Suomen Sydänliitto

Suomen Sydänliitto ry – Finlands Hjärtförbundet rf (lyhyemmin Sydänliitto) perustettiin 24. helmikuuta 1955, aluksi nimellä Sydäntautiyhdistys – Hjärtsjukdomsföreningen ry. Yhdistys muutti nimensä 21. kesäkuuta 1956 muotoon Sydäntautiliitto – Hjärtsjukdomsförbundet ry. Vuoden 2000 alusta lähtien järjestö on tunnettu nimellä Suomen Sydänliitto ry. Sydänliitto on Euroopan vanhin ja maailman toiseksi vanhin sydänjärjestö. Suomen Sydänliiton pääsihteeri on Marjaana Lahti-Koski. Hallituksen puheenjohtajana toimii Liisa-Maria Voipio-Pulkki 
Suomen Sydänliitto tarjoaa tietoa terveydestä, tukea elämäntapamuutoksiin ja apua toipumiseen. Sen tavoitteena on, että yksikään sydänsairas ei jäisi sairautensa kanssa yksin ja yhä harvempi sairastuisi. Sydänliitto toimii paikallisesti, alueellisesti ja koko maanlaajuisesti. 
Liittoon kuuluu 14 sydänpiiriä ja 190 paikallista sydänyhdistystä, joissa toimii noin 60 000 henkilöjäsentä, sekä kolme valtakunnallista jäsenjärjestöä: Sydänlapset ja -aikuiset, Sydän- ja keuhkosiirrokkaat Syke ry ja Karpatiat ry.
Suomen Sydänliitto on SOSTEn jäsenjärjestö.
Sydänliiton strategiset painopistealueet.
Vaikuttaminen
Toiminnot, tuotteet ja menetelmät
Rakenteet ja toimintamallit
Liittohallitus.
Sydänliiton hallitukseen kuuluu puheenjohtajan lisäksi kaksitoista jäsentä, jotka valitaan kolmeksi kalenterivuodeksi kerrallaan. Jäsenistä neljä on vuosittain erovuorossa. Sääntöjen mukaan hallituksen jäsen voi olla tehtävässään yhtäjaksoisesti enintään kuusi kalenterivuotta.
Tapahtumia ja toimintaa.
Sydänsunnuntaita alettiin viettää 1950-luvulla. Päivän kohokohtana oli suuri pääjuhla, jossa oli arvovaltaista kutsuvierasjoukkoa. Sydänviikko syntyi vuonna 1990 Sydänsunnuntain pohjalta. Sydänviikko on sydänyhdistysten toimintaviikko, jolloin vapaaehtoistoimijat järjestävät tapahtumia.
Maailman sydänpäivää vietetään 29. syyskuuta. Maailman Sydänpäivää koordinoi Maailman sydänjärjestö (World Heart Federation). 
Sydänliitto on 70-luvun lopulta lähtien järjestänyt kuntoutuskursseja sydänpotilaille. Sydänliitolla ei ole omia kuntoutuslaitoksia, vaikka se on Suomen suurin sydänkuntoutuksen järjestäjä. 
Sydänliitto on vuodesta 2009 alkaen laajentanut toimintaansa pienempiin sydänsairausryhmiin. Järjestö on ollut kansallisen Harvinaiset-verkoston jäsen alkuvuodesta 2009. Harvinaiset-verkosto on 17 jäsenjärjestön ja säätiön muodostama verkosto joka tekee yhteistyötä harvinaisten sairaus- ja vammaryhmien hyväksi. 
Sydänpiirit ja sydänyhdistykset järjestävät muun muassa terveysmittauksia ja -neuvontaa, luentoja, vertaistuki- ja liikuntaryhmiä sekä retkiä ja matkoja. 
Sydänterveyden edistäminen.
Sydänliiton terveyden edistämistyötä ovat mm.
Sairastuneiden tukeminen.
Sydänliitto tukee sydänsairauksiin sairastuneita mm. seuraavasti
Vaikuttamistoiminta.
Sydänliiton vaikuttamistoiminta keskittyy niin terveyttä edistävien rakenteiden saamiseen, että sydänsairastuneiden hoidon laadun varmistamiseen.
Sydänpotilaiden hoito erikoissairaanhoidossa on Suomessa laadultaan erinomaista, mutta sairaalahoidon jälkeen hoito katkeaa. Tärkein syy tähän on puutteelliset hoitoketjut. Sydänliitto tekee vaikuttamistyötä parantaakseen hoitoketjuja. Yksi esimerkki tästä on sydänkuntoutuksen/sydänvalmennuksen saaminen kiinteäksi osaksi sairastuneen hoitoa. Tällä hetkellä vain pieni osa sairastuneista ohjataan kuntoutukseen. Oikeanlaisella kuntoutuksella voidaan säästää kustannuksia, lisätä elinvuosia ja parantaa elämänlaatua.
Elinympäristömme tulisi tukea terveellisiä valintoja. Sydänliitto tekee töitä sen eteen, että perheitä kannustetaan ja tuetaan hyvissä valinnoissa (Neuvokas perhe -toiminta neuvoloissa). Vaikutamme myös siihen, että Sydänmerkki-aterioita olisi tarjolla kouluissa ja päiväkodeissa sekä henkilöstöravintoloissa.
Julkaisut.
Suomen Sydänliitto julkaisee potilasoppaita ja terveyden edistämisen aineistoja. Sydänliiton jäsenlehti Sydän on ilmestynyt vuodesta 1958. Vuoden 2007 alusta lehti on ilmestynyt myös verkossa.