Kymenlaakson urheilu

Tämä artikkeli käsittelee urheilua Kymenlaakson maakunnassa poislukien Kouvolan kaupunki, jota käsitellään omassa artikkelissaan. Olympialaisurheilijoiden määrällä mitattuna Kymenlaakson merkittävimpiä urheiluseuroja ovat Kotkan Työväen Palloilijat (6 olympiaedustajaa), Kotkan Into sekä Virolahden Sampo (4 olympiaedustajaa).
Historia.
Kymenlaakso oli poikkeuksellinen alue Suomen liikuntakulttuurin kehityksessä. Se edusti maaseutua, jossa voimistelu- ja urheilutoiminta oli suhteellisesti laajempaa ja voimakkaampaa kuin missään muualla maassa. Teollistuvaan Kymenlaaksoon Sisä-Suomen laajalta alueelta, erityisesti Savon radan valmistuttua siirtynyt nuori maalaisväestö oli yleensä varsin vastaanottavaista uudenaikaiselle liikuntakulttuurille. Merkittävä tekijä oli se, että Kymenlaaksossa ei ollut paljoakaan perinteellistä, vanhempaa aatteellista järjestötoimintaa.
Useimmat Suomen vanhimmista maaseudun voimisteluseuroista perustettiin juuri Kymenlaaksoon. Virolahden Ripeys -seura perustettiin ilmeisesti jo 1887 tai 1888, aluksi ampumaseuraksi. Muita varhaisia seuroja perustettiin Virolahdelle ja Miehikkälään. 1890-luvun alku oli siis Kymenlaakson maaseudun voimisteluseurojen perustamisen lähtökohta. Kymenlaaksoon kolmena vuosikymmenenä 1884-1915 perustetuista 123 voimistelu- ja urheiluseurasta oli 67, siis noin 55 prosenttia sellaisia, jotka olivat jonkun muun järjestön alaosastoina. Väestökeskuksien voimisteluseurat tukeutuivat aluksi erityisesti vapaaehtoisiin palokuntiin.
Kehitys vuoden 1906 jälkeen.
Kymenlaakson ammattityöväki tuli omien järjestöjensä puitteissa mukaan voimistelu- ja urheiluseurojen perustamiseen erityisesti suurlakon jälkeen.
Vuosina 1906-1912 perustetuista 43 kymenlaaksolaisesta voimisteluseurasta oli 16 työväenyhdistysten alaisia. Rautateiden palveluksessa olevilla viranhaltijoilla ja osittain myös palvelusmiehistöllä oli huomattava osuus seuratoiminnan kehittämisessä erityisesti suuressa liikennekeskuksessa Kouvolassa. Erityisesti kunnostautui varikkoesimies K. E. Lundström, pääkaupungissa voimisteluharrastuksensa saanut voimistelun seuratoiminnan kehittäjä.
Yleisurheilu.
Kymenlaakson merkittävin yleisurheiluseura on Karhulan Katajaiset Kotkasta, jotka luokitellaan toiseksi korkeimmalle tasolle yleisurheilun Ykkösliigaan. Katajaisilla oli vuonna 2024 yhteensä 98 luokkaurheilijaa. Karhulan Katajaiset on sijoittunut Kalevan maljan kilpailussa kaksi kertaa kolmen parhaan joukkoon ja 11 kertaa kymmenen parhaan joukkoon.
Yleisurheilun SM-kilpailut eli Kalevan kisat on järjestetty Kymenlaaksossa kolme kertaa: kaksi kertaa Kotkassa vuosina 1921 ja 1935 sekä Kymissä vuonna 1949.
Voimistelu.
Kymenlaakson voimistelu sai alkunsa 1890-luvun lopulla. Ensimmäisiä voimisteluseuroja olivat Haminaan vuonna 1897 perustetut Gymnastikförening för fruntimmer ja Gymnastikförening för herrar. Vuonna 1899 perustettiin vielä kadeteille suunnattu Gymnastikförening för kadetter. Kotkassa voimistelutoiminta sai alkunsa vuonna 1900 perustetun Kotkan Innon piirissä.
