mati Kuulbergin, Ole Bullin ja Henryk Wieniawskin teoksia. Vuonna 2008 Leibur sai Orania-Nassaun ritarikunnan arvon.
Leibur on tehnyt opetustyötä Viron musiikki- ja teatteriakatemiassa sekä Kuopion konservatoriossa. Viron musiikki- ja teatteriakatemiassa hän pääsi jousisoitinten laitoksen johtajaksi.