tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Emmanouíl Karalís

Emmanouíl Karalís (; s. 20. lokakuuta 1999) on kreikkalainen seiväshyppääjä. Hän on olympiamitalisti, moninkertainen MM-mitalisti ja sisäratojen Euroopan-mestari.
Nuorten arvokilpailuissa Karalís sai pronssia alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2015, kultaa alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2016 sekä hopeaa alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuosina 2019 ja 2021.
Yleisessä sarjassa Karalís sijoittui 11:nneksi sisäratojen EM-kilpailuissa 2017 ja karsiutui loppukilpailusta samana vuonna ulkoratojen MM-kilpailuissa. Vuonna 2018 hän sijoittui sisäratojen MM-kilpailuissa viidenneksi. Vuonna 2019 hän sijoittui sisäratojen EM-kilpailuissa neljänneksi ja jäi ulkoratojen MM-kilpailuissa karsintaan. Tokion olympialaisissa 2021 Karalís sijoittui neljänneksi.
Vuonna 2022 Karalís jäi karsintaan ulkoratakilpailuissa sekä Eugenen MM-kilpailuissa että Münchenin EM-kilpailuissa. Vuonna 2023 hän saavutti ensimmäisen yleisen sarjan arvokisamitalinsa, kun hän sijoittui sisäratojen EM-kilpailuissa hopealle tuloksella 580 cm. Ulkoratojen MM-kilpailuissa Budapestissa hän jäi jälleen karsintaan. Vuonna 2024 hän saavutti pronssia sisäratojen MM-kilpailuissa tuloksella 585 cm, hopeaa Roomassa ulkoratojen EM-kilpailuissa tuloksella 587 cm ja pronssia Pariisin olympialaisissa tuloksella 590 cm. Sisäratojen EM-kilpailuissa 2025 Karalís voitti kultaa tuloksella 590 cm maailmanennätysmies Armand Duplantisin ollessa poissa. Saman vuoden sisäratojen MM-kilpailuissa Karalís sijoittui Duplantisin takana hopealle tuloksella 605 cm. Tokion MM-kilpailuissa 2025 Karalís saavutti hopeaa tuloksella 600 cm, kun kultaa voitti maailmanennätyksen hypännyt Duplantis.
Karalís ylitti 570 cm ensimmäisen kerran vuonna 2017 ja 580 cm seuraavana vuonna. Vuonna 2022 hän paransi ennätystään sentillä, ja vuonna 2023 hän ylitti 586 cm. Hän ylitti kuusi metriä ensimmäisen kerran Chorzówissa 25. elokuuta 2024. Vuonna 2025 Karalís on ylittänyt kuusi metriä elokuun loppuun mennessä neljä kertaa sisäradoilla ja seitsemän kertaa ulkoradoilla. Ennätys on Vólosissa 2. elokuuta hypätty 608 cm.
Kurtis Marschall

Kurtis Marschall (s. 25. huhtikuuta 1997) on australialainen seiväshyppääjä. Hän on kaksinkertainen MM-mitalisti ja kaksinkertainen Kansainyhteisön kisojen mestari.
Marschall saavutti alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2016 hopeaa, edellään Yhdysvaltojen Deakin Volz ja takanaan pronssilla Ruotsin Armand Duplantis.
Marschall karsiutui loppukilpailusta Rio de Janeiron olympialaisissa 2016. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 565 cm. Vuonna 2018 hän sijoittui Birminghamin sisäratojen MM-kilpailuissa neljänneksi tuloksella 580 cm ja voitti kultaa Gold Coastin Kansainyhteisön kisoissa tuloksella 570 cm. Tokion olympialaisissa 2021 hän jäi loppukilpailussa ilman tulosta.
Vuonna 2022 Marschall sijoittui Belgradin sisäratojen MM-kilpailuissa seitsemänneksi tuloksella 575 cm, jäi karsintaan Eugenen MM-kilpailuissa ja voitti kultaa Birminghamin Kansainyhteisön kisoissa tuloksella 570 cm. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän sai pronssia tuloksella 595 cm. Glasgow'n sisäratojen MM-kilpailuissa 2024 Marschall sijoittui viidenneksi tuloksella 575 cm. Pariisin olympialaisissa hän oli kuudes tuloksella 585 cm. Vuonna 2025 hän sijoittui Nanjingin sisäratojen MM-kilpailuissa viidenneksi tuloksella 580 cm.Tokion MM-kilpailuissa 2025 hän saavutti pronssia tuloksella 595 cm.
Marschall ylitti 570 cm ensimmäisen kerran vuonna 2016. Hänen tuloksensa olivat päälle 580 cm:n vuosina 2018–2022. Vuonna 2023 hän hyppäsi ennätyksekseen 595 cm, jonka hän ylitti ensimmäisen kerran 7. heinäkuuta Sotteville-lès-Rouenissa ja toisen kerran 26. elokuuta Budapestin MM-kilpailuissa. Hän sivusi ennätystään Tokion MM-kilpailuissa 2025.
Nobuyuki Satō

Nobuyuki Satō (; s. 8. elokuuta 1972 Kariya, Aichin prefektuuri, Japani) on japanilainen kestävyysjuoksija, joka tunnetaan erityisesti maratonjuoksijana ja vuoden 1999 Sevillan MM-maratonin pronssimitalistina.
Nuoruus ja uran alku.
Nobuyuki Satō syntyi Kariyassa, lähellä Nagoyaa, 8. elokuuta 1972. Nuorena hän harrasti ensisijaisesti jalkapalloa, mutta hänen juoksulahjakkuutensa huomattiin jo yläasteella, mikä ohjasi hänet yleisurheilun pariin. Lukiossa ja myöhemmin Chūō-yliopistossa hän keskittyi erityisesti ekiden-viesteihin, mutta hänen ratatuloksensa eivät yltäneet kansalliselle kärkitasolle.
Maratonura.
Yliopistosta valmistuttuaan Satō päätti keskittyä maratoniin ja liittyi Asahi Kasein juoksutiimiin, joka on tunnettu maailmanluokan harjoittelukulttuuristaan. Uran alkuvaiheessa hänen kehitystään hidastivat loukkaantumiset ja juoksutyylin hiominen. Läpimurto tapahtui vuonna 1998 Fukuokan maratonilla, jossa hän sijoittui toiseksi ajalla 2.08.48, joka jäi hänen parhaaksi maratonajakseen.
Vuonna 1999 Satō edusti Japania Sevillan MM-maratonilla, jossa hän irtautui rohkeasti muusta joukosta 25 kilometrin kohdalla ja johti pitkään yksin, mutta sijoittui lopulta kolmanneksi, saavuttaen pronssia. Tämä oli ensimmäinen japanilaisen miesjuoksijan mitali arvokilpailuissa vuoden 1992 Barcelonan olympialaisten jälkeen. Satō osallistui myös Sydneyn olympialaisiin vuonna 2000, mutta jäi maratonilla sijalle 41.
Juoksutyyli ja maine.
Satō tunnettiin aggressiivisesta juoksutyylistään ja kyvystään harjoitella kovaa. Vuosituhannen vaihteessa häntä pidettiin Japanin lupaavimpana maratoonarina, jolla oli realistiset mahdollisuudet alittaa 2.07. Satō on itse todennut, että hän olisi voinut saavuttaa maratonissa enemmän, jos olisi keskittynyt siihen jo opiskeluaikoinaan.
Kipinä (tiedekilpailu)

