tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Albaik

Albaik () on saudiarabialainen pikaruokaa myyvien ravintoloiden ketju. Se tunnetaan kanaruokavalikoimastaan. Vuonna 2023 Albaik-ketjun ravintoloita oli Persianlahden maiden alueella yhteensä yli 120.
Albaikin perusti Shakour Abu Ghazalah Jeddassa vuonna 1974. Hän kuoli syöpään 48-vuotiaana 14. elokuuta 1976, mutta hänen poikansa jatkoivat liiketoimintaa ja uudistivat sen kokonaan. Albaik-nimi otettiin käyttöön vuonna 1986. Mekkaan ensimmäinen ketjun ravintola perustettiin vuonna 1990. Vuosina 2016 ja 2018 avattiin ensimmäiset Albaik-ravintolat Jizanissa ja Riadissa. Vuonna 2018 ketju laajeni kansainväliseksi sen avatessa ensimmäisen ulkomaalaisen ravintolansa Bahrainissa. Vuonna 2021 Arabiemiraattien ensimmäinen Albaik-ravintola perustettiin Dubai Malliin.
Roar Tønseth

Roar Tønseth (24. lokakuuta 1895 Trondheim – 25. toukokuuta 1985 Trondheim) oli norjalainen arkkitehti. Hän valmistui Norjan teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1919 ja suunnitteli muun muassa teollisuusrakennuksia ja kirkkoja.
Sarahs

Sarahs on kaupunki ja samannimisen piirikunnan hallinnollinen keskus Ahalin maakunnassa Turkmenistanissa. Se sijaitsee Tejenin jokilaaksossa lähellä Iranin rajaa 340 kilometriä Aşgabatista kaakkoon. Vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan kaupungissa oli 31 269 asukasta.
Sarahsin kautta kulkee Tejenin ja Mašhadin välinen maantie sekä Iranin rajalle johtava rautatie. Kaupungissa on puuvilla-, elintarvike- ja tekstiiliteollisuutta. Ympäröivällä maaseudulla viljellään viljaa ja puuvillaa sekä harjoitetaan karjanhoitoa. Seudulla porataan myös maakaasua. 
Lähistöllä sijaitsevat muinaisen Sarahsin laajat rauniot, joiden varhaisin kerrostuma on ensimmäiseltä vuosituhannelta ennen ajanlaskun alkua. Kaupunki oli keskiajalla tärkeä silkkitien pysähdyspaikka. Sen säilyneistä rakennuksista tärkein on vuoden 1024 tienoilla pystytetty Abul Fazlin mausoleumi.
Azania (Arkadia)

Azania () oli antiikin aikainen alue Arkadiassa Kreikassa. Se käsitti Arkadian luoteisosan.
Azanialaiset muodostivat arkaaisella kaudella yhden Arkadian viidestä heimoryhmästä. Ei kuitenkaan ole tietoa siitä, muodostivatko he varsinaista heimovaltiota neljän muun eli Eutresian, Kynurian, Mainalian ja Parrhasian tavoin; ainakaan sitä ei ollut olemassa enää klassisella kaudella, jolloin Azanian kaupungit olivat omia poliksiaan eli kaupunkivaltioitaan. On mahdollista, että Azaniaan kuului alun perin alueita, jotka myöhemmin luettiin osaksi Akhaiaa.
Azanian kaupunkeja olivat:
Azania (täsmennyssivu)

Azania () voi viitata seuraaviin:
Ossi Tukio

Ossi Tukio (s. 3. marraskuuta 2007 Tampere) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue Tampereen Ilveksessä. Hänellä on juniorisopimus ja Tukio on pelannut pääasiassa seuran U20-joukkueessa.
Ura.
Seuraura.
Tukio on Tampereen Ilveksen kasvatti. Kaudella 2022–2023 hän toimi seuran U16-joukkueen varakapteenina. Tukio sijoittui tehoilla 11+28=39 U16 SM-sarjan puolustajien pistepörssissä kolmanneksi edellään joukkuetoveri Reinis Auziņš ja Lukon Atte Haapanen. Hän voitti myös pudotuspelien puolustajien pistepörssin tehoilla 2+6=8. Tukio palkittiin sarjan parhaana puolustajana Ilpo Koskela -palkinnolla ja valittiin ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Kaudella 2023–2024 hän oli Ilveksen U18-joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 9+13=22.
Ensimmäisellä U20-kaudellaan 2024–2025 Tukio oli Ilveksen tehokkain puolustaja tehoilla 6+8=14. Hän debytoi myös SM-liigassa, jossa Tukio pelasi kolme runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän teki liigadebyyttinsä vain 17-vuotiaana 9. joulukuuta 2024 SaiPaa vastaan, kun Ilves kärsi useista poissaoloista. Tukio merkittiin joukkueen seitsemänneksi puolustajaksi. Hän sai ottelussa jääaikaa 6.39 minuuttia.
Kesällä 2025 Tukio liittyi Ilveksen SM-liigajoukkueen harjoitusrinkiin.
Maajoukkueura.
Tukio pelasi World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2023. Yhteensä hän on pelannut 15 poikien maaottelua.
Muuta.
Tukion isä Arto pelasi omalla urallaan puolustajana pudotuspelit mukaan lukien yhteensä 534 SM-liigaottelua Ilveksessä ja Jokereissa. Hän pelasi myös kolme kautta Elitserien-joukkue Frölundassa, jossa Arto Tukio voitti Ruotsin-mestaruuden vuonna 2005.
Dipaia

Dipaia (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Arkadiassa Kreikassa. Se sijoitetaan nykyisen Trípolin kunnan alueella lähellä nykyistä Davián kylää.
Maantiede.
Dipaian kaupunki sijaitsi Mainaliassa Arkadian kaakkoisissa keskiosissa seudulla, jonka läpi virtasi Helisson (nyk. Elissónas) -joki. Kaupungin sijaintia ei tunneta täydellä varmuudella, mutta se sijoitetaan yleensä linnoitetulle akropolis-kukkulalle, joka sijaitsee vajaan kilometrin lounaaseen nykyisestä Davián kylästä. Sen korkeus on noin 850 metriä merenpinnasta laskettuna. Ludwig Ross kuitenkin sijoitti kyseiselle paikalle Mainaloksen kaupungin.
Historia.
Dipaian kaupunki oli olemassa ainakin arkaaiselta roomalaiselle kaudelle. Sen historiasta tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Sen arvellaan kuuluneen peloponnesolaisliittoon. Mitä ilmeisimmin se kuului myös Arkadian liittoon. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä "Dipaieus" () ja "Dipaeus" ().
Dipaian asukkaat päätettiin siirtää Megalopoliihin sen perustamisen yhteydessä vuonna 371/370 eaa., mutta ei ole tietoa siitä, pantiinko päätöstä koskaan toimeen. Kaupunki mainitaan useasti liittyen taisteluun, joka käytiin sen lähellä spartalaisten ja arkadialaisten (mantineialaisia lukuun ottamatta) välillä joskus 460-luvulla eaa. Olympian kisojen voittoja kaupungilla tiedetään olleen koko antiikin ajalla ainakin yksi vuonna 440 eaa.
Keskiajalla joskus 1100–1300-luvulla Dipaian oletetulle kukkulalle rakennettiin Davián linna.
Rakennukset ja löydökset.
Davián linnan muurit on tehty antiikin aikaisen kaupungin muurien päälle, ja niiden osana on näkyvissä edelleen paljon antiikin aikaista rakennusvaihetta.
Euaimon

