RAF Akrotiri

Royal Air Force Akrotiri eli RAF Akrotiri on Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimien (RAF) lentotukikohta Kyproksella. Se sijaitsee Akrotírissa, Akrotírin ja Dekéleian alueella, jota Yhdistynyt kuningaskunta hallitsee. Tukikohta rakennettiin 1950-luvulla ja on ollut tärkeässä roolissa useiden Lähi-itään suuntautuneiden sotilasoperaatioiden aikana.
Historia.
RAF Akrotirin historia alkoi kesällä 1955, kun ensimmäiset brittijoukot saapuivat Akrotírin niemimaalle. Britit tarvitsivat uutta lentotukikohtaa lievittämään ruuhkaa RAF Nicosian tukikohdassa, Nikosiassa. Nikosian lentoasema ja siellä sijainnut tukikohta RAF Nicosia olivat tuolloin myös häiriintyneitä terrorismin vuoksi. Kyproksen lentoliikenne ohjattiin Akrotiriin, ja vuoden kuluttua Akrotirissa oli jo muutama tuhat brittien sotilashenkilöä. Kenttä oli karu, mutta siitä rakentui nopeasti kunnollinen sotilastukikohta. Tukikohtaan sijoitettiin pian brittien erilaista lentokalustoa, kuten hävittäjiä, tiedustelukoneita ja maataistelukoneita, jotka joutuivat taisteluihin Suezin kriisissä vuonna 1956. Tukikohta suunniteltiin saman tien maan ydinaseiden säilyttämiseen, ja tiettävästi ydinpommeja olikin varastoituna siellä. Myös niitä kuljettamaan kykeneviä pommikoneita oli sijoitettuna. 1960-luvulla Akrotirista muodostui briteille hyvin tärkeä tukikohta Välimeren ja Lähi-idän alueella. Myös Yhdysvallat on käyttänyt tukikohtaa säännöllisesti.
Vuonna 1970 Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA aloitti Lähi-idän kiristynyttä tilannetta valvoneet lennot U-2-koneilla RAF Akrotirista. 1970-luvulla Akrotiria kuvailtiin kuin ilmavoimiksi pienoiskoossa yhdellä kentällä. Sinne oli sijoitettu viisi laivuetta: laivueelliset Lightning-hävittäjiä, kuljetuskoneita ja pelastushelikoptereita sekä kaksi laivueellista Vulcan-pommikoneita. Kyproksen kriisin aikana vuonna 1974 tukikohtaa käytettiin kansainvälisten turistien ja brittisotilaiden perheiden evakuoimiseen saarelta. Kahdesta evakuoinnista jälkimmäisessä lennätettiin noin 9 000 ihmistä, jotka edustivat lähes 50:tä kansallisuutta. Samana vuonna tukikohdan pelastushelikopterit pelastivat 27 henkeä mereltä ja kunnollinen matkustajaterminaali valmistui. Ydinaseet vietiin pois sodan seurauksena 1975. Vuonna 1983 tukikohdan kautta evakuoitiin Beirutin autopommi-iskussa haavoittuneita amerikkalaisia. Kolme ja puoli kuukautta myöhemmin terroristit tulittivat tukikohtaa.
Lähi-idän sodat 1990-luvulta 2020-luvulle.
RAF Akrotiri on ollut 1990-luvulta alkaen tärkeässä tukiroolissa, kun Britannia on sotinut Yhdysvaltojen ja muiden liittolaisten rinnalla Lähi-idässä. Tukikohta joutui kovalle käytölle vuosina 1990 ja 1991, kun sen kautta lennätettiin kalustoa Persianlahden sotaan (Britannian operaatio Granby). Akrotiri oli välietappi myös Persianlahdelta Britanniaan palaavilla haavoittuneiden lääkintälennoilla. Rooli jatkui lentokieltoalueiden valvonnassa (esim. operaatio Southern Watch) ja jälleen laajemmin 2000-luvulla Afganistanin sodassa (Britannian operaatio Herrick) ja Irakin sodassa (Britannian operaatio Telic). Tänä aikana monet sodanvastaiset tahot protestoivat tukikohtaa voimakkaasti.
Vuonna 2011 tukikohtaa käytettiin osana Naton interventiota Libyaan (Brittien operaatio Ellamy). 2010-luvulta 2020-luvulle britit lensivät RAF Akrotirista Isisin vastaisia (Britannian operaatio Shader) ilmaiskulentoja Syyriaan ja Irakiin. Iskuissa käytettiin Panavia Tornado-, Eurofighter Typhoon- ja myöhemmin ensikertaa myös F-35-koneita. Vuonna 2018 Britannian lentokoneet osallistuivat Yhdysvaltojen ja Ranskan rinnalla Syyrian vastaisiin ilmaiskuihin Akrotirista käsin.
Lähi-idän kriisi 2023–.
Vuonna 2023 alkaneen Lähi-idän kriisin aikana RAF Akrotiri on ollut tiedustelu-, kuljetus- ja taistelulentojen tukikohta. Sieltä käsin on lennetty Israelin ja lähialueiden (mm. Gazan sota) sotatilannetta seuraavia tiedustelulentoja. Etenkin Yhdysvaltojen ja Britannian salaiset Israeliin tarvikkeita vievät lennot ovat aiheuttaneet kitkaa Kyproksen kanssa, koska lennoista ei ole kerrottu Kyprokselle ja niiden on nähty auttavan Israelia toteuttamaan sotarikoksia ja kansanmurhaa Gazassa. Kyproksella on esimerkiksi pelätty maan joutuvan Palestiinaa tukevan terrorismin kohteeksi Akrotirin vuoksi. Joidenkin kyproslaisten mielestä heidän tulisi saada tietää lennoista, vaikka tukikohta onkin Britannian hallitsemaa aluetta eikä mitään avoimuusvelvoitetta ole. Kyproslaiset aktivistit ovat osoittaneet mieltä tukikohtaa vastaan.
Britannian Eurofighter Typhoon -hävittäjät lensivät vuosina 2024 ja 2025 Akrotirista pitkiä ilmaiskulentoja Jemeniin ja takaisin, kun Yhdysvallat ja Britannia pommittivat laivaliikennettä häiritseviä, Iranin tukemia hutheja osana operaatio Prosperity Guardiania. Iranin–Israelin konfliktin aikana Eurofighterit ovat osallistuneet Israelin puolustamiseen Akrotirista käsin ampumalla Iranin drooneja huhtikuussa 2024. Britannia siirsi Akrotiriin lisää hävittäjiä ja ilmatankkereita kesäkuussa 2025 Israelin–Iranin sodan aikana.
Brittimies pidätettiin epäiltynä vakoilusta ja terrorismiin liittyvistä asioista tukikohdan liepeillä kesäkuussa 2025. Hänellä epäiltiin olevan yhteyksiä Iraniin.