Kipinä on Tekniikan akateemisten järjestämä nuorten tiedekilpailu. Se jatkaa Tutki-Kokeile-Kehitä-kilpailun perinnettä tämän lopetettua. Kipinä toimii uutena karsintakilpailuna EU:n Young Scientist -kilpailuun. Tutki-Kokeile-Kehitä-kilpailuun verrattuna Kipinässä on pelkästään 14–20-vuotiaiden sarja eikä useampia erillisiä sarjoja.
Kipinä järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2025.
Timo Konstari

Timo Tapio Konstari (s. 16. maaliskuuta 1943 Tampere) on suomalainen hallinto-oikeuden emeritusprofessori.
Konstari syntyi myyjä Veli Tapio Mikael Konstarin ja hammashoitaja Lea Helena Uotin perheeseen. Hän tuli ylioppilaaksi Tampereen lyseosta 1963 ja valmistui Helsingin yliopistosta oikeustieteen kandidaatiksi 1967 ja lisensiaatiksi 1971 ja väitteli siellä oikeustieteen tohtoriksi 1978. Hän suoritti myös Bachelor of Arts-tutkinnon Etelä-Floridan yliopistossa 1968.
Konstari oli Valtion yhteiskuntatieteellisen toimikunnan tutkimusapulainen 1967, ulkoministeriön kansainvälisen kehitysyhteistyön toimiston tilapäinen sihteeri 1968–1970 ja valtioneuvoston ylimääräinen esittelijä 1969–1970. Helsingin yliopistossa hän oli hallinto- ja finanssioikeuden vt. assistentti 1970–1972 ja hallinto-oikeuden assistentti 1973–1974, yliassistentti 1974–1980 ja vt. apulaisprofessori useaan otteeseen 1972–1980 ja toimi sitten apulaisprofessorina ja professorina. Hän on ollut myös Turun yliopiston dosentti ja hänellä on ollut useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Tutkimusten ohella Konstari on julkaissut ja ollut toimittamassa alansa tietoteoksia.
Hagenbecks Tierparkin metroasema

Hagenbecks Tierpark on Hampurin metron U2-linjan asema, joka avattiin 30. lokakuuta 1966. Asemaa käyttää arkisin 17 762 matkustajaa päivässä. Tulevaisuudessa asemalla tulee pysähtymään myös rakenteilla oleva U5-linja. Aseman läheisyydessä sijaitsee Tierpark Hagenbeckin eläintarha.
Historia.
Vuonna 1961 Hampurin kaupungin senaatti päätti rakentaa poikittaislinjan Stellingenistä Billstedtiin, jonka länsiosaa oli tarkoitus jatkaa Hellkampin metroasemalta Lutterothstraßen metroaseman kautta Hagenbecks Tierparkin metroasemalle, jonka suunniteltu nimi oli tuossa vaiheessa vielä "Koppelstraße". Vaikka Lutterothstraßelle johtava osuus avattiin 30. toukokuuta 1965, Hagenbecks Tierparkin asema avattiin vasta 30. lokakuuta 1966. Uusi linja korvasi raitiovaunulinjan 16.
Hagenbecks Tierpark toimi linjan pääteasemana lähes 19 vuotta, kunnes Niendorf Marktiin johtanut laajennus otettiin käyttöön 1. kesäkuuta 1985. 
Tulevaisuus.
U5-linjan käyttämä asema tulee sijaitsemaan keskellä Koppelstraßea noin 18 metrin syvyydessä. Aseman rakennusaikana U2:n liikennöinti ja asemalla sijaitsevan pohjoisen sivuraiteen käyttö on keskeytettävä väliaikaisesti ja asema on rakennettava osittain uudelleen. Aseman rakennustöiden suunnitellaan alkavan 2020-luvun lopulla.
Pavol Blažek

Pavol Blažek (s. 9. heinäkuuta 1958, Trnava, Tšekkoslovakia) on entinen slovakialainen kilpakävelijä, joka edusti uransa aikana ensin Tšekkoslovakiaa ja myöhemmin Slovakiaa kansainvälisissä kilpailuissa, mukaan lukien olympialaiset. Blažek saavutti muun muassa Euroopan mestaruuden ja maailmanennätyksen 20 kilometrin kävelyssä.
Kansainväliset saavutukset.
Blažek osallistui neljään olympialaisiin edustaen Tšekkoslovakiaa ja myöhemmin Slovakiaa. Hänen parhaaksi olympiatuloksekseen jäi kymmenes sija 50 kilometrin kävelyssä Moskovan olympialaisissa vuonna 1980. Kuusitoista vuotta myöhemmin hän kilpaili Atlantassa Slovakian edustajana.
Vuonna 1982 Blažek saavutti pronssia 20 kilometrin kävelyssä Euroopan-mestaruuskilpailuissa. Stuttgartin EM-kisoissa vuonna 1986 hän sijoittui kuudenneksi 20 kilometrin kävelyssä ajalla 1.23.26, kun hänen maanmiehensä Jozef Pribilinec voitti kilpailun uudella mestaruuskilpailujen ennätyksellä. Blažekin sijoitus osoitti hänen kuuluneen tuolloin Euroopan kävelijöiden kärkijoukkoon.
Vuonna 1987 Blažek esiintyi kansainvälisen kävelykilpailusarjan tuloksissa. Barcelonan 20 kilometrillä hän jäi maanmiehensä Roman Mrazekin taakse. Ranskassa hän sijoittui seitsemänneksi 15 kilometrin kävelyssä, ja Italian San Giovannissa hän oli seitsemäs 30 kilometrin kävelyssä ajalla 2.17.51. Vaikka hänen sijoituksensa näissä kilpailuissa jäivät keskikastiin, hän oli aktiivinen Tšekkoslovakian edustaja kansainvälisellä tasolla.
Blažekin uran huippukohta oli vuonna 1990, jolloin hän voitti 20 kilometrin kävelyn Euroopan mestaruuden ja rikkoi samalla matkan maailmanennätyksen.
Tunnustukset.
Blažek nimettiin vuonna 2014 Slovakian yleisurheilun Hall of Fameen tunnustuksena hänen merkittävistä saavutuksistaan kilpakävelijänä.
Louhela (täsmennyssivu)