Euaimon (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Arkadiassa Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta.
Myös Euaimonin historiasta tiedetään vain vähän. Kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon lähinnä sillä perusteella, että erään piirtokirjoituksen mukaan Euaimon ja Orkhomenos tekivät sopimuksen, jossa euaimonlaiset otettiin osaksi orkhomenoslaisten kansalaisten joukkoa. Lisäksi kaupungin kansalaisilla oli oma etnonyymi, "Euaimnios" (). Sopimuksen jälkeen Euaimon saattoi olla poliksena Orkhomenoksen alaisuudessa.
Eutaia

Eutaia (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Arkadiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Trípolin kunnan alueella lähellä nykyistä Lianóksen kylää.
Maantiede.
Eutaian kaupunki sijaitsi Mainaliassa Arkadian eteläosassa lähellä Lakonian rajaa. Eutaian kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 100 tai jopa alle 25 neliökilometriä. Eutaiasta pohjoiseen sijaitsi Asea, itään Oios eli Oion, ja länteen Oresthasion ja Afrodision.
Historia.
Eutaian historiasta tiedetään vain vähän. Se oli olemassa klassiselta roomalaiselle kaudelle. Kaupunki kuului Mainalian heimovaltion mukana Arkadian liittoon ja oletettavasti myös peloponnesolaisliittoon. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Eutaieus" (). Megalopoliin kaupungin perustamisen yhteydessä vuonna 371/370 eaa. eutaialaiset päätettiin siirtää sinne, mutta ei ole tietoa siitä, pantiinko päätöstä koskaan toimeen. Ainakin Eutaian kaupunki säilyi olemassa tämän jälkeenkin. Ksenofon mainitsee, että Eutaia kokosi vuonna 370 eaa. joukkoja Arkadian liiton käyttöön.
Rakennukset ja löydökset.
Nykyisen Lianóksen ympäristöstä on löydetty antiikin aikaisten rakennusten jäänteitä ja keramiikan sirpaleita. Ksenofon mainitsee, että kaupungissa oli joku linnoitettu osa. Linnoituksen arvellaan sijainneen Lianóksen eteläpuolella olevalla nykyisellä Ágios Konstantínoksen kukkulalla, joka on saanut nimensä siellä olevasta Pyhälle Konstantinokselle omistetusta kirkosta, ja josta on löydetty muurien jäänteitä. Tällöin alakaupunkia ei ehkä oltu linnoitettu erikseen.
Fara (Arkadia)

Fara (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Arkadiassa Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta, mutta sen arvellaan sijainneen Arkadian länsiosassa.
Myöskään Faran historiasta ei tiedetä mitään. Vaikka kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Tulkinta perustuu lähinnä siihen, että erään piirtokirjoituksen mukaan Faralla on saattanut olla 400- tai 300-luvulla eaa. "theorodokos" Delfoista tulleiden "theoroi"-lähettiläiden vastaannottamiseksi.
Forieia

Forieia (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Arkadiassa Kreikassa. Sen tarkkaa sijaintia ei tunneta.
Myöskään Forieian historiasta ei tiedetä mitään. Vaikka kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Tulkinta perustuu lähinnä siihen, että kaupungin asukkaasta tiedetään käytetyn etnonyymiä "Foriaeus" (), ja Arkadiassa tällaisia etnonyymejä katsotaan olleen vain polisten kansalaisilla.
Kafyai

Kafyai (, myös "Kafyiai", , ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Arkadiassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Trípolin kunnan alueella lähellä nykyistä Chotoússan kylää.
Maantiede.
Kafyain kaupunki sijaitsi pienellä tasangolla Arkadian koillisissa keskiosissa luoteeseen Orkhomenoksen kaupungista. Kaupunki oli poikkeuksellisesti rakennettu kokonaan tasangolle ilman, että sen keskiössä olisi ollut tyypilliseen tapaan akropolista. Sen paikka on hieman kaakkoon nykyisestä Chotoússasta.
Kafyain ja Orkhomenoksen välinen tasanko oli vuorilta tulleiden vesien vuoksi vetistä ja soista aluetta, ja sillä oli järvi, jonka vedenpinnan korkeus vaihteli. Kafyaita suojelivat järven vesien nousulta kaupungin asukkaiden rakentamat padot ja kaivannot (). Nykyisin koko tasanko on kuivattu kanavoinneilla maatalouskäyttöön. Järven vedet katosivat karstimaaperän aukosta, jotka nykyisin tunnetaan nimityksellä "katavóthra" (), maan alle ja tulivat uudelleen esiin paikassa nimeltä Nasoi, jossa oli kylä nimeltä Rheunos. Sieltä sai alkunsa vuodenaikaisvirta nimeltä Tragos, joka laski Ladoniin. Kafyain lounaispuolella sijaitsi Knakalos (nyk. Kastaniá) -vuori.
Kafyain kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 200–500 neliökilometriä.
Historia.
Kafyain paikalla on ollut asutusta jo esihistoriallisella kaudella. Kafyain kaupungin perustajana pidettiin kreikkalaisessa mytologiassa Kefeusta, Aleoksen poikaa, ja myös kaupungin nimen katsottiin tulevan hänen nimestään. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä "Kafyeus" (), "Kafyieus" () ja "Kafyatēs" ().
Kafyai kuului oletettavasti Arkadian liittoon. Se kuului myös myöhempään, vuosien 267–261 eaa. Khremonideen sodan aikaiseen peloponnesolaisliittoon, ja oli oletettavasti liiton jäsen myös varhaisempina aikoina. Myöhemmin Kafyai kuului Akhaian liittoon, ja oli yksi liiton kaupungeista, jotka Kleomenes III otti haltuunsa. Vuonna 220 eaa. kaupungin lähellä käytiin toiseen liittolaissotaan kuulunut taistelu, jossa Aitolian liitto sai suuren voiton Aratoksen johtamista akhaialaisista. Kafyai mainitaan myös saman sodan myöhempien tapahtumien yhteydessä.
Strabon sanoo Kafyain olleen hänen aikanaan ajanlaskun alun tienoilla raunioina, mutta Pausaniaan käydessä 100-luvulla jaa. siellä oli edelleen nähtävissä joitakin temppeleitä. Pausanias kertoo, että kafyailaiset viettivät Knakalos-vuorella vuotuista juhlaa, joka oli omistettu Artemis Knakalesialle.
Kafyain paikalla on suoritettu arkeologisia kaivauksia 1900-luvulla Theódoros Spyrópouloksen johdolla.
Rakennukset ja löydökset.
Kafyain kaupunki oli ympäröity pyöreillä torneilla varustetuilla muureilla, joista on löydetty osia. Ne on ajoitettu myöhäiselle klassiselle ja hellenistiselle kaudelle. Kaupungin paikalta on löydetty myös 300-luvulle eaa. ajoitetun temppelin ja samalle paikalle 400-luvulla jaa. rakennetun basilikakirkon jäänteitä sekä keramiikan sirpaleita klassiselta kaudelta.
Mainalos (kaupunki)

