Miesflunssa

"Miesflunssa" on arkikielen termi, jolla naljaillaan miesten liioittelevan flunssaoireitaan. Tutkimusten mukaan miehet eivät kuitenkaan valita samanlaisista taudeista enempää kuin naiset, vaan heillä on heikompi vastustuskyky ja siksi influenssan ja koronapandemian kaltaiset sairaudet ovat heillä rajumpia ja vaarallisempia. Miesten infektiokuolleisuus on korkeampi. Kalliita ja laajoja satunnaisseurantatutkimuksia aiheesta ei ole vaivauduttu tekemään.
Naishormoni estrogeeni vahvistaa vastustuskykyä ja mieshormoni testosteroni näyttää heikentävän sitä. Syynä voivat olla erilaiset lisääntymisstrategiat sukupuolten evoluutiossa.
Alkuperä ja kulttuuriset vaikutukset.
Termin "miesflunssa" () uskotaan saaneen alkunsa 1990-luvulta. Varhaisin tunnettu käyttö löydettiin Usenet-uutisryhmässä misc.health.diabetes vuonna 1999 lähetetystä viestistä, Oxford English Dictionary dokumentoi. Sittemmin termi sai tunnustusta populaarikulttuurissa ja siitä on keskusteltu miesten hengitystiesairauksien kokemien oireiden vakavuuden kokemista.
Käsite "miesinfluenssa" on herättänyt kiistaa, erityisesti Bootsin mainoksesta, jonka tunnuslause oli "kun hän (mies) on sairas eikä sinulla ole aikaa olla - hanki flunssa- ja flunssatuotteita vain 99 pennillä Bootsista." Tämä mainos käynnisti keskustelun sukupuolistereotypioista ja sairauskäsityksistä populaarikulttuurissa. 
Tieteellinen tutkimus.
Tutkimukset ovat tuottaneet tarkempia näkemyksiä sukupuolen, hormonien ja immuunivasteiden välisestä vuorovaikutuksesta. Cambridgen yliopiston tutkijoiden mukaan evoluutiotekijät ovat saattaneet saada naiset kehittämään vahvemman immuunijärjestelmän kuin miehet erilaisten lisääntymisstrategioiden vuoksi. Lisäksi Queenslandin yliopistossa vuonna 2011 tehty tutkimus viittaa siihen, että naishormonit, kuten estrogeenit, auttavat premenopausaalisia naisia taistelemaan infektioita vastaan. Tämä lisäsuoja menetetään vaihdevuosien jälkeen.
Professori Juhani Knuutin mukaan miesten vakavammista taudeista on riittävästi todisteita solu- ja eläinkokeita myöten. Lisäksi miesten riski joutua sairaalaan tai kuolla on suurempi. Silti miehet eivät hakeudu hoitoon yhtä herkästi kuin naiset. Naiset ovat flunssissa työkyvyttömiä puolitoistapäivää, miehet kolme.
2017 BMJ:n lääketieteellinen katsaus.
"The BMJ" :n joulun 2017 numerossa katsaus olemassa oleviin tutkimuksiin tuo esiin merkittäviä eroja immuunivasteessa ja influenssan tuloksissa miesten ja naisten välillä. Epidemiologiset tiedot osoittivat, että miehillä saattaa olla suurempi riski joutua sairaalaan ja kuolla influenssaan kuin naisilla. Hongkongin kausi-influenssaa koskevat tiedot vuosilta 2004–2010 osoittivat korkeamman riskin joutua sairaalaan aikuisilla miehillä. Yhdysvaltalainen havainnointitutkimus vuosina 1997–2007 raportoi influenssaan liittyvien kuolemien lisääntyneen miesten keskuudessa, vaikka otettaisiin huomioon mm. kuten sydänsairaus, syöpä, krooninen hengityselinten sairaus ja munuaissairaus.
Influenssarokotusta koskevat tutkimukset viittaavat siihen, että naiset saattavat reagoida rokotuksiin paremmin kuin miehet, heillä on enemmän paikallisia (iho) ja systeemisiä (koko kehon) reaktioita ja heillä on parempi vasta-ainevaste. Miesten testosteronitasojen havaittiin mahdollisesti vaikuttavan heidän vasteeseensa influenssarokotukseen, ja miehillä, joilla on korkeimmat tasot, on taipumus alhaisempaan vasta-ainevasteeseen. Tämä alhaisempi vaste voi myötävaikuttaa siihen, että rokotetut miehet saavat sairaudesta vakavampia oireita kuin naiset, koska he eivät ehkä reagoi rokotuksiin yhtä tehokkaasti. 
Lisäksi influenssatartunnan saaneiden nenäsolujen koeputkitutkimukset kertoivat naishormoni estradiolin roolista. Altistuminen estradiolille vähensi immuunivastetta naisten soluissa, mutta ei miesten soluissa. Hoito antiestrogeenilääkkeillä torjui tämän vaikutuksen. Koska flunssan oireet johtuvat suurelta osin kehon immuunireaktiosta, naisten heikentynyt immuunivaste voi johtaa lievempiin oireisiin.
Vaikutukset terveydenhuoltoon.
"Miesflunssan" käsitteellä on merkittäviä vaikutuksia terveydenhuoltoon, erityisesti terveydenhoidon tasapuolisen saatavuuden varmistamisessa ja sairauksiin liittyvien väärinkäsitysten kumoamisessa. Tutkimukset osoittavat, että miehet ovat vähemmän taipuvaisia hakeutumaan lääkärin hoitoon, kun he voivat huonosti, ja he voivat vähätellä oireitaan. On erittäin tärkeää omaksua näyttöön perustuvia sukupuolisensitiivisiä lähestymistapoja lääketieteessä diagnosoinnin ja hoidon tehostamiseksi. Stereotyyppiset kuvaukset miehistä heikkoina tai liioittelevina potilaina voivat estää heitä hakemasta lääketieteellistä apua, mikä tuottaa myrkyllistä maskuliinisuutta.
Lääketieteen tohtori, professori Juhani Knuutin mukaan ehkä miesten ei sallita valittavan sairauksistaan yhtä lailla kuin naisten, ja siksi yhteiskunta reagoi siihen "miesflunssavähättelyllä".