Pagai

Pagai (, ) eli Pegai (; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Megariissa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Mándra-Eidyllían kunnan Káto Alepochórin kylän paikalla.
Maantiede.
Pagai oli rakennettu kukkulalle, joka sijaitsi lähellä Korintinlahteen kuuluvan Alkyonidienlahden rantaa. Se oli Megaran kaupungin satama Megaran kannaksen länsirannikolla eli Korintinlahden puolella, ja se oli Megariin toiseksi tärkein kaupunki keskuskaupungin jälkeen. Strabonin mukaan kaupunki sijaitsi kannaksen kapeimmalla kohdalla, ja etäisyys Pagaista toisen puolen eli Saroninlahden rannikon Nisaiaan oli 120 stadioninmittaa. Kaupunki sijoitetaan nykyiseen Káto Alepochóriin noin 20 kilometriä nykyisestä Mégarasta luoteeseen. Sen akropoliina eli yläkaupunkina ja linnavuorena toimi kukkula, jolla nykyisin sijaitsee Elävöittävän lähteen ("Zoodóchos Pigí") kirkko.
Pagain kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. Pagaista pohjoiskoilliseen sijaitsi Aigosthena, ja sen ja Pagain välissä pieni Panormoksen satamakaupunki, joka oli Pagain ja Aigosthenan kiistelyn kohteena.
Historia.
Pagain arvellaan olleen poliksena Megaran alaisuudessa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Pagaios" (). Kaupungilla oli strategista merkitystä erityisesti 400-luvulla eaa. peloponnesolaissodan aikana ja alla. Kun megaralaiset liittyivät Ateenan puolelle vuonna 455 eaa., ateenalaiset perustivat Pagaihin varuskunnan ja käyttivät sen satamaa tehdessään sotaretkiä Peloponnesoksen pohjoisrannikolle. Ateenalaiset pitivät kaupunkia hallussaan jonkin aikaa vielä senkin jälkeen kun megaralaiset kapinoivat heitä vastaan vuonna 454 eaa., mutta samana vuonna tehdyssä kolmikymmenvuotisessa rauhassa he luovuttivat paikan megaralaisille. Peloponnesolaissodan aikaan vuonna 424 eaa. Pagai oli Megarasta paenneen aristokraattisen puoluekunnan hallussa.
Pagai sai itsenäisyyden hellenistisellä kaudella 100-luvulla eaa. Se liittyi Akhaian liittoon ja löi omaa rahaa. Strabon kutsuu Pagaita megaralaisten linnoitukseksi. Kaupunki säilyi asuttuna bysanttilaiselle kaudelle saakka, jolloin se mainitaan piispanistuimena.
Rakennukset ja löydökset.
Pagain kaupunki on ollut ympäröity muurein, jotka ateenalaiset rakensivat noin vuonna 460 eaa. Linnoitusmuurit ulottuivat akropoliilta satamaan. Muureista, torneista ja porteista on löydetty joitakin osia. Pagaissa tiedetään piirtokirjoituslähteiden perusteella olleen teatteri, mutta sitä ei ole löydetty. Kaupungissa oli myös agora. Piirtokirjoitusten perusteella Pagaissa on ollut Apollon Lykeioksen kultti ja näin oletettavasti myös tälle omistettu pyhäkkö. Myös Zeuksen, Artemiin ja Isiksen pyhäköt mainitaan.
Pausanias näki Pagaissa heeros Aigialeukselle omistetun pyhäkön. Aigialeus oli Thebaa vastaan hyökänneitä argoslaisia epigoneja, joka kaatui Glisaksessa, mutta haudattiin Pagaihin. Pausanias näki Pagaihin johtaneella tiellä myös kallion, joka oli täynnään nuolten tekemiä jälkiä. Ne olivat kuulemma peräisin siitä, että Mardonioksen johtama persialainen ratsuväki oli ampunut siihen nuolensa, kun Artemis sai heidät luulemaan sitä kreikkalaisten sotajoukoksi. Tämän tapahtuman muistoksi Pagaissa oli pronssinen Artemis Soteiran patsas.
Kaupungin hautausmaita on löydetty muurien ulkopuolelta. Haudat ajoittuvat 400-luvulta eaa. kristilliselle kaudelle 400-luvulle jaa. saakka. Yhden hautausmaan arkeologinen alue sijaitsee akropoliilta noin 450 metriä itään nykyisellä Pyrgárin kukkulalla. Sen haudat ajoittuvat 400-luvulta eaa. hellenistiselle kaudelle.