Mainalos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Arkadiassa Kreikassa. Sen sijantipaikkaa ei tunneta varmuudella, mutta se sijoitetaan nykyisen Trípolin kunnan alueelle lähelle nykyistä Davián kylää.
Maantiede.
Mainaloksen kaupunki sijaitsi Mainaliassa Arkadian kaakkoisissa keskiosissa. Kaupungin paikkaa ei tunneta varmuudella. "Barrington Atlas of the Greek and Roman World" -kartasto sijoittaa sen lähelle antiikin Dipaian kaupunkia ja nykyistä Davián kylää. Ludwig Ross sijoitti Mainaloksen samalle kukkulalle, jolle Dipaia nykyisin usein sijoitetaan. William Martin Leake puolestaan sijoitti Mainaloksen idemmäksi nykyiselle Epáno Chrépan vuorelle.
Historia.
Mainaloksen kaupunki oli olemassa arkaaiselta hellenistiselle kaudelle. Se oli Mainalian keskus. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymejä "Mainalios" (), "Mainalitēs" () ja "Mainaleus" ().
Kaupungin historiasta tiedetään antiikin lähteistä vain vähän. Megalopoliin perustamisen vuonna 371/370 eaa. jälkeen Mainaloksen alue tuli sen osaksi. Pausaniaan aikana 100-luvulla jaa. kaupunki oli raunioina. Olympian kisojen voittoja Mainaloksella tiedetään olleen koko antiikin ajalla ainakin seitsemän, vuosina 464, 420, 416, 400, 392, 384 ja 372 eaa.
Rakennukset ja löydökset.
Pausaniaan mukaan Mainaloksessa oli muun muassa Athenelle omistettu temppeli sekä stadion ja hippodromi.
Koston enkeli

Koston enkeli voi tarkoittaa seuraavia:
Raúl Asencio

Raúl Asencio del Rosario (s. 13. helmikuuta 2003 Las Palmas, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Real Madridia ja on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.
Seurajoukkueura.
Asencio liittyi Real Madridin junioriakatemiaan 13-vuotiaana.Asencio nostettiin kaudeksi 2023–2024 seuran reservijoukkueeseen, jossa hän nousi nopeasti joukkueen avauskokoonpanoon. Hän pelasi reservijoukkueessa kauden aikana 34 sarjaottelua.
9. marraskuuta 2024 Asencio teki ensiesiintymisensä seuran edustusjoukkueessa kotiottelussa Osasunaa vastaan.
Naver

Naver on eteläkorealainen yritys, joka tarjoaa portaalipalveluita, hakukonepalveluita, verkkopelejä ja muuta sisältöpalvelua. Yrityksellä on myös verkossa toimiva mainosalusta. Yritys operoi myös verkkokauppaa ja tarjoaa pilvipalveluita. Naver Pay on yrityksen mobiilimaksualusta.
Plattformskjul-tyyppipiirustukset

Plattformskjul-tyyppipiirustukset (usein myös muodossa ”Platformskjul”) ovat Bruno Granholmin 1900-luvun vaihteessa tekemiä rautateiden laiturirakennusten suunnitelmia. Tunnettuja ovat etenkin piirustukset "Plattformskjul I" (esimerkiksi Valkeajärven pysäkki Keuruun Pihlajavedellä) ja "Plattformskjul III" (esimerkiksi Pöljän seisake Siilinjärvellä). Tyypillisesti Plattformskjul-rakennukset olivat alun perin keskiosaltaan avonaisia, mutta niiden keskiosa muutettiin myöhemmin umpinaiseksi.
Muutos (albumi)

Muutos on suomalaisen laulajan ja lauluntekijän Sannin viides studioalbumi, joka julkaistiin 8. marraskuuta 2024.
Albumi on ensimmäinen kokonaan Sannin itse tuottama. Lisäksi Sanni on sovittanut, äänittänyt ja soittanut soittimet itse. Albumilla Sanni käsittelee teemoja aina kuolemasta rakkauteen ja itseluottamukseen.
Albumi striimasi ennakkoon kultaa.
Estridin suku

Estridin suvuksi () nimitetään keskiaikaista tanskalaista hallitsijasukua, joka polveutuu Sven Haaraparran tyttärestä, kuningas Knuut Suuren sisaresta Estridistä ja Ulf jaarlista. Suvun ensimmäinen kuningas Sven Estridinpoika nousi valtaistuimelle vuonna 1047 ja suvun viimeinen monarkki oli Kalmarin unionin kuningatar Margareeta, joka kuoli vuonna 1412. Suku sammui miehenpuolelta vuonna 1375 Tanskan kuningas Valdemar Atterdagiin ja Sönderjyllandin herttua Henrikiin.
Martín Campaña

Martín Campaña (s. 29. toukokuuta 1989 Maldonado, Uruguay) on uruguaylainen jalkapallomaalivahti. Hän on pituudeltaan 186-senttimetrinen ja on ollut ilman seuraa heinäkuusta 2024.
Campaña on edustanut urallaan lukuisia uruguaylaisseuroja ja hieman muiden maiden seuroja. Merkittävimpänä hän on edustanut CA Independienteä, jonka kanssa hän on voittanut kerran sekä Copa Sudamericanan että Copa Suruga Bankin. Hän on pelannut yli sata liigaottelua Saudi-Arabian Valioliigassa ja Argentiinan Primera Divisiónissa.
Campaña liittyi Uruguayn A-maajoukkueeseen toukokuussa 2016. Hän on edustanut joukkuetta MM-kilpailuissa 2018 ja kesäolympialaisissa 2012.
Hirvieläinten näivetystauti

Hirvieläinten näivetystauti eli "CWD" () on tarttuva sienimäinen aivosairaus, jonka aiheuttavat prionit. Aiemmin tautia on todettu vain Pohjois-Amerikan hirvieläimissä. Tautia ei ole todettu alle vuoden ikäisillä eläimillä, ja se tarttuu hitaasti.
Francisco Olazar

Francisco Olazar (10. heinäkuuta 1885 Quilmes, Buenos Airesin maakunta, Argentiina – 21. syyskuuta 1958) oli argentiinalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän toimi myös Argentiinan maajoukkueen valmentajana MM-kilpailuissa 1930.
Olazar edusti koko 13-vuotisen pelaajauransa Racing Clubia. Hän pelasi Argentiinan maajoukkueessa kuusi ottelua Etelä-Amerikan-mestaruuskilpailuissa 1916.
Juan José Tramutola

Juan José Tramutola (21. lokakuuta 1902 La Plata, Buenos Airesin maakunta, Argentiina – 30. marraskuuta 1968) oli argentiinalainen jalkapallovalmentaja. Hän valmensi maajoukkuetta MM-kilpailuissa 1930.
Árpádin suku