Palloilulajit.
Jalkapallo.
Kymenlaakson menestynein jalkapalloseura on Kotkan Työväen Palloilijat, joka on pelannut emoseurassa ja FC KTP:n alaisuudessa pääsarjatasolla SM-sarjassa ja Veikkausliigassa yhteensä 35 kauden ajan. KTP on voittanut kaksi Suomen mestaruutta ja voittanut jalkapallon Suomen Cupin neljä kertaa. KTP:n lisäksi pääsarjassa ovat pelanneet Kotkan Jäntevä (4 kautta), Kotkan Reipas (2 kautta) sekä Kotkan Kiri (1 kausi). Toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelanneita kymenlaaksolaisseuroja ovat Peli-Karhut (5 kautta) ja Kotkan Palloseura (4 kautta).
Pesäpallo.
Kymenlaakson menestynein pesäpalloseura on Haminan Palloilijat (HP). HP on pelannut miesten pääsarjassa 52 kauden ajan ja naisten pääsarjassa neljän kauden ajan. Haminan Palloilijat on voittanut seitsemän Suomen mestaruutta.
Muita pääsarjassa kilpailleita kymenlaaksolaisia pesäpalloseuroja ovat Kuusankosken Puhti (10 kautta), Myllykosken Kilpa-Veikot (10 kautta), Kuusankosken Veto (9 kautta), Kotkan Into (4 kautta), Kymintehtaan Urheiluseura (3 kautta), Haminan suojeluskunta (2 kautta), Haminan Ponteva (1 kausi) sekä Utin Haukat (1 kausi).
Pesäpallon arvo-ottelu, Itä-Länsi, on pelattu Kymenlaaksossa Haminassa kaksi kertaa vuosina 1945 ja 2001.
Lentopallo.
Kymenlaakson menestynein lentopalloseura on Karhulan Rateko, joka on pelannut miesten pääsarjassa 12 kauden ajan. Karhulan Rateko on voittanut kaksi Suomen mestaruutta, yhden SM-hopean ja kaksi SM-pronssia. Ratekon lisäksi pääsarjassa pelanneita kymenlaaksolaisseuroja ovat Karhulan Veikot (6 kautta), Haminan Arsi (2 kautta) sekä Popinniemen Ponnistus (2 kautta).
Amerikkalainen jalkapallo.
Amerikkalaisessa jalkapallossa Kymenlaakson menestynein seura on Kotka Eagles, joka on pelannut korkeimmalla sarjatasolla Vaahteraliigassa yhden kauden ajan. Lisäksi South East Eagles on pelannut toiseksi korkeimmalla sarjatasolla I-divisioonassa.
Vesiurheilu.
Purjehdus.
Purjehdusurheilu on yksi vanhimpia urheiluperinteitä, jonka juuret juontavat Suomessa 1800-luvun puoliväliin. Vuonna 1882 perustettu Haminan Pursiseura on Suomen yhdeksänneksi vanhin pursiseura. Seura toimi alkujaan ruotsinkielisellä nimellä "Fredrikshamns Segelförening". Kotkan Pursiseura perustettiin vuonna 1888 ja Kotkan sekä Haminan pursiseurat toimivat yhteistoiminnassa 1900-luvun alkuun saakka, minkä aikana pursiseura tunnettiin nimellä "Fredrikshamns-Kotka Segelförening".
Talviurheilu.
Hiihto.
Kymenlaakson hiihtoseurat ovat suuntautuneet pääsääntöisesti harraste- ja nuorisotoimintaan. Hiihtoliiton I-luokkaan luokiteltavia seuroja ovat Vehkalahden Veikot Haminasta ja Kymin Koskenpojat Kotkasta. Miehikkälä Vilkas luokitellaan II-luokkaan.