Huuhtajankoski

Huuhtajankoski on Pohjois-Savon Tervossa sijaitseva koski, muodostaa Nilakasta Rasvankiin virtaavan noin kolme kilometriä pitkän lasku-uoman ylimmän koskiosuuden, joka on noin 850 metriä pitkä. Muut lasku-uoman osuudet ovat alapuoliset Koskilampi (1,4 kilometriä) ja Äyskoski (900 metriä).
Joskus voidaan käyttää Äyskosken nimeä yhteisesti Huuhtajankoskesta ja alapuolisesta Äyskoskesta, vaikka niiden välissä on Koskilampi.
Yleistä.
Huuhtajankosken niska sijaitsee Nilakan Tervon puoleisessa osassa Koskenniemen ja Hautakankaan välissä. Nilakan luusuan lähelle on rakennettu sorasta lähes 90 metriä pitkä niemi ohjaamaan veden virtausta. Kosken uoma on alussa 30–60 metriä leveä, mutta se voi olla alempana 70 tai 100 metriä leveä. Kosken vasemmalla rannalla toimii Tervon kalankasvattamo, jonka tarvitsema vesi otetaan kosken niskalta alkavasta sivukanavasta. Kosken vuolaus kasvaa ja se on suurimmillaan puolivälissä Koskiniemen tilan kohdalla. Tämän osuuden jälkeen virtaus heikkenee, kunnes joki kapenee 30-metriseksi ja alkaa uusi vuolle, joka jatkuu koskessa olevaan lahteen asti. Lahden jälkeen koski laskee Koskilampeen. Kalankasvattamon käyttämää vettä ei lasketa takaisin koskeen, vaan alemmaksi Koskilampeen. Nilakan vedenpinnan korkeus on 102,3 metriä ja Koskilammella 101,3 metriä mpy., jolloin kosken pudotus on 1,0 metriä ja kaltevuus 1,18 metriä kilometrille.
Virkistysarvoja.
Huuhtajankoskessa voi kalastaa koskesta arvokaloja urheilukalastuksen hengessä. Luontaisia saalislajeja ovat taimen, harjus ja siika, mutta siihen on lisäksi istutettu kirjolohta ja taimenta. Sallittuja kalastusmenetelmiä ovat heittokalastus ja perhokalastus. Huuhtajankoski on ”pyydystä ja vapauta”-aluetta taimenen ja harjuksen osalta. Kalastusta ohjaa joukko rajoituksia eikä se ole kaikkina aikoina edes mahdollista. Kalastusalueeksi on merkitty 0,7 kilometriä koskiuomaa. Alueella on tarjolla myös majoitusta. Kosken alla sijaitsee Äyskoski ja Äyskosken satama, jonne voi saapua pienveneellä.
Hydrologiaa.
Huuhtajankosken valuma-alue on suurella tarkkuudella sama kuin Äyskoskellakin. Äyskosken valuma-alueen pinta-ala määritetään Äyskosken niskalta ja se on 2 156,52 neliökilometriä ja sen järvisyys on 17,91 %. Koski sijaitsee Nilakan alueella (14.73), jonka yläraja seuraa Äyskosken maantiesiltaa . Virtaama-arvoja tunnetaan vuodesta 1896 lähtien. Seuraavassa kerrotaan virtaama-arvot lähempänä nykyaikaa. Keskivirtaamaksi (MQ) on ilmoitettu 18,3 kuutiometriä sekunnissa (m³/s, vuosina 1934–2022 , tai 19,4 m³/s ), keskiylivirtaamaksi (MHQ) 35,9 m³/s ja keskialivirtaamaksi (MNQ) 9,5 m³/s. Virtaama-arvot on mitattu vuosina 1934–2024. Pienin mitattu virtaama (NQ) 4,9 m³/s havaittiin 12.4.2003, ja suurin virtaama (HQ) 50,0 m³/s vastaavasti 23.5.2012.
Historiaa.
Huuhtajankoski ja Äyskoski on ilmeisesti kuulunut kruunulle ennen vuotta 1578, sillä tuolloin syytettiin Riitlammin Antti Tolosta siitä, että hän oli tunkeutunut kruunun kalavesille ja työntänyt lailliset kalamiehet sieltä pois. Vaikka Äyskoskea tai Huuhtajankoskea ei syytteenluvussa mainita, ovat nämä ainoat vaihtoehdot valtion kalastamolle näillä seuduin. Koskessa on toiminut vesimylly jo varhain. Vuonna 1882 perustettiin Äyskoskeen vesivoimalla toiminut sahalaitos, jonka toiminta mahdollisesti päättyi vuonna 1900. Sekä Äyskoskea että Huuhtajankoskea kunnostettiin vuonna 1978. Erätuote Oy perusti vuonna 1985 kosken varteen urheilukalastuskeskuksen Lohimaan.
Vuoden 1973 peruskartassa kosken etelärannassa sijaitsee Koskenniemen maatila yhdessä kolmen peltopalstan kanssa, ja myös pohjoisrannassa on rakennus aikaisemmasta tilasta. Vuoden 1990 kartassa on piirretty varaumia uudelle tielle, joka kulkee etelärantaa seuraten, ja tien varteen on merkitty joitakin tulevia rakennuksia. Pohjoisrannassa on merkitty aluevaraumia tulevalle Tervon kalankasvattamolle, joka perustettiin pian kartan julkaisun jälkeen.