Árpádin suku (unk. "Árpád-ház)" oli Unkarin ensimmäinen kuningassuku, joka hallitsi Unkaria 800-luvun lopulta vuoteen 1301.
Suvun historia ja nimitykset.
Suku on yksi Euroopan vanhimmista ja polveutuu ruhtinas Árpádista, joka johti madjaarit nykyiseen kotimaahansa Unkariin vuosina 895–896. Árpádin suvun viimeinen kuningas oli Andreas III, joka kuoli 1301 vailla perillistä. 
Suvun ensimmäisenä kuninkaana on tapana mainita Tapani (unk. "István") I Pyhä (?975–1038), jota pidetään kristityn kuningaskunnan perustajana ja Unkarin ensimmäisenä ”apostolisena kuninkaana”. Tapani kruunattiin legendan mukaan paavi Sylvester II:n lähettämällä kruunulla vuonna 1000. Tapania edeltäneitä hallitsijoita on historiankirjoituksessa tavattu nimittää (suuri)ruhtinaiksi. Itse asiassa myös Tapania edeltäneitä Unkarin hallitsijoita, esimerkiksi hänen isäänsä Gézaa, nimitetään latinankielisissä aikalaislähteissä ”kuninkaiksi” ("rex"), eikä kruunauksessa olennaista ollut kuninkaan arvonimi sinänsä vaan kirkon siunaus ja asema Euroopan hallitsijoiden vertaisena eikä esimerkiksi Saksan keisarin vasallina.
Historiantutkija András Gerőn mukaan ei itse asiassa tiedetä, miten Árpád-suvun kuninkaat itse ja heidän aikalaisensa tätä dynastiaa nimittivät. Árpád-suvusta tai Árpádin huoneesta on puhuttu vasta 1700-luvulta lähtien, jolloin jesuiitta-historiantutkijat ottivat tämän nimityksen käyttöön osana kansallista historiankirjoitusta. 1200-luvun lopun kronikoitsijan Simon Kézain mukaan Unkarin kuninkaat olivat "de genere turul," ’turul-linnun heimoa’ (kotkaa tai haukkaa muistuttava tarulintu "turul" oli tarun mukaan symbolisesti saattanut Árpádin isoäidin Emesen raskaaksi ja johdattanut Árpádin johtamia unkarilaisia heidän saapuessaan Unkariin), mutta tiedossa ei ole, käytettiinkö tätä nimitystä yleisemmin.
Suvun jäsenet.
Dynastian 400 vuoden aikana Árpádin kuningashuone synnytti 21 kuningasta, heidän joukossaan useita erinomaisia ​​organisoijia, valtiomiehiä ja sotapäälliköitä, jotka auttoivat tekemään Unkarista kukoistavan ja voimakkaan keskiaikaisen valtakunnan. Useiden dynastisten avioliittojen kautta Árpádin suku yhdistyi muihin Euroopan hallitsijasukuihin, niin että viimeisen Árpád-kuninkaan Andreas III:n kuoltua perinnöstä kilpailevat kruununtavoittelijat olivat kaikki naislinjaa myöten Árpád-suvun jälkeläisiä, myös lopulta Unkarin valtaistuimelle noussut Kaarle Robert, josta alkoi Unkarissa Anjou-dynastian valtakausi. Myös Anjou-suvun kuninkaat korostivat mielellään polveutumistaan Árpádeista. 
Pyhimyksiksi tai autuaiksi on julistettu lukuisia Árpád-suvun jäseniä ja jälkeläisiä:
Katso myös.
Luettelo Unkarin hallitsijoista: Árpádien hallitsijasuku
Jorge Sarmiento

Jorge Sarmiento (2. marraskuuta 1900 Lima, Peru – 20. helmikuuta 1957) oli perulainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän liittyi Perun A-maajoukkueeseen marraskuussa 1927 ja kuului joukkueen kokoonpanoon MM-kilpailuissa 1930, mutta ei pelannut yhdessäkään ottelussa.
Asevelimerkki

Asevelimerkki on tietyn sotilaallisen yksikön käyttämä epävirallinen tunnus. Toisinaan niitä teetetään jo sodan aikana, toisinaan sodan jälkeen. Asevelimerkkejä kutsutaan myös rähinäremmimerkeiksi. Merkkejä nimittäin pidetään usein komentovyössä. 
Suomessa asevelimerkit ovat olleet osa sotilasasuja, mutta niitä on myös käytetty siviilivaatteissa esimerkiksi silloin, kun tilanne on ollut siihen sopiva. Suomeen asevelimerkit tulivat Saksan armeijan vaikutuksesta. Merkkejä on talvisodan ja erityisesti jatkosodan ajalta, ja osa sotilaista kantoi talvisodan merkkejä jatkosodassa. Jatkosodan asemasotavaiheen aikana merkkejä suunniteltiin paljon, koska tällaiselle työlle oli aikaa.
Asevelimerkit ovat myös keräilykohteita.
Orenda

Orenda on Pirjo Honkasalon ohjaama suomalainen elokuva, joka tuli ensi-iltaan huhtikuussa 2025. Elokuvan on käsikirjoittanut Pirkko Saisio.
Elokuvassa Nora, menestyvä oopperalaulaja, saapuu saarelle, koska hänen miehensä on tehnyt itsemurhan ja halusi tulla haudatuksi saarelle. Natalia, kirkosta vieraantunut pappi, on eristäytynyt samalle saarelle. Kahden naisen kohtalot kietoutuvat toisiinsa tutkien syyllisyyden ja armon teemoja. 
Elokuvan pääosia näyttelevät Alma Pöysti, Pirkko Saisio, Hannu-Pekka Björkman sekä Luca Leino.
Orenda sai maailmanensi-iltansa International Film Festival Rotterdamin Big Screen -kilpasarjassa tammi-helmikuussa 2025. Elokuva valittiin Göteborgin elokuvafestivaalin Nordic Competition -sarjaan kilpailemaan parhaan pohjoismaisen elokuvan Dragon Award -palkinnosta.
Elokuvan ovat tuottaneet Misha Jaari ja Mark Lwoff Bufo-tuotantoyhtiöstä. Elokuvan levittää elokuvateattereihin B-Plan Distribution.
Călin Georgescu

Călin Georgescu on romanialainen poliitikko ja presidenttiehdokas.
Taustaltaan Georgescu on yliopiston professori ja kestävään kehitykseen erikoistunut kansainvälinen konsultti. Hän on toiminut muun muassa Romanian kansallisen kestävän kehityksen keskuksen johtajana ja korkeissa YK-viroissa.
Georgescu oli vuoteen 2022 asti laitaoikeistolaisen AUR-puolueen jäsen ja puolueen pääministeriehdokas vuonna 2021. Erottuaan puolueesta hän asettui itsenäisenä ehdokkaana ehdolle Romanian presidentinvaalissa vuonna 2024. Hän voitti vaalien ensimmäisen kierroksen saatuaan 23 prosenttia äänistä. Romanian perustuslakituomioistuin kuitenkin mitätöi kierroksen, koska Romanian tiedustelun mukaan valtiollinen toimija oli vaikuttanut vaaleihin tukemalla Georgescua sosiaalisessa mediassa. Georgescu pitää syytöksiä Romanian valtion yrityksenä estää hänen valintansa presidentiksi. Maaliskuussa 2025 Romanian vaaliviranomaiset eväsivät Georgescun asettumisen ehdolle toukokuussa uusittavalle presidentinvaalin ensimmäiselle kierrokselle.
Georgescua on luonnehdittu uskonnolliseksi, laitaoikeistolaiseksi ja kansallismieliseksi. Vaalikampanjassaan syksyllä 2024 Georgescu keskittyi sosiaaliseen mediaan ja käsitteli Romanian kasvavia asumiskustannuksia. Hän haluaa vähentää Romanian tuontiriippuvuutta, tukea maanviljelijöitä sekä lisätä kotimaisen ruuan ja energian tuontantoa. Georgescu on arvostellut Euroopan unionia ja Natoa siitä, etteivät ne edusta Romanian intressejä. Hän on syyttänyt amerikkalaisia sotilasyhtiöitä Ukrainan sodan manipuloimisesta sekä arvostellut Yhdysvaltain Romaniaan sijoittamaa ohjuspuolustusjärjestelmää vastakkainasetteluksi. Hän on myös kutsunut Venäjän kulttuuria itselleen läheiseksi ja Venäjän presidenttiä Vladimir Putinia isänmaalliseksi.
Léonora Miano