Louhela voi tarkoittaa seuraavia:
Emma Holten

Emma Holten (s. 1991 Kööpenhamina) on kirjailija ja ihmisoikeusaktivisti. Hän on koulutukseltaan kirjallisuustieteen maisteri Kööpenhaminan yliopistosta. Holten on kirjoittanut teoksen "Kuluerä" (tanskankielinen alkuteos "Underskud. Om værdien af omsorg", 2024).
Albert Kahn

Albert Kahn -nimisiä henkilöitä ovat olleet:
Entente internationale anticommuniste

Entente internationale anticommuniste (EIA) oli sveitsiläinen kommunismin vastainen järjestö. Sen perusti asianajaja Théodore Aubert vuonna 1924 Sveitsissä Genevessä. Perustamisen tarkoituksea oli luoda eliittiverkosto, jonka kautta tehtäisiin antikommunistista vaikutustyötä. Siitä tuli eri maiden kansalliskonservatiivien yhteenliittymä.
Järjestön perustamisen taustalla oli Neuvostoliiton kaupallisen edustajan salamurha vuonna 1923 Lausannessa. Murhaaja vapautettiin, kuten myös hänen avustajansa. Murhaa perusteltiin sillä, että se oli "poliittisesti oikeudenmukainen teko". Suomalainen eudstaja perustavassa kokouksessa oli taidehistorian dosentti, Helsingin reaalilyseon ranskan ja saksan opettaja K. S. Laurila, joka toimi vuosina 1923–1928 Suomen suojelusliiton pääasiamiehenä. Järjestön perustajajäseniä oli myös vanhan venäläisen Punaisen Ristin (ROKK) puheenjohtaja Georges Lodygensky.
Liitossa keskeisiä toimijoita olivat venäläiset emigrantit.
EIA oli talvisodan aikana aktiivinen propagandan tuottaja. Aubert oli muun muassa sitä mieltä, ettei Neuvostoliiton hyökkäyksen syynä ollut venäläinen imperialismi vaan bolsevismi.
Ossi Sippola

Ossi Elmeri Sippola (s. 14. huhtikuuta 2007 Espoo) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Helsingin IFK:ta. Hän pelaa pääasiassa seuran U20-joukkueessa.
Ura.
Seuraura.
Sippolan kasvattajaseura on Helsingin Kiekko-Tiikerit. Hän siirtyi D-juniori-ikäisenä Helsingin Jääkiekkoklubiin, josta Sippola siirtyi sittemmin Kiekko-Vantaaseen. Kaudeksi 2023–2024 hän siirtyi Helsingin IFK:n U18-joukkueeseen, jossa Sippola voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kaudella 2024–2025 hänet valittiin U20 SM-sarjan marraskuun kuukauden nuoreksi pelaajaksi.
Sippola debytoi HIFK:n SM-liigajoukkueessa kauden 2025–2026 kolmannella kierroksella 13. syyskuuta 2025 vieraissa Pelicansia vastaan, kun joukkue kärsi useista poissaoloista. Hänet merkittiin HIFK:n seitsemänneksi puolustajaksi. Sippola sai ottelussa jääaikaa 10.22 minuuttia. Hän sai myös yhden kahden minuutin jäähyn koukkaamisesta.
Maajoukkueura.
Sippola pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2025. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2024. Yhteensä Sippola on pelannut kolme nuorten ja 30 poikien maaottelua.
Pelityyli.
Suomen alle 18-vuotiaden maajoukkueen valmennus kuvaili Sippolaa seuraavasti valitessaan hänet marraskuun 2024 kuukauden nuoreksi pelaajaksi:
Lutterothstraßen metroasema

Lutterothstraße on Hampurin metron U2-linjan metroasema, joka avattiin 30. toukokuuta 1965. Asemaa käyttää arkisin 16 272 matkustajaa päivässä.
Historia.
Lutterothstraßen metroasema rakennettiin osana metron entisen Eimsbüttel-haaran jatketta Lokstedtin suuntaan. Tämä linja päättyi Hellkampin asemalle, joka sijaitsi vain noin 300 metrin päässä nykyisestä Lutterothstraßen asemasta. Koska näiden kahden aseman välinen etäisyys olisi ollut todella pieni, Hellkamp suljettiin vuonna 1964. Tämän jälkeen asema purettiin ja olemassa oleva rata yhdistettiin pidennettyyn metrolinjaan, johon kuului myös uusi Lutterothstraßen asema, joka avattiin 30. toukokuuta 1965.
Zhao Jie

Zhao Jie (; s. 13. lokakuuta 2002) on kiinalainen yleisurheilija. Hän on moukarinheiton olympia- ja MM-mitalisti.
Zhao kilpaili maailmanmestaruuskilpailuissa ensimmäisen kerran Eugenessa 2022 ja jäi karsintaan. Budapestin MM-kilpailuissa 2023 hän sijoittui kymmenenneksi tuloksella 70,29 metriä heitettyään karsinnassa silloisen ennätyksensä 73,23 metriä. Samana vuonna hän voitti Aasian-mestaruuden ja saavutti hopeaa Aasian kisoissa. Vuonna 2024 hän voitti maansa mestaruuden ja paransi heinäkuussa ennätyksekseen 75,42 metriä. Pariisin olympialaisissa 2024 hän saavutti pronssia tuloksella 74,27 metriä, millä hän jätti Puolan Anita Włodarczykin neljänneksi neljän senttimetrin erolla. Kesäkuussa 2025 Zhao heitti Saksan Fränkisch-Crumbachissa ennätyksekseen 76,60 metriä. Heinäkuussa hän voitti Saksan Wattenscheidissa universiadeissa kultaa tuloksella 72,80 metriä. Syyskuussa Tokion MM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa ja paransi ennätyksensä 77,60:een.
Lauri Haavin diskografia

Suomalaisen artistin Lauri Haavin diskografia.
Zhang Jiale

Zhang Jiale (; s. 22. lokakuuta 2006) on kiinalainen yleisurheilija, joka on menestynyt moukarinheitossa.
Zhang voitti vuonna 2023 alle 18-vuotiaiden Aasian-mestaruuden. Seuraavana vuonna hän voitti alle 20-vuotiaiden sarjassa Aasian-mestaruuden ja maailmanmestaruuden. Kesäkuussa 2025 hän heitti Saksan Fränkisch-Crumbachissa alle 20-vuotiaiden maailmanennätyksen 75,14 metriä. Elokuussa hän voitti Quzhoussa Kiinan-mestaruuden ja paransi samalla ikäluokkansa maaimanennätykseksi 77,24 metriä. Syyskuussa hän saavutti Tokion MM-kilpailuissa pronssia tuloksella 77,10.
Burgstraßen metroasema

