Uskonto Uudellamaalla

Tämä artikkeli käsittelee Uudenmaan uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Uudenmaan maakunnan asukkaista 50,7 prosenttia kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 62,2 prosenttia (2024). Muihin uskontokuntiin kuuluu 3,7 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 45,6 prosenttia väestöstä.
Historia.
Katolinen aika.
Kristinusko saapui Uudellemaalle 1200-luvulla, kun ruotsalaiset kristityt uudisasukkaat asuttivat rannikkoseutua. Ensimmäisenä alueelle perustettiin Porvoon seurakunta 1200-luvun lopulla. Helsingin pitäjän ja Espoon perustamisen jälkeen (1300) perustettiin Lohjan seurakunta viimeistään 1323.
Viron alueelta käsin toiminut Padisen luostari hankki 1300-luvulla maaomaisuutta Uudeltamaalta. Ruotsin kuningas lahjoitti luostarille 1351 oikeuden nimittää kirkkoherra Porvooseen ja tämän kappeleihin. Padisen sisterssiläisten vaikutus jäi lyhyeksi, kun Maunu Tavastin aikana Turun hiippakunta lunasti heidän oikeutensa takaisin.
Katolisella ajalla Uusimaa oli kirkonrakentamisen painopistealuetta erityisesti vuosina 1435–1490. Vanhemman sukupolven aikana Uudellemaalle rakentui kivikirkot Porvooseen, Pernajalle, Sipooseen, Kirkkonummelle, Siuntioon, Lohjalle, Inkooseen, Karjaalle, Pohjaan sekä Tenholaan. Nuoremman kirkkosukupolven aikana rakentui kirkko Vihtiin.
Luterilainen aika.
Vuonna 1554 totutetussa hiippakuntajaosssa Itä-Uudenmaan alue eli Porvoon seutu tuli kuuluvaksi muodostettuun Viipurin hiippakuntaan. Uudenmaan keski- ja länsiosa jäivät Turun hiippakunnan alaisuuteen. Viipurin hiippakunnan piispat tekivät tarkastusmatkoja Itä-Uudellemaalle 1600-luvun puolivälissä. Isonvihan jälkeen vuonna 1723 Viipurin hiippakunta siirrettiin Porvooseen. Uuteen piispankaupunkiin perustettiin myös lukio jatkamaan Viipurin koulun perinteitä.
Vuoden 1726 valtiopäivillä asetettiin seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti. Lainsäätäjien asetusta vastustanut separatistinen liike alkoi vaikuttaa Varsinais-Suomessa rukoilevaisena kansanherätyksenä 1750-luvun puolivälissä, josta se levisi pian Uudellemaalle. Maltillisempi upseerien piirissä vaikuttanut karoliinipietismi toi herätyksen sotilaiden mukana ja vaikutti kartanopietisminä uusimaalaisten upseerien kartanoissa. Erityisesti Pernajalla sijainnut Carl Gustaf Armfeltin kartano oli merkittävä keskus. Varsinais-Suomessa alkunsa saanut evankelinen herätysliike levisi Tammisaaren seudulle 1800-luvun puoliväliin mennessä. Myös herännäisyydellä oli ykisttäistä kannatusta alueella samoihin aikoihin.
Uskonnollisen vapauden aika.
Uskonnollinen vapaus lisääntyi vuonna 1869, kun vapaan seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti kumottiin. Vuonna 1889 sallittiin myös siirtyminen pois luterilaisesta kirkosta. Lestadiolaisuus saavutti Länsi-Uudenmaan ruotsinkieliset alueet sekä Nurmijärven 1870- ja 1880-luvulla. Itä-Uudellemaan Porvoon ja Loviisan ympäristön lestadiolaisuus saavutti pääosin 1880- ja 1890-luvulla.