Léonora Miano (s. 12. maaliskuuta 1973 Douala, Kamerun) on ranskaksi kirjoittava kamerunilais-ranskalainen kirjailija. Miano muutti Ranskaan vuonna 1991 ja opiskeli Nanterren yliopistossa amerikkalaista kirjallisuutta. Hän asui Ranskassa vuoteen 2019, mistä lähtien on asunut Togossa. Mianoa pidetään yhtenä merkittävimpänä frankofonisena nykykirjailijana.
Kirjallinen ura.
Mianon esikoisromaani "L'Intérieur de la nuit" ("Yön sisin") sai ilmestymisvuotenaan 2005 kehuvan vastaanoton ja voitti kuusi kirjallisuuspalkintoa: Les lauriers verts de la forêt des livres, Révélation -palkinnon (2005); Louis Guilloux -palkinnon (2006); Montalembert-esikoiskirjapalkinnon (2006); René Fallet -palkinnon (2006), Bernard Palissy -palkinnon (2006) sekä l'Excellence camerounaise -palkinnon (2007), minkä lisäksi "Lire"-lehti valitsi teoksen vuoden 2005 parhaaksi ranskankieliseksi esikoisromaaniksi. Mianon toinen romaani "Contours du jour qui vient" ("Nousevan päivän ääret") sai vuoden 2006 lukiolaisten Goncourt-palkinnon. Jury koostui 15–18-vuotiaista lukiolaisista. Kolmannesta romaanistaan "La Saison de l'ombre" ("Varjokausi"), joka kuvaa orjakaupan alkua, Miano sai vuoden 2013 Fémina-palkinnon. Vuonna 2014 Mianolle myönnettiin Arts et Lettres -ritarikunnan ritarimerkki. 
Vuonna 2020 ilmestyneessä laajassa esseeteoksessaan "Afropea – Utopie post-occidentale et post-raciste" ("Afropea "–" jälkilänsimainen ja jälkirasistinen utopia") Miano peräänkuuluttaa "afrooppalaisen" (tosin sanoen afroeurooppalaisen) identiteetin uudelleen keksimistä, jotta rotukysymyksen umpikujasta päästäisiin eteenpäin. Uudissanalla "afrooppalaiset" ("afropéens, afropéennes") Miano hahmottaa, kuinka Afrikan ja Euroopan yhtyessä "afrooppalaiset" voivat ruumiillistaa ja toteuttaa imperialismin vastaista ja antirasistista yhteiskuntaa. Vuonna 2021 julkaistussa "L'Autre Langue des femmes" -teoksessaan ("Naisten toinen kieli") Miano kirjoittaa Saharan etelänpuoleisen Afrikan naisten historiaan, myytteihin, hengellisyyteen ja sosiaalisiin käytäntöihin perustuvasta rikkaasta ja monimuotoisesta perinnöstä. 
Vuodesta 2021 lähtien Miano on toiminut Frontières-Léonora Miano -palkinnon kummina. Mianolle omistettu, Lorrainen yliopiston perustama kirjallisuuspalkinto myönnetään vuosittain vuoden parhaalle rajojen tematiikkaa tutkivalle romaanille.
Kansallinen Liittoneuvosto

Kansallinen Liittoneuvosto oli Pekka Siitoinin ja Väinö Kuisman 1994 Vehmaalla perustama suomalaisten uusnatsiryhmien katto-organisaatio. Kansallisesta Liittoneuvostosta tehtiin dokumentti "Sieg Heil Suomi".
Ideologia.
Kansallinen Liittoneuvosto oli avoin uusnatsijärjestö, kuten kaikki jäsenryhmät. Kansallinen Liittoneuvosto sekoitti myös natsismia ja okkultismia, Siitoin oli kuuluista satanisti, Kuisma harrasti suomalaista uuspakanuutta ja Arjalaisen Veren Liitto harjoitti esoteerisia veriseremonioita.
Organisaatiot.
Kansallinen Liittoneuvoston jäsenet olivat Kansallis-Demokraattinen Puolue jota johti Pekka Siitoin, Arjalainen Germaaniveljeskunta jota johti Väinö Kuisma, Arjalaisen Veren Liitto jota johti Kristian Arje ja Suomen Kansallinen Rintama jota johti Kai Aalto. Liittoneuvosto käytti symboolinaan kalevalaista "runolaulajien käsiä".
Vaalit.
Vuonna 1996 Siitoin pyrki kaupunginvaltuustoon Naantalin iskulauseella "Natsi-Siitoin valtuustoon" ja oli viidenneksi suosituin ehdokas, mutta ei tullut valituksi D'Hondtin menetelmän takia koska osallistui omalla listallaan. Arjalainen Germaaniveljeskunta (myöhemmin Isänmaallinen Oikeisto) onnistui myös edustajan Hartolan kaupunginvaltuustoon.
Brian Thompsonin murha

Brian Thompsonin murha tapahtui 4. joulukuuta 2024 New Yorkissa klo 6.45 paikallista aikaa. Thompson oli UnitedHealthcare-yhtiön toimitusjohtaja. Murha aloitti Yhdysvalloissa viisi päivää kestäneen etsintäkuulutuksen.
Maanantaina 9. joulukuuta 2024 Luigi Mangione pidätettiin epäiltynä Thompsonin murhasta. Silminnäkijä oli tunnistanut Mangionen etsintäkuulutuksista. Poliisi löysi Mangionen halllusta useita väärennettyjä henkilötodistuksia sekä Thompsonin murhassa käytetyn kaltaisen aseen. Mangionella oli mukanaan kolmen sivun käsinkirjoitettu manifesti. Häntä vastaan nostetussa syytteessä on 11 syytekohtaa.
Reaktiot.
Thompsonin murhaan esitetyt reaktiot sosiaalisessa mediassa olivat laajalti positiivisia. "Helsingin Sanomien" mukaan murha on myös paljastanut yhdysvaltalaisten vihan maansa terveydenhuoltojärjestelmää kohtaan. UnitedHealthcare on toistuvasti estänyt ihmisiä pääsemästä terveydenhoitoon, mitä myös lainsäätäjät ja viranomaiset ovat arvostelleet.
Luigi Mangionea on luonnehdittu sankariksi, ja hänen oikeudenkäyntikulujaan varten on kerätty joukkorahoituksella 100 000 dollaria.
Meduusalla ei ole sydäntä