Burgstraße on Hampurin metron U2 ja U4-linjojen metroasema, joka avattiin 2. tammikuuta 1967. Asemaa käyttää arkisin 19 798 matkustajaa päivässä. Suunnitteluvaiheessa aseman nimi oli "Borgfelde". 
Historia.
Burgstraßen metroasema avattiin 2. tammikuussa 1967, osana Berliner Torin ja Billstedtin välisen osuuden ensimmäistä vaihetta, joka kulki Horner Rennbahnin asemalle. Metro korvasi vilkkaat raitiovaunulinjat 1 ja 7 Billstedtiin, raitiovaunulinjan 2 Horner Rennbahniin sekä bussilinjat Oststeinbekiin, Glindeen ja Trittauhun.
Asemalla liikennöi vuoteen 2009 asti U3-linja. Vuodesta 2009 lähtien asemalla on liikennöinyt U2-linja. U4-linja on liikennöinyt asemalla marraskuusta 2012 lähtien.
Grace Stark

Grace Stark (s. 6. toukokuuta 2001) on yhdysvaltalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa on 100 metrin aitajuoksu, jossa hän saavutti MM-pronssia vuonna 2025.
Stark voitti kultaa 100 metrin aitajuoksussa nuorten olympialaisissa 2018. Hän voitti yliopistokilpailuissa NCAA:n sisäratojen mestaruuden 60 metrin aitajuoksussa vuonna 2022 ja ulkoratojen mestaruuden 100 metrin aitajuoksussa vuonna 2024.
Vuonna 2024 Stark juoksi Yhdysvaltain olympiakarsinnoissa 100 metrin aitajuoksun silloisen ennätyksensä 12,31, sijoittui kolmanneksi ja selviytyi olympiajoukkueeseen. Pariisin olympialaisissa hän sijoittui viidenneksi ajalla 12,43 (välierissä hänen aikansa oli 12,39). Sisäratojen MM-kilpailuissa Nanjingissa 2025 Stark juoksi 60 metrin aitamatkalla välierissä ennätyksensä 7,72 ja sijoittui loppukilpailussa viidenneksi ajalla 7,74, millä hän hävisi voittajalle vain 0,02 sekuntia. Vuoden 2025 Timanttiliigassa Stark voitti aitakilpailun Shanghain, Tukholman ja Pariisin osakilpailuissa. Pariisissa hän juoksi ennätyksekseen 12,21, millä hän nousi kaikkien aikojen tilastossa jaetulle viidennelle sijalle. Syyskuussa 2025 Stark saavutti Tokion MM-kilpailuissa pronssia ajalla 12,34.
Hammer Kirchen metroasema

Hammer Kirche on Hampurin metron U2 ja U4-linjojen metroasema, joka avattiin 2. tammikuuta 1967. Asemaa käyttää arkisin 12 305 matkustajaa päivässä. 
Historia.
Hammer Kirchen metroasema avattiin 2. tammikuussa 1967, osana Berliner Torin ja Billstedtin välisen osuuden ensimmäistä vaihetta, joka kulki Horner Rennbahnin asemalle. Asemalta oli vaihtoyhteys raitiovaunuun vuoteen 1970 asti. Asemalla liikennöi vuoteen 2009 asti U3-linja. Vuodesta 2009 lähtien asemalla on liikennöinyt U2-linja. U4-linja on liikennöinyt asemalla marraskuusta 2012 lähtien.
Alfred Merisalo

Alfred Merisalo (ent. Lautala, 9. huhtikuuta 1889 Vehkalahti – 9. syyskuuta 1959 Vehkalahti) oli 1910-luvulla aluksi tunnettu keskimatkojen juoksija ja myöhemmin kestävyysmatkojen juoksija. Parhaat urheiluvuodet olivat ensimmäisen maailmansodan aikaan, joten olympiakisat jäivät käymättä. Ammatiltaan Merisalo oli maanviljelijä synnyinseudullaan Vehkalahdella.
Alfred Merisalo alk. Lautala kilpaili keskimatkoilla vuodesta 1907 lähtien. Kotimaan kilpailujen lisäksi hän kilpaili Pietarissa. Hän saavutti ensimmäisen SM-mitalinsa 1 500 metrillä vuoden 1909 kisoissa. Toisen mitalinsa hän sai vuoden vuoden 1916 kisoissa 5 000 metriltä Albin Stenroosin ja Sameli Talan jäljessä. Vuonna 1915 vehkalahtelainen Metsäkylän Kurssi oli saanut kasattua hyvän 5 x 2 000 metrin viestijoukkueen, jonka jäsenenä hän saavuttikin SM-hopeaa vuoden 1915 viestikisoissa niukasti HKV:lle hävinneenä.
Merisalo nähtiin vuoden 1912 olympialaisten suomalaisosanottajien arvioinneissa mahdollisena suomalaiskisaajana, mutta vuoden 1912 kesäolympialaisten karsinnoissa toukokuussa hän jäi viidenneksi Efraim Harjun voittamassa karsintakisassa. Vain Harju valittiin kisan perusteella olympiaedustajaksi Tukholmaan. Myöhemmissä arvioissa Merisalon karsintojen epäonnistuminen koettiin yllättävänä ennakko-odotuksiin nähden.
Urheilu-uransa jälkeen Merisalo jatkoi työtään kotitilallaan Vehkalahdella, jossa hän osallistui paikallisen kirkko- ja kunnallisvaltuuston toimintaan. Hän oli perustamassa 1920-luvulla paikallista raviurheilutoimintaa, jonka parissa hän oli loppuelämänsä aktiivi toimija.
Ackera Nugent

Ackera Nugent (s. 29. huhtikuuta 2002) on jamaikalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa on 100 metrin aitajuoksu.
Nugent saavutti pronssia 100 metrin aitajuoksussa nuorten olympialaisissa 2018. Vuonna 2021 hän voitti Nairobissa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden. Yhdysvaltain yliopistokilpailuissa hän on voittanut NCAA:n mestaruuden sisäradoilla 60 metrin aitajuoksussa vuosina 2021 ja 2023 sekä ulkoradoilla 100 metrin aitamatkalla vuonna 2023. Hän voitti Jamaikan-mestaruuden vuonna 2024.
Nugent sijoittui 100 metrin aitajuoksussa viidenneksi Budapestin MM-kilpailuissa 2023 ajalla 12,61; sekä alku- että välierissä hän juoksi ajan 12,60. Pariisin olympialaisissa 2024 hän juoksi välierissä ajan 12,44 mutta keskeytti loppukilpailussa. Sisäratojen MM-kilpailuissa Nanjingissa 2025 hän saavutti 60 metrin aidoissa pronssia ajalla 7,74; tasaisessa juoksussa voittajan aika oli 7,72 ja vielä viidenneksi sijoittuneenkin 7,74. Tokion MM-kilpailuissa 2025 hän karsiutui välierissä.
Timanttiliigassa Nugent on voittanut aitakilpailun vuonna 2024 Rooman ja Chorzówin osakilpailuissa sekä vuonna 2025 Eugenessa ja Zürichin finaalitapahtumassa.
Nugent alitti 100 metrin aitajuoksussa 13 sekunnin rajan vuonna 2021. Hänen ennätyksensä on elokuussa 2024 Roomassa juostu 12,24, jolla hän oli silloin kaikkien aikojen tilastossa neljäs. Nugentin ennätys 60 metrin aitajuoksussa on Albuquerquessa vuonna 2023 juostu 7,72.
Alaysha Johnson