Baptismi saapui Uudenmaan alueelle 1880-luvulla ja liikkeellä oli kannatusta läntisellä Uudellamaalla. Metodistien kannatus 1890-luvulta lähtien keskittyi vahvasti ruotsinkielisen väestön keskuuteen ja alueesta tuli Suomen toiseksi metodistisin maakunta Viipurin alueen jälkeen. Ensimmäisenä metodistiseurakunnat perustettiin Hankoon, Loviisaan ja Porvooseen. 1920-luvulla syntyi metodistiseurakunta myös Inkooseen. Liikkeellä oli kannatusta myös ympäröivällä maaseudulla.
Uudestamaasta muodostui 1880-luvulta lähtien lähes Pohjanmaan veroinen vahva vapaakirkollisuuden tukialue. Vapaakirkollisuus sai laajaa kannatusta erityisesti läntisen Uudenmaan rannikolla, mutta myös rannikkovyöhykkeen ulkopuolella. Liike painottui kuitenkin ruotsinkielisiin. Suurimmat vapaaseurakunnat syntyivät Sipooseen, Porvooseen ja Hankoon. Vapaakirkollisilla oli myös yhteisöjä Degerbyssä, Inkoossa, Pohjassa ja Tammisaaressa. 1920-luvun alkuun mennessä noin neljäsosa vapaaseurakuntien jäsenistä asui Uudellamaalla. Vapaakirkollisuuden piirissä syntynyt skutnabbilaisuus sai puolestaan 1900-luvun alussa järjestäynyttä toimintaa erityisesti Mäntsälässä sekä kannatusta Hyvinkäällä, Nurmijärvellä ja Askolassa.
Uudestamaasta muodostui 1920-luvulla adventismin toiseksi vahvin alue. Adventistien tiheään paikallisorganisaatioon kuuluivat Hangon, Loviisan ja Porvoon seurakunnat. Lisäksi merkittäviä pienryhmiä olivat Liljendalin lähetysyhdistys ja Tammisaaren pienryhmä. Adventismin kannattajat tulivat suurelta osin ruotsinkielisen väestön keskuudesta ja kannattajia oli ainakin 11 paikkakunnalla.
Protestantismi.
Luterilaisuus.
Evankelis-luterilainen kirkko.
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä Uudellamaalla toimii kolme hiippakuntaa: Espoon hiippakunta, Helsingin evankelis-luterilainen hiippakunta ja ruotsinkielinen Porvoon hiippakunta. Espoon hiippakunnan alaiseen tuomiorovastikuntaan kuuluu Kirkkonummen suomalainen seurakunta. Läntisellä Uudellamalla Lohjan rovastikuntaan kuuluvat Lohjan seurakunta, Vihdin seurakunta, Karkkilan seurakunta, Raaseporin suomalainen seurakunta, Hangon suomalainen seurakunta sekä Siuntion suomalainen seurakunta. Keski-Uudellamaalla Tuusulan rovastikuntaan kuuluvat Tuusulan seurakunta, Nurmijärven seurakunta, Mäntsälän seurakunta, Hyvinkään seurakunta, Järvenpään seurakunta ja Mäntsälän seurakunta.
Helsingin evankelis-luterilaiseen hiippakunnan alaiseen Porvoon rovastikuntaan Itä-Uudellamaalla kuuluvat Agricolan suomalainen seurakunta Loviisassa ja Lapinjärvellä, Askolan seurakunta, Myrskylän seurakunta, Pornaisten seurakunta, Porvoon suomalainen seurakunta, Pukkilan seurakunta sekä Sipoon suomalainen seurakunta.
Porvoon hiippakunnan alaiseen tuomiorovastikuntaan kuuluvat Agricolan ruotsalainen seurakunta Loviisassa ja Lapinjärvellä, Porvoon ruotsalainen tuomiokirkkoseurakunta sekä Sipoon ruotsalainen seurakunta. Keski-Uudenmaan rovastikuntaan kuuluu Kirkkonummen ruotsalainen seurakunta. Raaseporin rovastikuntaan kuuluvat Siuntion ruotsalainen seurakunta, Inkoon seurakunta, Karjaan-Pohjan ruotsalainen seurakunta, Tammisaarenseudun ruotsalainen seurakunta sekä Hangon ruotsalainen seurakunta.
Herätysliikkeet.