Meduusalla ei ole sydäntä on Tuukka Temosen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen draamaelokuva, joka tuli ensi-iltaan tammikuussa 2025.
Elokuvan teemana on, voiko menneisyyden traagisista tapahtumista selvitä koskaan ja onko ihmisellä, joka on tehnyt rikoksista pahimman, mahdollisuus saada koskaan anteeksi.
Elokuvan pääosia näyttelevät Olga Temonen, Helga Temonen, Eeva Eloranta ja Konsta Hietanen.
Elokuvan on tuottanut Optipari tuottajanaan Tuukka Temonen.
Vastaanotto.
Helsingin Sanomissa Tero Kartastenpää kirjoitti, että ”Temonen yllättää perheensä voimin tehdyllä isädraamalla”. Elokuva ”pohtii eettisesti vaikeaa sukulaissuhdetta. Tuukka Temonen on unohtanut kikkailut, ja siksi terapiaelokuva toimii”. ”Draama kolmen naisen perheestä nousee tekijänsä parhaimmistoon. Se on hillitty kuvaus eettisesti hankalasta sukulaisuudesta.” Ja kuvaaja ”Antti Ruusuvuori seuraa tilanteita rennoissa pitkissä kuvissa. Tarkennusta hakevat tiukat lähikuvat eivät häiritse kuten edellisissä temosissa. Erikoisotot eivät kikkaile vaan luotaavat tilaa, henkistä ja fyysistä.” Päänäyttelijöistä Kartastenpää toteaa, että ”yleensä ei ole hyvä idea tehdä näyttelijöiden elokuvaa kotivoimin, mutta oikean äidin ja tyttären – Olga ja Helga Temosen – väleissä on korvaamatonta luontevuutta.”
Episodissa Hannu Liekso totesi, että elokuva on ”Tuukka Temosen tähän mennessä hallituin elokuva, ja siitä on hänelle annettava tunnustus. Elokuvallisesti se myös näyttää hänen parhaalta itsetuotetulta työltään. Tästä kiitos kuuluu paljolti kuvaaja Antti Ruusuvuorelle.” Näyttelijöistä Liekso kertoi, että ”päähenkilöä esittävä [--] Helga Temonen näyttelee hienosti ja pystyy kannattelemaan tarinaa nuoresta iästään huolimatta. Erittäin kokenut Eeva Eloranta tekee takuuvarmaa työtä isoäitinä ja sopii rooliinsa täydellisesti.
Karjalaisessa Jussi Virratvuori arvioi, että ”käsikirjoitukseen, dramaturgiaan sekä henkilöohjaukseen Tuukka Temonen olisi – jälleen kerran – kaivannut auttavaa kättä ja konsultoivaa mieltä. Nyt draamassa on monia turhia juonikuviota ja kohtauksia, jotka syövät sekä aikaa että tilaa itse perusteemoilta. Draaman jännite katkeaa liian monta kertaa.”
Yksi tuhannesta

Yksi tuhannesta () on yhdysvaltalaisen kirjailijan Lionel Whiten vuoden 1955 rikosromaani. Se kertoo tarinan Johnny Claysta ja hänen värväämästä joukosta, jotka aikovat toteuttaa viimeiseen asti yksityiskohtaisesti hiotun kahden miljoonan dollarin ryöstön laukkaradalle. Uolevi Maajärven suomennos ilmestyi vuonna 1964 osana Vaasa Oy:n julkaisemaa Ilves-sarjaa.
Kirjan pohjalta Stanley Kubrick ohjasi vuonna 1956 elokuvan "Peli on menetetty" ("The Killing").
Lương Cường

Lương Cường (s. 15. elokuuta 1957) on Vietnamin presidentti 21. lokakuuta 2024 alkaen.
Tô Lâm

 
Tô Lâm (s. 10. heinäkuuta 1957) on vietnamilainen poliitikko ja entinen poliisi. Hän on toiminut Vietnamin kommunistisen puolueen pääsihteerinä elokuuta 2024 alkaen. Hän oli Vietnamin 13. presidentti toukokuusta lokakuuhun 2024. Yli 40 vuotta Vietnamin poliisissa toiminut Lâm toimi yleisen turvallisuuden ministerinä vuodesta 2016 vuoteen 2024, kunnes hänet valittiin presidentiksi.
Võ Thị Ánh Xuân

Võ Thị Ánh Xuân (s. 8. tammikuuta 1970) on vietnamilainen poliitikko ja opettaja. Xuân on tällä hetkellä Vietnamin kommunistisen puolueen 13. keskustoimeenpanevan komitean jäsen, Vietnamin sosialistisen tasavallan varapresidentti, maakunnan kansalliskokouksen valtuuskunnan 15. kansalliskokouksen edustaja An Giang. Xuân on Vietnamin historian nuorin varapresidentti.
Elina Viinamäki

Elina Viinamäki (s. 1971 Salla) on suomalainen kirjailija ja opettaja. Hänen esikoisteoksensa, novellikokoelma "Vaimoni – ja muita henkilökohtaisia asioita" (Atena, 2021) oli ehdolla Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon saajaksi. Kriitikko Outi Hytösen mukaan esikoisteos sisältää yhdeksän hyytävää ihmiskuvausta, jotka "näyttävät ihmisen paljaana ja kauheimmillaan. Ahdistavista tilanteista kerrotaan rauhallisesti ja tunteilematta", ja Viinamäki "on testannut novelleissaan mitä tapahtuu, kun kuvitelmat tai päässä pyörivät häiritsevät ajatukset saavat vallan ja alkavat määrittää todellisuutta." Viinamäen toinen teos, romaani "Käypä hoito" (Atena, 2024), oli ehdolla vuoden 2025 Runeberg-palkinnon saajaksi.
Isaak Kikoin

Isaak Konstantinovitš (Kušelevitš) Kikoin (; 28. maaliskuuta 1908 – 28. joulukuuta 1984) oli liettualais-syntyinen ydinfyysikko, joka työskenteli Neuvostoliiton ydinaseohjelmassa. Osan opinnoistaan oli Kikoin suorittanut Leningradin tiedeinstituutissa. Hänen tiedeopintojensa ohjaajana toimi Abram Ioffe. Taustaltaan syntyperäinen juutalainen Kikoin toimi vielä 1970-luvulla.
Kurtšatov-instituutissa työskennellyt I.K. Kikoin palkittiin muun muassa Neuvostoliiton valtionpalkinnolla, Sosialistisen työn sankarin arvonimellä sekä Leninin palkinnolla.
Katastrofilääketiede

Katastrofilääketiede on katastrofin jälkeen annettavaa lääketieteellistä apua. Katastrofialueilla tämä on pääasiassa tavallista lääketieteellistä työtä. Lääketieteellinen apu on osa muuta katastrofiapua, kuten majoituksen, puhtaan juomaveden ja riittävän ravinnonsaannin turvaamista. Katastrofi on tilanne, jolla on tai voi olla vakavia vaikutuksia ihmisiin, ympäristöön, omaisuuteen sekä kulttuuriperintöön. Kielitoimiston mukaa suomen kielessä katastrofista puhuttaessa voidaan käyttää myös sanaa suuronnettomuus. 
Kaikenkokoiset yhteisöt voivat kohdata kriisejä, jotka vaikuttavat merkittävästi sen kansalaisiin ja niiden kykyyn tarjota peuspalveluja, jotka mahdollistavat yhteisön toiminnan. Kun nämä haasteet syntyvät, on tärkeää, että on koulutettuja ammattilaisia, jotka ovat valmiita käsittelemään kansanterveysalan hätätilanteita ja lieventämään syntyviä vahinkoja. Tämän seurauksena katastrofilääketieteestä on tullut nouseva ala, joka auttaa yhteiskuntia varautumaan ja hallitsemaan vakavia tilanteita, jotka voivat mahdollisesti vaikuttaa tuhoisasti. 
Luonnonkatastrofi voi vaikuttaa ihmisten terveyteen välittömästi tai viivästyneesti. Esimerkiksi maanjäristyksessä syntyy välittömästi murskavammoja tai tulva voi viivästyneesti aiheuttaa aliravitsemusta tai hätämajoituksessa levitä kehkotuberkuloosi. Suuronnettomuudet voivat synnyttää suuria potilasmääriä. Ne vaativat nopeita ja tehokkaita toimia, jotta mahdollisimman moni voidaan hoitaa ja pelastaa asianmukaisesti. Sairaaloilla on etukäteen laadittuja suuronnettomuussuunnitelmia suuronnettomuuksien varalta. 
Katastrofilääketieteen koulutus Suomessa.
Helsingin yliopiston, Itä-Suomen yliopiston, Oulun yliopiston, Tampereen yliopiston ja Turun yliopiston lääketieteelliset tiedekunnat järjestävät lääketieteen opiskelijoille vapaavalintaisen opintokokonaisuuden "Sotilaslääketiede: kenttä- ja katastrofilääkinnän perusteet" yhteistyössä puolustusvoimien kanssa. Sotilaslääketieteen keskuksen ensihoito- ja simulaatiosektori toimii kotimaassa ensihoidon ja katastrofilääketieteen asiantuntijana. Se järjestää alan simulaatiokoulutusta puolustusvoimien omille yksiköille sekä muille viranomaisyhteistyötahoille. 
Avustusjärjestöt, kuten Suomen Punainen Risti kouluttaa avustustyöntekijäreserviin kuuluvia terveydenhuoltoalan ammattilaisia työskentelemään katastrofitilanteissa ja aseellisissa konflikteissa.
Big Train

