Kristinusko Kreikassa

Kristinusko on Kreikan suurin uskonto. Se toimii maassa sekä ortodoksisten paikalliskirkkojen ja katolisen kirkon että erilaisten protestanttisten suuntausten kautta. Suurin osa kreikkalaisista kuuluu ortodoksiseen kirkkoon.
Tunnustuskunnat.
Ortodoksinen kirkko.
Kreikkalaisista noin 95 % tai maltillisimmassa arvioissa noin 81–90 % on ortodokseja. Ortodoksinen kirkko toimii Kreikassa useassa osassa. Suuren osan Kreikasta kattaa autokefalinen Kreikan ortodoksinen kirkko. Sen alueiden pohjoisosa sekä osa Egeanmeren saarista kuuluu hengellisesti Konstantinopolin ekumeenisen patriarkaatin alaisuuteen, kun taas Dodekanesian saaret kuuluvat suoraan ekumeenisen patriarkaatin alaisuuteen. Kreetan alueella toimii Kreetan kirkko, joka on puoliautonominen ekumeenisen patriarkaatin alaisuudessa. Athos eli Pyhän Vuoren autonominen munkkivaltio on itsehallinnollinen ekumeenisen patriarkaatin alaisuudessa. Kaikki nämä ovat osa laajempaa kreikkalaisortodoksista kirkkoa.
Kreikan ortodoksisen kirkon johtaja on Ateenan ja koko Kreikan arkkipiispa. Vuodesta 2008 lähtien johtajana on toiminut arkkipiispa Ieronymos II. Kreikan ortodoksisen kirkon keskus sijaitsee Ateenassa ja kirkkoon kuuluu noin 10 miljoonaa jäsentä.
Katolinen kirkko.
Katolinen kirkko on Kreikassa kuten muuallakin osa maailmanlaajuista katolista kirkkoa. Kreikkalaisista katolilaisia on noin eli noin . Katolilaisuus saapui Kreikkaan lännestä neljännen ristiretken myötä vuonna 1204 alkaneen frankkivallan aikana, ja juurtui tuona aikana erityisesti Kreikan saaristoon. Katolisen kirkon hallinnossa Kreikassa on neljä arkkihiippakuntaa, neljä muuta hiippakuntaa ja yksi apostolinen vikariaatti.
Protestanttiset kirkot.
Eri protestanttisten suuntausten jäsenmäärä Kreikassa on arviolta noin eli noin . Suurin ja vanhin protestanttinen suuntaus on presbyterismiä edustava Kreikan evankelikaalinen kirkko.
Historia.
Apostolinen ja varhaiskristillinen aika.
Kristinusko syntyi kreikkalais-roomalaisen kulttuurin vaikutuspiirissä ja tuli Kreikkaan pian varhaiskristillisellä ajalla apostoli Paavalin toiminnan kautta. Kreikkalainen kulttuuri on vaikuttanut paljon kristinuskon kehitykseen. Alkukristityt omaksuivat kreikkalaisilta muun muassa taipumuksen teoreettiseen ajatteluun ja älyllisiin väittelyihin.
Kreikassa syntyi varhaiskristilliset seurakunnat Filippoihin, Thessalonikeen, Ateenaan ja Korinttiin. Ensimmäisellä vuosisadalla seurakuntia toimi myös muun muassa Beroiassa, Aiginassa, Kenkhreaissa ja Patmoksella. 100-luvulla seurakuntia syntyi muun muassa Larissaan, Spartaan, Samokselle, Gortyniin ja Knossokseen.
Myöhempi historia.
Idän ja lännen kirkkojen erottua toisistaan Kreikka muodostui osaksi ortodoksisen kirkon aluetta. Katolilaisuus saapui Kreikkaan lännestä pysyvämmin neljännen ristiretken myötä vuonna 1204. Tuon jälkeen monet frankkivallan alla olleilla alueilla asuneet kreikkalaiset olivat virallisestikin jonkun aikaa katolisen arkkipiispan alaisuudessa, mutta kirkko säilytti itäisen luonteensa. Osmanivallan aikana turkkilaiset hallitsivat kreikkalaisia ortodoksisen papiston välityksellä. Katolinen suuntaus on säilynyt nykyaikaankin venetsialaisvallan alla pidempään olleilla alueilla. Kreikan vapaussodan ainakin symbolisena alkuna pidetään sitä, kun ortodoksinen piispa Germanos nosti itsenäisyystaistelun lipun vuonna 1821. Vapaussota sai paljon tukea luostareilta.