Uudellamaalla luterilaisen kirkon herätysliikkeillä on kannatusta erityisesti Helsingistä pohjoiseen lähtevän radan varrella. Sekä Länsi- että Itä-Uudellamaalla evankelinen herätysliike on saanut jonkin verran jalansijaa. Vanhoillislestadiolaisuuden piirissä toimivia rauhanyhdistyksiä ovat Hyvinkään rauhanyhdistys, Järvenpään ja ympäristön rauhanyhdistys, Lohjan rauhanyhdistys, Mäntsälän rauhanyhdistys, Nurmijärven rauhanyhdistys, Pornaisten rauhanyhdistys sekä Porvoon rauhanyhdistys. Herännäisten Herättäjä-Yhdistyksen Uudellamaalla toimivia paikallisosastoja ovat Hyvinkää-Mäntsälän, Itä-Uudenmaan, Lohjan, Nurmijärven, Raaseporin ja Tuusulan paikallisosastot.
Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen piirissä Uudellamaalla toimii Hyvinkään Luther-talolla kokoontuva messuyhteisö. Viidenteen herätysliikkeeseen kuuluvan Kansan Raamattuseuran keskuspaikka on Lohjalla, jossa sijaitsee myös KRS:n loma- ja kurssikeskus Vivamo. Uudenmaan Kansanlähetyksen keskuspaikka on Keravalla. Kansanlähetys järjestää toimintaa suuressa osassa Uudenmaan kuntia.
Muut luterilaiset kirkot.
Suomen evankelisluterilaisella lähetyshiippakunnalla on seurakunnat Hyvinkäällä, Lohjalla ja Porvoossa.
Helluntaiherätys.
1900-luvun alun helluntaiherätyksellä oli varhaiset sillanpääasemat Uudellamaalla. Helluntailiike kasvoi erityisesti Uudenmaan rannikkoseurakunnissa. Uudenmaan rannikkovyöhyke on Etelä-Suomen yhtenäisin helluntailiikkeen kannatusalue, minkä lisäksi vyöhyke on ulottunut myös Kymenlaakson puolelle. Ruotsinkielisillä on Uudellamaalla useita seurakuntia, joista suurimpia ovat vuonna 1921 perustettu Sipoon Betania-seurakunta ja Tammisaareen vuonna 1932 perustettu Betesda Church.
Helluntaiherätys saapui radanvarren keskuksiin Eino Mannisen, Lauri Hokkasen ja Lauri Mömmön kokoustoiminnan kautta. Keravan, Järvenpään ja Hyvinkään seurakunnat kuuluivat aluksi Helsingin Saalemiin. Hyvinkään helluntaiseurakunta järjestäytyi vuonna 1930-luvulla, mutta seurakunnan toiminta vahvistui vasta toisen maailmansodan jälkeen. Järvenpään helluntaiseurakunta järjestäytyi seurakunnaksi vuonna 1938 ja Einari Korhonen tuli tunnetuksi seurakunnan pitkäaikaisena saarnaajana. Keravan helluntaiseurakunta järjestäytyi vuonna 1952 ja se kasvoi keskisuureksi seurakunnaksi erityisesti Jouko Heinikaisen johdolla.
Länsi-Uudenmaan alueella helluntaiherätyksen piirissä vuonna 1936 järjestäytynyt Karkkilan helluntaiseurakunta toimi voimakkaasti Urho Lähteen ja Olavi Malinin johdolla lukuunottamatta sotavuosia. Lohjan helluntaiseurakunta syntyi vuonna 1952 ja rukoushuone valmistui 1960. Huomattavia helluntaiseurakuntia on syntynyt myös Nummelaan, Hankoon ja Porvooseen, jonne valmistui uusi rukoushuone vuonna 1982.
Katolinen kirkko.
Roomalaiskatolisen kirkon piirissä Uudellamaalla toimii kaksi seurakuntaa. Itäinen Uusimaa kuuluu Pyhän Henrikin katedraaliseurakunnan toiminta-alueeseen ja Länsi-Uusimaa Pyhän Marian seurakunnan toiminta-alueeseen. Pyhän Henrikin katedraaliseurakunta järjestää säännöllistä toimintaa Keravan kirkossa sekä Porvoon ortodoksisessa kirkossa ja Pyhän Marian seurakunta Hyvinkäällä Vanhassa kirkossa. Katolisen kirkon toimintakeskus "Stella Maris" toimi Lohjalla vuosina 1965–2017.