Big Train on brittiläinen television sketsisarja, jota esitti BBC Two -kanava kahden tuotantokauden verran, kuusi jaksoa syksyllä 1998 ja kuusi uutta jaksoa vuonna 2002. Arthur Mathewsin ja Graham Linehanin luoman sarjan keskeisiä näyttelijöitä ovat Simon Pegg, Mark Heap, Kevin Eldon, Julia Davis, Catherine Tate ja Amelia Bullmore. Näyttelijät toimivat myös käsikirjoittajina. Sarjaa on esitetty myös Suomessa.
Surrealistiseksi sanotun ja mustaa huumoria viljelevän komediasarjan sketsiaiheita ovat muun muassa Paholainen Jeesuksen alaisena nykyaikaisessa toimistossa, palomiesten työtä ihailevat ja häiritsevät punatakkiset esteratsastajat, solkenaan kiroileva sairaanhoitaja Florence Nightingale ja absurdit parodiat ranskalaisista taide-elokuvista. Monissa sketseissä ihmiset käyttäytyvät ilman selityksiä eläinten tavoin. Sketsit kuvattiin 35 millimetrin filmille, mikä teki sarjan visuaalisesta ilmeestä huoliteltua.
Ljørdalenin kirkko

Ljørdalenin kirkko () on Trysilin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1872.
Trysilin kirkko

Trysilin kirkko () on Trysilin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen ristikirkko vuodelta 1861.
Søre Osenin kirkko

Søre Osenin kirkko () on Trysilin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1882.
Plassenin kirkko

Plassenin kirkko () on Trysilin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1907.
Østbyn kirkko

Østbyn kirkko () on Trysilin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1940.
Nordre Trysilin kirkko

Nordre Trysilin kirkko () on Trysilin kunnassa Norjassa sijaitseva puukirkko vuodelta 2000.
Tørbergetin kirkko

Tørbergetin kirkko () on Trysilin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1933.
Alvdalin kirkko

Alvdalin kirkko () on Alvdalin kunnassa Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1861.
Ahmad Khomeini

Sayyid Ahmad Khomeini (; 1946 – 1995 Teheran) oli Ruhollah Khomeinin nuorin poika.
Khomeini muutti vuonna 1966 isänsä luo Najafiin, jossa hänestä tuli papiston edustaja. Iranin vallankumouksen jälkeen hän koordinoi isänsä paluun Iraniin ja osallistui tämän sekä hallinnon virkamiesten väliseen vuoropuheluun. Khomeini vähensi osallistumistaan politiikkaan isänsä kuoltua vuonna 1989 ja Ali Khamenein noustua valtaan. Hän jatkoi tämän jälkeen opintojaan Qomissa. Viimeisinä vuosinaan Khomeini vastusti Akbar Hašemi Rafsandžanin pyrkimyksiä talouden liberalisointiin. Häntä pidettiin mahdollisena tulevana Iranin uskonnollisena johtajana. Khomeini kuitenkin sai sydänhalvauksen, vajosi koomaan ja kuoli Teheranissa vuonna 1995. Hänet haudattiin isänsä viereen.
Khomeinin odottamatonta kuolemaa on pidetty salaperäisenä, ja siitä onkin tehty erilaisia olettamia. Historioitsija Hossein Dehbashi väitti kuoleman johtuneen huumausaineiden yliannostuksesta. Hänen mukaansa väite oli peräisin entiseltä presidentti Rafsandžanilta. Dehbashin näkemys herätti ankaraa vastustusta sekä konservatiivien että reformistien piireissä. Reformisti Javad Emam väitti yliannostusväitteen olevan osa jyrkän linjan edustajien kampanjointia maltillisen linjan kannattajia vastaan. Konservatiivinen historioitsija Abbas Salimi Namin puolestaan syytti Dehbashia heikosta historian tuntemuksesta. Dehbashi tuomittiin väitteestään heinäkuussa 2022 kuudeksi kuukaudeksi vankeuteen. Häntä ei kuitenkaan pidätetty, ja hänen syytteensä kumottiin osana joukkoarmahdusta helmikuussa 2023.
Victor Nordan

Victor Nordan (13. toukokuuta 1862 Kristiania – 8. toukokuuta 1933 Oslo) oli norjalainen arkkitehti, joka suunnitteli erityisesti sairaaloita ja kirkkoja. Hänen isänsä oli arkkitehti Jacob Wilhelm Nordan.
Tarttuva sienimäinen aivosairaus

Tarttuva sienimäinen aivosairaus eli TSE-sairaus () on yleisnimi ihmisten ja eläinten taudeille, joissa aivokudos rappeutuu ja muuttuu rakenteeltaan pesusientä muistuttavaksi. Ne ovat eteneviä, parantumattomia ja kuolemaan johtavia sairauksia, ja ne tarttuvat prionien välityksellä.
TSE-taudit ihmisissä.
Ihmisten TSE-tauteja tunnetaan varmasti neljä:
TSE-taudit eläimissä.
Tunnetuimmat eläinten TSE-taudit ovat:
TSE-sairauksia on havaittu myös turkiseläiminä kasvatetuissa minkeissä ("Transmissible mink encephalopathy", TME), myös Suomessa vuonna 1966, sekä kissaeläimissä ("Transmissible feline encephalopathy", TFE) ja sorkkaeläimissä.
Rolfs

Rolfs on asuinalue Kalixin kunnassa Norrbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Se muodosti aiemmin oman taajamansa, mutta kasvoi kiinni Kalixin taajamaan vuonna 2018.
Nyborg (Ruotsi)

Nyborg on taajama Kalixin kunnassa Norrbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 769 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Risögrund

Risögrund on taajama Kalixin kunnassa Norrbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 632 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Sangis

Sangis on taajama Kalixin kunnassa Norrbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 487 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Bredviken

Bredviken on taajama Kalixin kunnassa Norrbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 369 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Lucas Pettersson

Lucas Pettersson (s. 17. huhtikuuta 2006 Örnsköldsvik, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa on keskushyökkääjä ja hän laukoo vasemmalta. Petterson edustaa SHL-joukkue MoDo Hockeyta. Hänellä on sopimus joukkueen kanssa kauden 2026–2027 loppuun saakka.
Petterssonin kasvattajaseura on ÖSK HK. NHL-joukkue Anaheim Ducks varasi hänet toisella kierroksella 35. varausvuorolla . Pettersson on pelannut 24 SHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on syöttänyt yhden maalin. Uran tilastot päivitetty 10. joulukuuta 2024.
Karlsborg (Kalix)

Karlsborg on teollisuusalue Kalixin kunnassa Norrbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Siellä sijaitsee muun muassa Billerudin paperitehdas.
Gammelgården

Gammelgården on taajama Kalixin kunnassa Norrbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 270 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Paaskeri

Paaskeri () on taajama Kalixin kunnassa Norrbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 208 asukasta vuonna 2021.
Pålänge

