Modaalinen realismi

Modaalinen realismi on ontologinen näkemys, jonka mukaan mahdolliset maailmat ovat yhtä todellisia kuin aktuaalinen maailma. Se perustuu ennen kaikkea seuraaviin ajatuksiin: mahdolliset maailmat ovat olemassa, ne eivät ole lajiltaan erilaisia kuin aktuaalinen maailma, niitä ei voida palauttaa muihin entiteetteihin, ja termi ”aktuaalinen” on aktuaalisten maailmojen tapauksessa indeksikaalinen.
Modaalista realismia on kannattanut ennen kaikkea David Kellogg Lewis, joka teoksessaan "Plurality of Worlds", 1986, on postuloinut multiversumin olemassaolon yksinomaan filosofisista syistä.
Termi "mahdolliset maailmat".
Mahdollisten maailmojen nimi johtaa Leibnizin teoriaan mahdollisista maailmoista.
Aktuaalista maailmaa pidetään ainoastaan yhtenä äärettömästä joukosta loogisesti mahdollisia maailmoja, jotkut "lähempänä" aktuaalista maailmaa ja jotkut kaukaisempia. 
Propositio on välttämätön, jos se on tosi kaikissa mahdollisissa maailmoissa ja mahdollinen, jos se on tosi vähintään yhdessä maailmassa.
Mahdollisten maailmojen luonne.
David Lewisin modaalisen realismin keskiössä ovat seuraavat mahdollisia maailmoja koskevat käsitykset:
Mahdollisia maailmoja pidetään usein todellisina mutta abstrakteina mahdollisuuksina, mutta joskus pelkkinä metaforina. Lewis itse sanoi ottavansa modaalisen realismin vakavasti ja jopa kirjaimellisesti. Hänen mukaansa mahdollisia maailmoja vastaan voidaan suunnata vain samoja argumentteja, jotka käyvät yhtä lailla joukkoja vastaan. Tästä huolimatta filosofit eivät kyseenalaista joukko-oppia.
Kritiikki.
Vaikka modaalinen realismi voi vaikuttaa tuhlailevalta modaalisuutta koskevalta teorialta, teoria on osoittautunut kestäväksi ja vastustanut kumoamisyrityksiä. Monet vastaväitteet ovat itse asiassa muunnelmia niistä mahdollisista vastaväitteistä, joita Lewis on jo itse pohtinut teoksessaan "On the Plurality of Worlds". Toisaalta vastaväitteet voidaan usein kääntää yhtä lailla kaikkia muita mahdollisten maailmojen ontologiaa koskevia teorioita vastaan.
Epäintuitiivisuus.
Joidenkin mukaan modaalinen realismi ei ole yhdenmukainen sen kanssa, miten käsitämme todellisuuden intuitiivisesti arkijärjellämme. Lewis hyväksyy arkijärjen suurilta osin, mutta ei kaikilta osiltaan — muutoin hänen mukaansa filosofialle ei olisi lainkaan sijaa. Hänen mukaansa teorian vaihtoehdot rikkovat yhtä lailla modaalisia väittämiä koskevia intuitioitamme.
Ontologian paisuttaminen.
Joidenkin mukaan modaalinen realismi olettaa liikaa entiteettejä verrattuna muihin teorioihin. Tämän vuoksi se on haavoittuvainen Occamin partaveitselle, jota soveltaen meidän tulisi muutoin tasaväkisistä teorioista suosia niitä teorioita, jotka olettavat pienimmän määrän erilaisia entiteettejä. Lewisin mukaan modaalinen realismi olettaa vähemmän eri luokkaa olevia entiteettejä kuin muut mahdollisia maailmoja koskevat teoriat, joissa on todellisen, ”konkreettisen” maailman lisäksi useita kokonaan toista luokkaa olevia eri tavoin abstrakteja maailmoja.
Muunnelma argumentista on, että modaalinen realismi sallii liikaa maailmoja, jopa enemmän kuin on matemaattisesti koherenttia. Lewis on myöntänyt, että tähän on vaikea vastata. Daniel Nolan on esittänyt erään vastauksen, mutta se ei ole estänyt uusia tähän sarjaan kuuluvia vastaväitteitä ilmaantumasta.
Toisistaan erillisten kaikkeuksien mahdottomuus.
Jotkut ovat katsoneet, ettei modaalinen realismi mahdollista sellaisia maailmoja, joissa olisi aika-avaruudellisesti toisistaan erillisiä kaikkeuksia (), koska Lewisin teorian mukaan maailmat itse ovat toisistaan aika-avaruudellisesti erillisiä. Eräs Lewisin vastaus on, että maailmojen erottamiseksi toisistaan saattaa olla olemassa jokin muu tapa kuin aika-avaruudellinen erottaminen. 
Looginen vastaan fysikaalinen todellisuus.
Eräs vastaväite koskee sitä, että modaalinen reaalisuus puhuu enemmän loogisesta (tai matemaattisesta) todellisuudesta kuin fysikaalisesta todellisuudesta. Looginen olemassaolo tarkoittaa vain loogista ristiriidattomuutta.