Buddhalaisuus Suomessa

Buddhalaisuus on Suomessa harjoitettava vähemmistöuskonto. Buddhalaisia arvioidaan olevan Suomessa selvästi yli 20 000 ja määrä on kasvussa.
Suomen ensimmäinen Stupa sijaitsee Siikaisissa. Stupa oli valmistumisajankohtana maailman pohjoisin. Viisi metriä korkea graniittipatsas symboloi sisäistä rauhaa sekä maailman rauhaa. 
Nykyinen dalai-lama, Tenzin Gyatso, vieraili Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 1988. Yhteensä vierailuita on ollut viisi, joista viimeisin oli vuonna 2011. 
Historia.
Kulttuurikontakteja buddhalaisiin on todennäköisesti ollut jo viikinkiajalta koko Skandinavian alueella, josta kielivät muun muassa Tukholman lähiseuduilta löytynyt pronssinen Buddhan patsas, joka ajoittuu 600-luvulle. 1700–1800-luvuilla Karjalan kannakselle saapuneet kalmukit olivat uskonnoltaan buddhalaisia. Autonomian aikana tähän uskontoon viitattiin kuitenkin "pakanuutena" tai kirkonkirjoissa "kalmukinuskona".
1800-luvulla buddhalaisuutta alettiin tutkia Suomessa osana uskontotiedettä ja kulttuurintutkimusta. Ensimmäinen suomalainen buddhalaisuudesta kertova kirja oli Carl Robert Sederholmin kirjoittama, vuonna 1886 julkaistu "Buddha den upplyste och hans lära". Kiinnostusta buddhalaisuuteen isoissa kaupungeissa ajoi Teosofinen Seura ja näissä piireissä Suomessa levisi etupäässä theravada-suuntaus..
Esimerkiksi Mannerheim vieraili Tiibetissä ja tapasi Thubten Gyatson, 13. dala-laman, vuonna 1908. Hän oli vain kolmas eurooppalainen, jolle oli suotu audienssi dalai-laman kanssa. Mannerheim sai tuolloin dalai-lamalta valkoisen kuvioidun hatakin, tiibetiläisen liinan, joka oli määrä viedä lahjaksi Venäjän keisari Nikolai II:lle. 
Itsenäisyyden aika.
Buddhalaiset alkoivat järjestäytyä jatkosodan jälkeen ja ensimmäinen buddhalainen järjestö, "Buddhismin Ystävät – Buddhismens Vänner ry" (nykyään nimellä "Bodhidharma ry"), perustettiin vuonna 1947. Yhdistyksen perustamiseen vaikuttivat muun muassa Yrjö Kallisen "Zen – idän sanoma valaistuksesta" -kirjan julkaisu vuonna 1944 sekä Intian suurlähettiläänä toimineen Hugo Valvanneen tekemät "Dhammapadan" käännökset vuonna 1953. Toiminta oli lähes pysähtynyttä 1980-luvun alkupäässä, mutta se lähti uuteen nousuun vuodesta 1985 lähtien.
Tiibetinbuddhalaisuus sai jalansijaa Suomessa, siinä missä muissakin länsimaissa, tiibetiläisten pakolaisten mukana sekä alueen miehityksen vuoksi.
Buddhalaisuus nykyajan Suomessa.
Suomen buddhalaiset ovat hyvin heterogeeninen ryhmä, joka koostuu niin maahanmuuttajataustaisista kuin kantaväestöstäkin. Varsinkin vietnamilaiset ja thaimaalaiset ovat suuria buddhalaisia ryhmiä Suomessa. Kantaväestön kohdalla esimerkiksi positiiviset asenteet buddhalaisuutta ja sen oppeja kohtaan ovat lisänneet kiinnostusta uskontoa kohtaan. Kantaväestön kohdalla on myös huomioitava, että monet mieltävät itsensä buddhalaisiksi, mutta eivät esimerkiksi osallistu säännöllisesti minkään buddhalaisen järjestön toimintaan.
Buddhalaisuus poikkeaa muiden uskontojen kohdalla siitä, että monet buddhalaiset eivät kuulu uskontokuntiin, joten on vaikea sanoa, käännytäänkö vai synnytäänkö uskontoon Suomessa enemmän. Lisäksi kaikki buddhalaiset yhdistykset eivät ole rekisteröityneet uskonnollisiksi yhdyskunniksi. Esimerkiksi vuonna 2017 rekisteröitiin vain yksi uusi buddhalainen uskonnollinen yhdyskunta Kajaanissa.. Vuonna 2009 perustettu Suomen Buddhalainen Unioni pyrkii toimimaan kattojärjestönä yksittäisille suomalaisille järjestöille. Erilaisia buddhalaisia ryhmittymiä, joista kaikki eivät ole rekisteröityneitä yhdistyksiä, Suomessa noin 40. Unioni on myös laatinut vuoden 2016 opetussuunnitelmaan sopivat, ja opetusministeriön tarkastamat, buddhalaisen uskonnonopetuksen perusteet sekä peruskouluun että lukioon. 
Munkkeja ja nunnia on Suomessa hyvin vähän. Tunnettuja ovat munkki Tae Hye sunim ja nunna Ani Sherab. Vuosina 2009–2013 Santeri Ahola toimi buddhalaisena munkkina Thaimaassa ja hänen kokemuksiaan käsiteltiin mediassa tämän lähdettyä luostarista.
Eri maahanmuuttajataustaisilla yhteisöllä on omat temppelinsä, jotka toimivat yleensä myös luostareina. Niiden toimintaa rahoitetaan jäsenmaksuilla ja yksityisten henkilöiden lahjoituksilla. Esimerkiksi Kuopion Karttulan Syvänniemen kylällä sijaitsee burmalais-suomalaisen yhteisön Ratanasukhan luostari. Suomen ensimmäinen buddhalainen temppeli Suomen vietnamilaisten buddhalaisten yhdyskunnan Liên Tâm -luostari on rakennettu Turun Moisioon. Valtakunnallisia järjestöjä, kuten esimerkiksi Suomen Timanttipolku-buddhalaiset, ylläpitää seitsemää keskusta ympäri maata.