Alaysha Johnson (s. 20. heinäkuuta 1996) on yhdysvaltalainen yleisurheilija. Hänen päälajinsa on 100 metrin aitajuoksu.
Vuonna 2022 Johnson kilpaili sisäratojen MM-kilpailuissa, joissa hän jäi 60 metrin aitajuoksussa välieriin. Kesällä hän voitti 100 metrin aitajuoksussa kultaa NACAC-maanosaliiton mestaruuskilpailuissa, mutta Eugenen MM-kilpailuissa hänet hylättiin alkuerissä. Vuonna 2023 hän saavutti Pan-Amerikan kisoissa pronssia ajalla 13,19. Pariisin olympialaisissa 2024 hän sijoittui seitsemänneksi ajalla 12,93 juostuaan välierien nopeimman ajan 12,34. Budapestin MM-kilpailuissa 2025 hän karsiutui välierissä.
Johnson voitti Yhdysvaltain sisäratojen mestaruuden 60 metrin aitajuoksussa vuonna 2023.
Johnson alitti 100 metrin aitajuoksussa 13 sekunnin rajan vuonna 2016. Vuonna 2022 hän juoksi ajan 12,35, ja sen jälkeen hänen parhaat aikansa ovat vuosittain olleet 12,37, 12,31 ja 12,32. Ennätysajan 12,31 hän juoksi Eugenessa Yhdysvaltain olympiakarsinnoissa 2024. Hänen ennätyksensä 60 metrin aitajuoksussa on 7,82 helmikuulta 2023.
Arttu Nieminen

Arttu Nieminen (s. 1981 Rovaniemi) on suomalainen mediataiteilija, kuraattori ja tuottaja. Hänet tunnetaan kokeellisista elokuvistaan ja audiovisuaalisista installaatioistaan, joissa yhdistyvät Lapin luonto, symmetrialla leikkittelevä virtaava tyyli joka rinnastuu ajankohtaisiin ilmiöihin brutaaliella montaaseilla. Niemisen teoksia löytyy Kiasmasta ja Turun taidemuseosta. kokoelmista ja niitä on nähty museoiden lisäksi lukuisilla elokuvafestivaaleilla, näytelyissä ja tapahtumissa. 
Nieminen on tehnyt yhteistyötä useiden artistien kanssa sävyttäen konsertteja ja tapahtumia videotaiteella. Hän on tuottanut myös mediakulttuuriin keskittyviä tapahtumia kuten Outoja tiloja . Lisäksi Nieminen on toiminut rumpalina Polttoitsemurha ja Hue pändeissä. 
Festivaaliosallistumiset.
Niemisen teoksia on esitetty säännöllisesti mm.
Yhteistyöt.
Nieminen on tehnyt yhteistyötä seuraavien taiteilijoiden kanssa:
Tiikeriseisojatetra

Tiikeriseisojatetra ("Leporinus fasciatus") on seisojatetroihin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan makeista vesistä Etelä-Amerikasta.
Koko ja ulkonäkö.
Tiikeriseisojatetra kasvaa useimmiten noin 30 cm pitkäksi, ja voi suurimmillaan saavuttaa 37 cm:n pituuden. Ruumiinrakenteeltaan laji on pitkänomainen ja torpedomaisen virtaviivainen. Suu on melko pieni. Kalan selkäevän takana on rasvaevä. Tiikeriseisojatetra on pohjaväriltään keltainen tai oranssiin vivahtava. Ruumiissa on ainakin kymmenen mustaa pystyjuovaa ja kuovonna on musta vaakajuova. Lajin evät ovat harmahtavat.
Levinneisyys ja elintavat.
Tiikeriseisojatetraa tavataan Venezuelasta Boliviaan ja Brasiliaan. Se elää Amazon- ja Orinocojokien valuma-alueilla suhteellisen nopeasti virtaavissa kivikkopohjaisissa joissa, mutta tulvien aikaan myös metsissä. Laji liikkuu lähellä pohjaa ja syö muun muassa matoja, hyönteisiä, äyriäisiä, kaloja, hedelmiä ja muita kasvinosia. Tiikeriseisojatetran lisääntymiskausi kestää jolukuulta toukokuulle ja ne vaeltavat kutupaikoille. Koiraat vartioivat kutupesää.
Tiikeriseisojatetraa voidaan pitää akvaarioissa.
Sandro Bellucci

Sandro Bellucci (s. 21. helmikuuta 1955, Lanuvio, Italia) on entinen italialainen kilpakävelijä, joka tunnetaan menestyksestään erityisesti 50 km kävelyssä. Hän edusti urallaan Italiaa 39 kertaa kansainvälisissä kilpailuissa ja saavutti merkittäviä tuloksia sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla.
Nuoruus ja uran alku.
Sandro Bellucci syntyi Lanuviossa, Italiassa, 21. helmikuuta 1955. Hän teki kansainvälisen debyyttinsä Italian nuorten maajoukkueessa ja nousi nopeasti maan huippukävelijöiden joukkoon. Bellucci edusti urallaan Fiamme Gialle -urheiluseuraa, ja hänen valmentajanaan toimi olympiavoittaja Gianni Corsaro.
Kilpailusaavutukset.
Bellucci saavutti uransa merkittävimmät tulokset 1980-luvulla. Hän voitti pronssimitalin vuoden 1981 maailmancupissa. Vuonna 1984 hän saavutti pronssimitalin Los Angelesin olympialaisten 50 km kävelyssä. Soulissa vuonna 1988 hän sijoittui samassa lajissa 32. sijalle. Lisäksi hän sijoittui kuudenneksi vuoden 1987 maailmancupissa. Bellucci voitti myös Rooma–Castel Gandolfo -kävelyn vuosina 1979 ja 1981. Hän menestyi kansallisella tasolla voittamalla useita Italian mestaruuksia 1970-luvulta 1990-luvun alkuun saakka.
Henkilökohtaiset ennätykset.
Belluccin henkilökohtaiset ennätykset kilpakävelyssä ovat:
Valmennusura ja tunnustukset.
Kilpauransa päätyttyä Bellucci siirtyi valmentajaksi ja toimi Atletica Roma Sud -seurassa. Hänen saavutuksiaan kunnioitettiin Italiassa myöntämällä hänelle Kultainen mitali Italian olympiakomitealta.
Karol Mets

