Suomen vaalipiirit

Suomen vaalipiirit on aluejako, jossa eduskuntavaaleja varten Suomi on jaettu 13 vaalipiiriin. Niiden lukumäärä vahvistetaan asetuksella. Jokaisessa piirissä valitaan asukaslukuun suhteutettu määrä kansanedustajia. Kuitenkin Ahvenanmaan maakunnan saman nimisestä vaalipiiristä valitaan yksi kansanedustaja. Valittavien lukumäärä on kokonaislukuosa vaalipiirien asukkaiden lukumäärästä jaettuna koko maan asukasluvulla ja kerrottuna luvulla 199. Tuolla laskutoimituksella jakamatta jäävät kansanedustajapaikat jaetaan desimaaliosan suuruuden mukaisessa järjestyksessä niin, että kansanedustajien kokonaismääräksi tulee 200.
Yleistä.
Vaalipiireiksi kutsutut alueet ovat olleet ja ovat valtiollisten vaalien piirit, jotka ovat aikaisemmin noudatelleet läänijakoa ja jotka lääniuudistuksesta 1997 lähtien nimityksiltään noudattavat pääasiassa maakuntajakoa historiallisia läänipoikkeuksia lukuun ottamatta. Eduskuntavaaleista 2003 alkaen siirryttiin eduskuntavaaleissa noudattamaan maakuntajakoon perustuvaa vaalipiirijakoa.
Useamman maakunnan alueen vaalipiirit:
Uudenmaan maakunnassa on kaksi: sekä yksinomaan Helsingin kaupungin kattava Helsingin vaalipiiri että muun Uudenmaan vaalipiiri.
Kukin puolue voi asettaa enintään vaalipiiristä valittavan määrän ehdokkaita, kuitenkin vähintään 14. Vaaliliiton muodostavat puolueet voivat asettaa ehdokkaita yhteensä tuon enimmäismäärän. Ahvenanmaan maakunnan vaalipiirissä yhteislistalla voi olla enintään neljä ehdokasta.
Aikaisemmin eduskuntavaalipiireissä käytiin myös tasavallan presidentin valitsijamiesvaalit ennen täysin suoraan kansanvaaliin siirtymistä presidentinvaalissa 1994. Nykyään tasavallan presidentin kuin myös Euroopan parlamentin vaaleissa koko maa muodostaa yhden vaalipiirin. Äänestys kuitenkin tapahtuu ja äänet lasketaan vaalipiireittäin.
Ainoastaan oman vaalipiirin ehdokkaita voi äänestää.
Vaalin toimittamista varten valitaan neljäksi vuodeksi kerrallaan aluehallintovirastojen (vuoteen 2009 asti lääninhallitusten) yhteydessä toimivat vaalipiirilautakunnat edellisissä eduskuntavaaleissa ehdokkaita asettaneitten puolueiden asettamista henkilöistä.
Vaalipiirien paikkamäärät eduskuntavaaleissa 1945–2023.
Vaalipiirien piilevä äänikynnys.
Suomessa ei ole vaaleissa käytössä lakisääteistä äänikynnystä, mutta ”piilevänä” sellainen kuitenkin on jokaisessa vaalipiirissä. Se johtuu vaalitavasta ja jaettavana olevien paikkojen määristä. Toisin kuin lakisääteisen äänikynnyksen kohdalla, piilevän äänikynnyksen alittavakin äänimäärä voi käytännössä riittää paikan saamiseen, riippuen siitä, miten vaalipiirin äänet jakautuvat muille ehdokaslistoille. Paikan saamiseksi varmuudella äänikynnys on kuitenkin saavutettava.
Entiset vaalipiirit.
1906.
Ensimmäisissä vuoden 1906 valtiosäännön uudistuksen jälkeen 15.–16.3.1907 pidetyissä eduskuntavaaleissa oli maa jaettu kuuteentoista 7. heinäkuuta 1906 suuriruhtinas Nikolai II:n vahvistamaan vaalipiiriin. Vaalipiirit muodostettiin Suomen suuriruhtinaskunnan valtiopäivien talonpoikaissäädyn vaalipiireinä käytetyistä kihlakunnista:
Viidessätoista vaalipiirissä noudatettiin suhteellista vaalitapaa niin kuin nykyäänkin. Lapin vaalipiirissä kuitenkin valittiin yksi edustaja enemmistövaalilla johtuen harvasta asutuksesta.
Uudenmaan vaalipiiriin kuului Helsingin kaupungin vaalipiiri, joka erotettiin myöhemmin omaksi vaalipiirikseen 1952. Lappi kuului vuoteen 1938 saakka Oulun lääniin, ja nykyinen Lapin maakunnan alue kuului Lapin vaalipiiriin ja Oulun läänin pohjoiseen vaalipiiriin. Ahvenanmaa oli osa Turun läänin eteläistä vaalipiiriä. Keski-Suomen vaalipiiri muodostettiin vasta 1960 ympäröivien vaalipiirien osista Keski-Suomen läänin perustamisen yhteydessä. Pohjois-Karjalan vaalipiiri muodostettiin samoin vuonna 1960 Pohjois-Karjalan läänin perustamisen yhteydessä entisestä Kuopion läänin itäisestä vaalipiiristä lukuun ottamatta Kaavin, Rautavaaran ja Säyneisen kuntia, jotka siirrettiin Kuopion vaalipiiriin. 
Merkittävän muutoksen vaalipiireihin ja niiden alueisiin aiheuttivat Suomen alueluovutukset Neusvostoliitolle toisen maailmansodan takia vuosina 1940 ja 1944.
1945.
Talvisodan päättäneen Moskovan rauhan vuonna 1940 myötä Suomessa pysynyt Viipurin läänin itäisen vaalipiirin alue nimettiin ennen eduskuntavaaleja 1945 Kymen läänin itäiseksi vaalipiiriksi ja Viipurin läänin läntisen vaalipiirin alue Kymen läänin läntiseksi vaalipiiriksi. Niiden alue oli koko Suomessa koskien entisen Viipurin läänin siirtoväkeen kuuluneita äänestäjiä.
1969 vaalilaki.
Vuoden 1969 vaalilaki määritteli vaalipiirit seuraavasti:
Vaalipiirit siis perustuivat edelleen periaatteessa läänijaolle sekä suhteelliselle vaalitavalle poikkeuksena Ahvenanmaan maakunnan vaalipiiri, jossa käytiin enemmistövaali. Kolme väkiluvultaan suurinta lääniä (Hämeen lääni, Turun ja Porin lääni ja Uudenmaan lääni) oli edelleen jaettu kahteen vaalipiiriin.