Pålänge (aik. Påläng) on taajama Kalixin kunnassa Norrbottenin läänissä samannimisessä historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 221 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Belizen yliopisto

Belizen yliopisto (, UB) on vuonna 2000 perustettu julkinen yliopisto Belizessä, Keski-Amerikassa. Yliopiston pääkampus sijaitsee pääkaupunki Belmopanissa. Lisäksi yliopistolla on kampukset Belize Cityssä, Central Farmissa ja Punta Gordassa.
Kooltaan yliopisto on melko pieni: opiskelijoita on alle 4 000. Pääosa Belizen yliopiston opiskelijoista opiskelee alempaa korkeakoulututkintoa (B.Sc. tai B.A.) tai sitä suppeampaa associate-tutkintoa. Vain pieni osa yliopisto-opiskelijoista opiskelee ylemmän korkeakoulututkinnon. 
Belizen yliopisto perustettiin vuonna 2000 yhdistämällä viisi oppilaitosta: University College of Belize (UCB), Belize Technical College (BTC), Belize Teachers’ Training College (BTTC), Belize School of Nursing (BSN) ja Belize College of Agriculture (BCA). Yliopiston pääkampus siirtyi virallisesti pääkaupunki Belimopaniin vuonna 2004. Kesällä 2024 yliopisto kertoi käynnistävänsä viisivuotisen lääketieteen kandidaattikoulutuksen (B.Sc.) Belizessä ja perustavansa lääketieteellisen tiedekunnan.
Belizen yliopisto luokitellaan tyypillisesti kotimaansa parhaaksi yliopistoksi. Verkkonäkyvyyttä korostavassa espanjalaisessa Webometrics-yliopistorankingissa yliopisto ylsi vuonna 2024 maailmanlistan sijalle 7962.
Barium (kaupunki)

Barium () oli antiikin aikainen kaupunki Apuliassa Italiassa. Se on kehittynyt nykyiseksi Barin kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.
Maantiede.
Bariumin kaupunki sijaitsi Italian niemimaan itärannikolla eli Adrianmeren rannalla 75 roomalaista mailia luoteeseen Brundisiumista ja 36 mailia itäkaakkoon Aufidus (nyk. Ofanto) -joen suusta. Strabon antaa vastaaviksi mitoiksi 700 ja 400 stadionia, mutta ne ovat kummatkin liioiteltuja.
Barium oli tärkeä satamakaupunki. Sen lisäksi se sijaitsi merkittävässä teiden risteyskohdassa, jossa ristesivät Adrianmeren rannikkoa pitkin kulkenut tie sekä sisämaasta tullut tärkeä tie, joka oli ensin Via Minuciaa ja sittemmin Via Appiaa oikaissutta Via Trajanaa. Lisäksi Bariumista kulki poikkitie Italian ”saappaankoron” poikki Tarakseen eli roomalaisittain Tarentumiin. Sen pituus oli "Itinerarium Antonini Augustin" mukaan 60 mailia.
Historia.
Barium oli alun perin peuketien ("Peucetii") heimon kaupunki. Se ei esiinny antiikin ajan historiankirjoituksessa ennen aikaa, jolloin roomalaiset valtasivat Apulian, eivätkä antiikin lähteet kerro myöskään sen synnystä. Kaupungin lyömät rahat kuitenkin osoittavat, että se sai jo varhain paljon kreikkalaisia vaikutteita. Vaikutteet saattoivat olla peräisin Taraksesta. Rahat myös osoittavat, että kaupunki on ollut suhteellisen merkittävä 200-luvulla eaa.
Livius mainitsee Bariumin lyhyesti. Myös Horatius mainitsee sen kalastajakaupunkina. Tacituksen mukaan Barium oli asemaltaan "municipium". Sen nimi esiintyy Apulian kaupunkien joukossa myös Strabonilla, Plinius vanhemmalla ja muilla maantieteilijöillä.
Mainintojen perusteella Bariumin satama oli alueen tärkein jo 180 eaa. Roomalaisena "municipiumina" kaupunki luettiin Claudian "tribukseen". Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Barinus", kreikaksi "Barīnos" (). Kaupungista tuli piispanistuin vuonna 347, ja sen ensimmäinen piispa oli Gervasius.
Bariumin sijainti tärkeän tien varrella sekä sen satama edesauttoivat kaupungin säilymistä, mutta se ei vaikuta nousseen tavallista "municipiumia" merkittävämmäksi ennen Länsi-Rooman kukistumista. Se oli pitkään langobardien, saraseenien ja bysanttilaisten kiistakapulana, mutta päätyi vuonna 875 Bysantille. Bysanttilaiset tekivät kaupungista Longobardian "theman" pääkaupungin, jossa hallitsi maaherrana "katepano". Normannit valtasivat kaupungin vuonna 1071. Kaupunki on kehittynyt edelleen nykyiseksi Bariksi.
Rakennukset ja löydökset.
Antiikin ajan kaupungista ei ole säilynyt kuin vähäisiä jäänteitä, koska myöhempi kaupunki on aina ollut samalla paikalla. Barin Città Vecchiassa sijaitsevan, 1100- tai 1200-luvulla rakennetun normannilinnan arvellaan sijaitsevan antiikin aikaisen akropoliin paikalla. Kaupungin löydöksiin lukeutuu muun muassa roomalaisaikaisia piirtokirjoituksia. Kaupungin ympäristöstä on löydetty paljon keramiikkaa, joka osoittaa kaupungin lyömien rahojen ohella voimakasta kreikkalaisvaikutusta.
Onkeion

Onkeion (, ) eli Onkai (, ) oli antiikin aikainen kylä tai pieni kaupunki Arkadiassa Kreikassa. Se sijaitsi lähellä Thelpusaa, mutta sen tarkempaa sijaintipaikkaa ei tunneta varmuudella. 
Onkeion sijaitsi Ladon (nyk. Ládonas) -joen varrella etelään Thelpusan kaupungista. Pausanias, joka kävi Onkeionissa 100-luvulla, johti paikan nimen sitä kreikkalaisen mytologian mukaan kerran hallinneesta Onkioksesta eli Onkoksesta, Apollonin pojasta. Muut lähteet mainitsevat Onkai-nimisen pienen kaupungin, joka on todennäköisesti sama paikka kuin Pausaniaan Onkeion.
Pausaniaan mukaan Onkeionissa oli Demeter Erinnykselle omistettu temppeli. Ohitettuaan kyseisen temppelin Ladon ohitti Apollon Onkaiateen temppelin ja sen vastarannalla sijainneen Asklepioksen temppelin.
William Martin Leake sijoitti Onkeionin nykyiseen Toumpítsiin noin kaksi kilometriä Thelpusan paikasta etelään. Sieltä on löydetty asutuksen sekä 500–400-luvulle eaa. ajoitetun temppelin jäänteet.
Pylai

Pylai (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Arkadiassa Kreikassa. Sen tarkempaa sijaintipaikkaa ei tunneta, mutta sen arvellaan sijainneen Arkadian länsiosassa.
Myöskään Pylain historiasta ei tiedetä mitään. Kaupungin mainitsee vain Stefanos Byzantionlainen. Pylai on luetteloitu nykytutkimuksessa klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon pelkästään sillä perusteella, että tutkijat katsovat eräästä 400-luvulta eaa. peräisin olevasta piirtokirjoituksesta tunnetun etnonyymin "Parpylaios" () olevan Pylain kansalaisiin liittyvä etnonyymi.