Karol Mets (S. 16. toukokuuta 1993 Viljandi) on virolainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan toppari. Mets on edustanut tammikuusta 2023 alkaen saksalaista FC St. Paulia, jonne siirtyi Sveitsin liigan FC Zürichistä 450 000 Euron siirtosummalla. Mets pelasi St. Paulissa jo aiemmin lainasopimuksella.
Ensimmäiset pelinsä aikuisten pääsarjatasolla Mets pelasi Tallinnan FC Floran paidassa 2011. Florasta Mets siirtyi Norjaan Viking Stavangerin joukkueeseen tammikuussa 2015 170 000 Euron siirtosummalla. Heinäkuussa 2017 hän siirtyi Norjasta Hollantiin NAC Bredan jopukkueeseen 100 000 euron siirtokorvausta vastaan. Maaliskuussa 2019 Mets siirtyi Bredasta Tukholman AIK:n joukkueeseen 300 000 Euron siirtosummalla. Sieltä hän siirtyi lokakuussa 2020 Saudi-Arabiaan Al Ettifaqin joukkueeseen 385 000 Eurolla. Saudeista Mets siirtyi ilmaisella siirrolla syyskuussa 2021 Bugarian TsSKA Sofiaan ja sieltä tammikuussa 2022 200 000 Eurolla Zürichiin.
Kirkkoniemen vapautuksenmuistomerkki

Kirkkoniemen vapautuksenmuistomerkki (norjaksi: "Frigjøringsmonumentet i Kirkenes", myös "Russemonumentet", myös "Russermonumentet") on Norjassa Kirkkoniemessä 1952 paljastettu sotamuistomerkki. Sen on suunnitellut kuvanveistäjä Stinius Fredriksen, ja aloitteen suunnittelusta teki Neuvostoliitto. Jalustoineen viisi ja puoli metriä korkea muistomerkki esittää konepistooli kädessä seisovaa pronssista sotilasta. Sen jalustassa on Neuvostoliiton valtionvaakuna ja norjaksi ja venäjäksi teksti: "Neuvostoyhteisön rohkeille sotilaille Kirkkoniemen vapauttamisen muistoksi 1944".
Patsaan jalustassa sotilaan saappaan alla oli alun perin kuollut Saksan kotka, joka kuitenkin hallituksen tahdosta poistettiin, kun Norja oli juuri liittynyt Natoon ja kotka on myös uuden Saksan liittotasavallan tunnus. Sotilaan saappaan alla on kivi muistona kotkasta. Hallitus torjui myös venäläistyylisen ajatuksen patsaan eteen suunnitellusta ikuisesta tulesta.
Patsaanpaljastustilaisuudessa 8. kesäkuuta 1952 ei ollut läsnä Norjan korkeimpia ministereitä, vaan hallitusta edusti kalastusministeri Peder Holt. Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov on käynyt patsaalla kahdesti, 2014 ja 2019. Puheessaan ensimmäisellä kerralla hän esitti saksalaisten kanssa yhteistyötä toisen maailmansodan aikana tehneen ukrainalaisen Stepan Banderan ja Norja kavaltajan Vidkun Quislingin tuolloin vähälle huomiolle jääneen rinnastuksen.
Kirkkoniemen vapauttamisen 79-vuotispäivänä lokakuussa 2023 patsaalle saapunut Sør-Varangerin kunnanjohtaja Magnus Mæland laski muistomerkille Ukrainan värien mukaisen seppeleen. Kaupungin vastustuksesta huolimatta paikalle saapui Venäjän konsuli Nikolai Konygin, joka laski edellisen seppeleen päälle Venäjän lipun värein koristellun seppeleen. Tunnelma paikalla oli kireä ja syntyi sanaharkkaa. Kunnanjohtaja palasi myöhemmin paikalle ja siirsi seppeleet vierekkäin. Myöhemmin Norjan lähettiläs kutsuttiin Moskovaan ulkoministeriöön nuhdeltavaksi "loukkauksesta" kirkkoniemen vapauttajia kohtaan. Keväällä 2024 Konygin kävi jälleen laskemassa Venäjän seppeleen.
Konygin kävi uudestaan muistomerkillä vapauttamisen 80-vuotispäivänä 2024. Ville Jalovaaran mukaan vierailu oli luvattu, jos Venäjä sulkee Kirkkoniemen-konsulaatin. Konsulaatti avattiin kuitenkin uudestaan helmikuussa 2025, ja venäläiset järjestivät muistomerkin luona provokatiivisen tilaisuuden, mikä herätti Norjan lehdistössä runsaasti paheksuntaa.
Kirkkoniemessä ei ole ehdotettu patsaan siirtoa, sillä paikalliset asukkaat muistavat venäläisiä yhä saksalaisten karkottajina.
Lapeyrouse-Fossat

Lapeyrouse-Fossat () on kunta Ranskan eteläosassa Haute-Garonnen departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee noin 14 kilometriä Toulousen kaupungista koilliseen.
Lapeyrouse-Fossatin kunta muodostettiin 1. tammikuuta 1836, jolloin kaksi kuntaa Lapeyrouse ja (Le) Fossat yhdistyivät.
Château de Lapeyrouse on 1700-luvulla rakennettu linna, jota ympäröi laaja puisto. Toulouselainen aatelinen ja luonnonhistorian tutkija Philippe-Isidore Picot de Lapeyrouse linnan sedältään 1700-luvun loppupuolella.
Neitsyt Marian taivaaseenottamisen kirkon vanhimmat osat ovat 1500-luvulta. Kirkko kuitenkin rakennettiin lähes kokonaan uudelleen vuosien 1829 ja 1848 välillä.
Lanta (Haute-Garonne)

Lanta () on kunta Ranskan eteläosassa Haute-Garonnen departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee noin 19 kilometriä Toulousen kaupungista kaakkoon.
Kylä on rakennettu tasaiselle alueelle, joka kohoaa ympäröivän alueen yläpuolelle. Se on pieni Toulousen seudulle tyyppinen tiilikylä, joka keskiajalla muodostui Hunaud de Lantan -linnoituksesta asutuksineen. Hunaud'n suku oli yksi alueen suurista suvuista. Linnoitus on mainittu kirjoituksissa jo vuonna 1196. Nykyään linnoituksesta on jäljellä vain linnan mäki. Linnoitus hylättiin ajan saatossa, ja asutus keskittyi nykyiselle sijalleen.
Ensimmäinen maininta Neitsyt Marian taivaaseenastumisen kirkosta on vuodelta 1217. Se on entinen Lantan linnankirkko. Protestantit vaurioittivat rakennusta vuonna 1569 Ranskan uskonsodissa. Siitä tuli seurakuntakirkko vuosien 1596 ja 1615 välillä, vaikka kirkko oli edelleen huonossa kunnossa sodan jäljitä. Kirkkoa kunnostettiin jonkin verran 1700-luvulla, ja lopulta vuonna 1842 päätettiin rakentaa kirkko uudestaan.
Lanta (täsmennyssivu)