Ortodoksinen kirkko.
Konstantinopolin patriarkaattiin kuuluvan Suomen ortodoksisen kirkon alaisuudessa Uudellamaalla toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta. Uudenmaan ortodoksisia kirkkoja ovat Pyhien apostolienvertaisten Vladimir Kiovalaisen ja Magdalan Marian kirkko Hangossa, Karjalan valistajien kirkko Hyvinkäällä, Jumalansynnyttäjän Kazanilaisen ikonin kirkko Järvenpäässä, Pyhän Nektarios Eginalaisen kirkko Klaukkalassa, Karjalan valistajien kirkko ja Kaikkien pyhien tsasouna Lohjalla sekä Kristuksen kirkastumisen kirkko Porvoossa. Muita ortodoksisia pyhäkköjä ovat Jumalansynnyttäjän syntymän rukoushuone Nummelassa sekä Jumalanäidin suojeluksen kirkko Kirkkonummella.
Mormonit.
Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkolla on Uudellamalla seurakuntakeskukset pääkaupunkiseudun lisäksi Lohjalla, Hyvinkäällä ja Keravalla. Lohjan lähetysseurakunnan seurakuntakeskus sijaitsee Lohjan keskustassa Laurinkadulla. Hyvinkään seurakunnan seurakuntakeskus sijaitsee Hakalanmäen kaupunginosassa Vehkakujalla. Keravan seurakunnan seurakuntakeskus sijaitsee Kurkelan kaupunginosassa Väinämöisentiellä. Kaikki Uudenmaan seurakunnat kuuluvat Helsingin vaarnan alaisuuteen.
Koulutus.
Uudenmaan alueella toimiva kristillinen kansanopisto on Järvenpäässä sijaitseva Seurakuntaopisto. Seurakuntaopisto aloitti toimintansa vuonna 1945 jatkaen samalla paikalla sijainneen, vuonna 1936 perustetun, Pyhäkouluopiston työtä Luther-opistona. Seurakuntaopisto muodostettiin vuonna 2013 Luther-opiston ja Järvenpään diakoniaopiston yhdistyessä. Opisto on tunnettu vuodesta 2021 lähtien STEP-koulutuksena. Muita Uudenmaan alueella toimivia kansanopistoja ovat vuonna 1945 perustettu ja vuodesta 1989 kansanopistona toiminut Suomen Raamattuopisto Kauniaisissa sekä evankeliseen herätysliikkeeseen yhteydessä oleva, vuonna 1949 perustettu Helsingin evankelinen opisto.
Uudenmaan alueella perusopetusta tarjoavia kristillisiä kouluja ovat vuodesta 2004 toiminut Keski-Uudenmaan kristillinen koulu Järvenpäässä ja Kopun kristillinen koulu Vihdissä. Pääkaupunkiseudun kristillisiä kouluja ovat Espoon kristillinen koulu, Helsingin kristillinen koulu ja Suur-Helsingin kristillinen koulu.
Kulttuuri.
Tapahtumat.
Uudellamaalla on järjestetty useita kristillisiä suurtapahtumia. Herätysliikkeiden tapahtumista Uudellamaalla on järjestetty vanhoillislestadiolaisten Suviseuroja Vihdissä vuonna 1988. Herännäisten valtakunnalliset herättäjäjuhlat on järjestetty Mäntsälässä vuonna 1988 ja Järvenpäässä vuonna 2001. Evankelisuuden valtakunnalliset evankeliumijuhlat on järjestetty Hyvinkäällä vuonna 1984 ja Vihdissä vuonna 1996. Evankelisen lähetysyhdistyksen kesäjuhlat on järjestetty Hyvinkäällä vuonna 2008. Kansanlähetyspäivät on järjestetty Hyvinkäällä vuonna 1991.