Vaasan Vasama

 
Vaasan Vasama on Vaasassa toimiva urheiluseura, jonka lajeina ovat nykyään lentopallo ja yleisurheilu.
Vaasan Vasama perustettiin vuonna 1907 nimellä Voimistelu- ja Urheiluseura Vasama. Nykyinen nimi otettiin käyttöön 1925. Seuran ohjelmassa oli vuosisadan alkupuolella toistakymmentä lajia, joista menestyksekkäimpiä olivat paini, voimistelu ja yleisurheilu. Vuosien saatossa yhdeksän entistä Vasaman lajijaostoa on perustanut oman erikoisseuransa. Näin ovat syntyneet muun muassa Vaasan Palloseura 1924, Vaasan Naisvoimistelijat 1925, Vaasan Voima-Veikot 1931 ja Vaasan Maila 1933. 
Yleisurheilu.
Vaasan Vasama on järjestänyt useita merkittäviä urheilukilpailuja. Hietalahden kentällä järjestettyihin kansallisiin yleisurheilukilpailuihin osallistuivat aikanaan muun muassa Hannes Kolehmainen ja Paavo Nurmi. Vuonna 1948 Vasama järjesti ensimmäiset Vaasassa pidetyt Kalevan kisat yhdessä Vasa IS:n ja Vaasan Toverien kanssa. Vuonna 1980 valmistuneella Kaarlen kentällä on pidetty kaksi kertaa Kalevan kisat, kerran SM-viestit ja kahdesti Euroopan cupin kilpailut. Lisäksi seura järjesti vuonna 2016 jo 32. kerran Vaasan maratonin.
Seitsemän Vaasan Vasaman urheilijaa on edustanut Suomea olympialaisissa: Santeri Tala 3 000 metrin joukkuejuoksussa 1924, Risto Kuntsi kuulantyönnössä 1936, Valle Rautio kolmiloikassa 1948 ja 1952, Reino Hiltunen kolmiloikassa 1952, Sirkka Norrlund 80 metrin aidoissa 1964, Erkki Niemi korkeushypyssä 1984 ja Ritva Lemettinen maratonilla 1992. Tunnettuja aitajuoksijoita ovat olleet myös Tapani Tammenpää, Orvokki Ojala ja Lena Spoof. Seuran korkeushyppääjiin ovat kuuluneet Juha Isolehto ja Marianne Mattas.
Lentopallo.
Vaasan Vasama on voittanut lentopallon naisten Suomen mestaruuden vuosina 1986–1989, 1991–1994 ja 1996. Lisäksi seura on saanut SM-hopeaa 1985 ja SM-pronssia 1995 . Kaudella 2008–2009 Vasaman naisjoukkue pelaa 1-sarjassa. Lisäksi seuralla on useita tyttöjoukkueita.
Pesäpallo.
Vaasan Vasama pelasi pesäpallon korkeimmalla sarjatasolla kausina 1922 ja 1930. Kaudella 1922 Vasama otteli Kauhajoen Karhua ja 1930 Lapuan Virkiää vastaan sijoittuen molemmilla kerroilla viidenneksi. Ensimmäiset pesäpallo-ottelut pelattiin Vaasassa vuonna 1922 mutta uuden lajin säännöt tuottivat vaikeuksia pelin sujumisessa ja ottelutuloksien kirjaamisessa. Vasama eteni vuoden 1922 SM-sarjassa puolivälieriin, joissa se hävisi Toijalan suojeluskunnalle 3-10. Kaudeksi 1923 Etelä-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin joukkueet yhdistivät voimansa Etelä-Pohjanmaan Palloveikoiksi, joka etenikin vuoden 1923 loppuotteluun. Kauden 1923 jälkeen pesäpallotoiminta keskittyi pääasiassa suojeluskuntajärjestöjen vastuulle ja tänä aikana syntyivät kenttäolosuhteet otteluiden pelaamista varten ja toiminta oli Vaasassa aktiivista jo vuosien 1925-1926 aikana.
Wasaman pesäpallotoiminta virkosi jälleen vuonna 1930, kun joukkue lähti mukaan Suursarjan otteluihin. Jatko suursarjassa kävi kuitenkin taloudellisten voimavarojen puitteissa hankalaksi ja kaudella 1931 joukkue keskittyi pelaamiseen paikallisessa B-sarjassa. Kilpailutoiminnan järjestäytyessä Pesäpalloliiton perustamisen myötä, vaasalaiset alkoivat pesäpalloilijat kokivat oman seuran perustamisen aiheelliseksi, pesäpallon jäädessä Wasamassa muiden lajien varjoon.