Lanta voi tarkoittaa seuraavia:
Zoltán Tarr

Zoltán Tarr (s. 12. helmikuuta 1972 Budapest) on unkarilainen reformoidun kirkon pappi ja poliitikko. Hän on TISZA (Kunnioitus ja vapaus) -puolueen varapuheenjohtaja ja edustaa puoluetta Euroopan parlamentissa.
Opinnot ja uran alku.
Zoltán Tarr on opiskellut teologiaa Budapestin Gáspár Károli -yliopistossa vuosina 1990–1996 sekä Princetonin teologisessa seminaarissa vuosina 1994–1995 ja 2001. Hän on työskennellyt Unkarin reformoidun kirkon palveluksessa ensin vuosina 1996–2003 nuorisokoordinaattorina ja opiskelijapappina, sitten vuosina 2003–2015 pääsihteerinä. Vuonna 2015 hän lähti kirkon palveluksesta, koska ei kertomansa mukaan hyväksynyt kirkon tuolloisen uuden johdon lähentymistä valtiovaltaan eikä halunnut kritiikillään tuottaa kirkolleen vahinkoa; lehtihaastattelussa hän on kertonut, että hänen annettiin ymmärtää, ettei hänellä olisi myöskään mahdollisuuksia päästä papiksi toivomiinsa seurakuntiin. Tämän jälkeen hän toimi liike-elämässä erilaisissa tehtävissä sekä yritysten palveluksessa että itsenäisenä konsulttina.
Poliittinen ura.
6. huhtikuuta 2024 oppositioliikettään käynnistävä Péter Magyar järjesti Budapestissa yleisötilaisuuden, jossa myös Zoltán Tarr esiintyi puhujana. Tarr arvosteli puheenvuorossaan Unkarin reformoitua kirkkoa ja sen piispaa, entistä ministeriä Zoltán Balogia ja tämän toimintaa presidentti Katalin Novákin eroon johtaneen ns. armahdusskandaalin yhteydessä. Pian tämän jälkeen Péter Magyar kertoi sosiaalisessa mediassa, että valtion teknologiayrityksen palveluksessa koeajalla työskentelevä Tarr oli tämän esiintymisen takia erotettu työpaikastaan ja että Tarrille tarjottaisiin paikkaa TISZA-puolueen ehdokkaana lähestyvissä europarlamenttivaaleissa.
Tarr valittiin TISZAn ehdokkaana europarlamenttiin listan 3. paikalta. Heinäkuussa 2024 TISZAn puoluekokouksessa hänet sekä puolueen toiminnanjohtaja Márk Radnai valittiin puolueen varapuheenjohtajiksi.
Syyskuussa 2025, kevään 2026 parlamenttivaalitaistelun jo käynnistyessä, Tarrin varomattomasta lausunnosta syntyi poliittinen kohu. Hän oli TISZA-puolueen paikallisosaston yleisötilaisuudessa puhunut veropolitiikasta ja todennut, että mahdollisesta tasaverosta luopumisesta ei vielä voi puhua, vaan ensin on voitettava vaalit ja ”sen jälkeen kaikki on mahdollista”, toisin sanoen ensin ”on päästävä semmoiseen tilanteeseen, missä normaali keskustelu on mahdollista”. Valtapuolue Fidesz tulkitsi Tarrin yhteydestään irrotetun lausunnon siten, että TISZA suunnittelee mittavia veronkorotuksia heti vaalien jälkeen, ja käynnisti tämän väitetyn ”TISZA-veron” ympärille laajan mainoskampanjan.
Perhe.
Zoltán Tarr on naimisissa ja kolmen lapsen isä. Hänen puolisonsa Berta Jékely työskenteli rakennus- ja liikenneministeriön palveluksessa historiallisten rakennusten suojelun alalla. Jékely erotettiin työsuhteestaan joulukuussa 2024, perusteluna ”virkamiehelle sopimaton käyttäytyminen sosiaalisessa mediassa”. Péter Magyarin mukaan tämä tarkoitti, että Jékely oli julkisesti tykännyt joistakin miehensä politiikka-aiheisista somejulkaisuista.
Pornoriippuvuus

Pornoriippuvuus on tieteellisesti kiistanalainen riippuvuusmallin soveltaminen pornografian kulutukseen, joka voi olla pakonomaista käyttäytymistä, jolla on kielteisiä seurauksia henkilön fyysiselle, henkiselle, sosiaaliselle tai taloudelliselle hyvinvoinnille. Vaikka Maailman terveysjärjestön ICD-11-taudinmääritysmanuaali on tunnustanut pakonomaisen seksuaalisen käyttäytymisen häiriön (eli CSBD) impulssikontrollin häiriöksi, CSBD ei ole riippuvuus, eikä Yhdysvaltain psykiatrisen yhdistyksen DSM-5 ja DSM-5-TR taudinmääritysmanuaalit luokittele pakonomaista pornon kulutusta mielenterveyshäiriöksi tai toiminnalliseksi riippuvuudeksi.
Labastide-Beauvoir

Labastide-Beauvoir () on kunta Ranskan eteläosassa Haute-Garonnen departementissa Oksitanian alueella. Se sijaitsee noin 25 kilometriä Toulousen kaupungista kaakkoon.
Kunnan nähtävyyksiä on linna Château de Labastide Beauvoir. Sen rakentaminen aloitettiin 1200-luvulla ja nykyisen muotonsa se sai 1700-luvulla. 1300-luvulla linnan omisti Fourquevaux'n herra, paroni de Labastide. Vuonna 1482 linnan osti Jean de Beauvoir, antaen samalla kylälle nimen. Vuonna 1510 Ranskan kuningas Frans I valtuutti de Beauvoirin suvun kantamaan Toulousen kreivien vaakunaa. Keskiajalla linnoitetussa rakennuksessa oli torneja, vallihautoja, ojia, luolastoja, maanalaisia käytäviä ja hätätunneleita, jotka ovat nyt kadonneet lukuun ottamatta etelätornia. Nykyään linna tarjoaa majoitus ja juhlatiloja.
Marávian piiri

Marávian piiri () on Mosambikin Teten maakunnassa, Cahora Bassan tekojärven pohjoisrannalla sijaitseva piiri eli Mosambikin toisen tason aluehallinnollinen alue. Piirin väkilukuarvio on 149 898 (2024) ja pinta-ala on 16 697 neliökilometriä.
Pohjoisessa piiri rajautuu Sambiaan. Piirin muina naapureina ovat idässä Chifunden ja Chiútan, etelässä Cahora Bassan ja Magoén sekä lännessä Zumbon piirit.
Paikallishallintoa varten piirin alue on jaettu neljään hallinto-alueeseen (postos administrativo): P.A Chiputo, P.A Fíngoe, P.A Malowera ja P.A Chipera. Hallintoalueet jaetaan edelleen paikkakuntiin (localidades). Piirin hallintokeskus on Fíngoen taajama. Sieltä on linnuntietä 214 ja maanteitse 280 kilometriä kaakossa sijaitsevaan maakuntakeskus Teteen. 
Lukutaidottomien osuus oli väestössä erittäin korkea: 66,1 prosenttia (koko maakunnan keskiarvo 39,9 % vuosien 2019–2023 tilaston mukaan).
Maatalous on väestön pääelinkeino. Maataloustuotteista keskeisimpiä ovat maissi ja maapähkinät.
Tsanganon piiri

Tsanganon piiri () tai Sanganon piiri on Mosambikin Teten maakunnassa sijaitseva piiri eli Mosambikin toisen tason aluehallinnollinen alue. Piirin väkilukuarvio on 253 968 (2024) ja pinta-ala on 3 661 neliökilometriä.
Piiriä rajaa etelässä Moatizen, lännessä Macangan ja Chiútan sekä pohjoisessa Angónian piirit. Idässä naapurina on Malawin valtio. Paikallishallintoa varten piirin alue on jaettu kahteen hallinto-alueeseen (postos administrativo), jotka ovat P.A Ntengo-Wa-Mbalame ja P.A Tsangano. Hallintoalueet jaetaan edelleen paikkakuntiin (localidades). Piirikeskus on piirin pohjoisosassa, Malawin rajan lähellä sijaitseva Tsanganon kylä (toisinaan muodossa 'Sangano'). Sieltä on linnuntietä 152 ja maanteitse 183 kilometriä maakuntakeskus Teteen.
Lukutaidottomien osuus väestöstä oli erittäin korkea: 50,4 prosenttia (koko maakunnan keskiarvo 39,9 % vuosien 2019–2023 tilaston mukaan).
Korkeussuhtreiltaan piirin alue vaihtelee melkoisesti. Maasto on alimmillaan piirin lounaisosassa (500–600 m mpy) ja kohoaa piirin itäosan Monte Tsangano -vuorella yli 1 800 metriin.
Lyne

Lyne on taajama Ringkøbing-Skjernin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 247 asukasta vuoden 2025 alussa.
Lønborg

Lønborg on taajama Ringkøbing-Skjernin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 242 asukasta vuoden 2025 alussa.
No (Ringkøbing-Skjern)

No on taajama Ringkøbing-Skjernin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 239 asukasta vuoden 2025 alussa.
Nørre Bork

Nørre Bork on entinen taajama Ringkøbing-Skjernin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 209 asukasta vuoden 2015 alussa.
Rækker Mølle

Rækker Mølle on taajama Ringkøbing-Skjernin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 334 asukasta vuoden 2025 alussa.
Skjern

Skjern on taajama Ringkøbing-Skjernin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 7 737 asukasta vuoden 2025 alussa.
Skjern oli Skjernin kunnan keskustaajama vuoteen 2006, jolloin muodostettiin Ringkøbing-Skjernin kunta.
Spjald

Spjald on taajama Ringkøbing-Skjernin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 1 342 asukasta vuoden 2025 alussa.
Piet Hein (taiteilija)

Piet Hein (16. joulukuuta 1905 Kööpenhamina – 17. huhtikuuta 1996 Middelfart) oli tanskalainen kirjailija, muotoilija, keksijä ja filosofi. Hän tuli tunnetuksi toisen maailmansodan aikana "Politiken"-lehteen tekemistään aforistisista "Gruk"-pilapiirroksista, joita hän julkaisi aluksi nimimerkillä Kumbel. Kaikkiaan "Gruk"-piirroksia julkaistiin vuosina 1940–1963 lähes 10 000 ja niitä on käännetty parillekymmenelle kielelle. Keksijänurallaan Hein patentoi 3 100 keksintöään, muun muassa liikkuvat nukensilmät ja kierteisen aurinkokellon. Hein myös kehitteli superellipsiä, joka on nelikulmion ja ympyrän välimuoto. Sitä on käytetty muun muassa neuvottelupöydissä ja Sergelin torin muotona.
Piet Hein

Piet Hein on seuraavien henkilöiden nimi:
Akrási

Akrási (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu hallinnollisesti Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 216 (2021).
Akrásin kylä sijaitsee Lesboksen itäisissä sisäosissa noin 22 kilometriä länteen Mytilínistä. Se on rakennettu noin 352 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Akrási muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Ακρασίου, "Dimotikí Koinótita Akrasíou"), johon kuuluvat varsinaisen Akrásin kylän lisäksi kylät Dróta ja Paralía Drótas. Koko yhdyskunnan väkiluku on 237 (2021).
Ampelikó

Ampelikó (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu hallinnollisesti Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 126 (2021).
Ampelikón kylä sijaitsee Lesboksen itäisissä sisäosissa noin 16 kilometriä länteen Mytilínistä. Kylän nimi viittaa seudun moniin viinitarhoihin. Ampelikó muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Αμπελικού, "Dimotikí Koinótita Ampelikoú"), johon ei kuulu muita asutuksia.
Asómatos (Lesbos)

Asómatos () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu hallinnollisesti Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 155 (2021).
Asómatoksen kylä sijaitsee Lesboksen itäisissä sisäosissa noin 20 kilometriä länteen Mytilínin kaupungista. Se on rakennettu Ólympos-vuoren rinteeseen noin 257 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimi, suomeksi ”Ruumiiton”, viittaa sen arkkienkeleille ("Taxiárches") omistettuun pääkirkkoon. Asómatos muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Ασωμάτου, "Dimotikí Koinótita Asomátou"), johon ei kuulu muita asutuksia.
Asómatos

Asómatos (, ”Ruumiiton” = Enkeli) voi viitata seuraaviin paikkoihin:
Íppeio

Íppeio (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu hallinnollisesti Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 708 (2021).
Íppeion kylä sijaitsee Lesboksen itäisissä sisäosissa noin 16 kilometriä länteen Mytilínin kaupungista. Íppeio muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Ιππείου, "Dimotikí Koinótita Ippeíou"), johon kuuluvat varsinaisen Íppeion kylän lisäksi kylät Kagiáni ja Lársos. Koko yhdyskunnan väkiluku on 723 (2021).
Káto Trítos

Káto Trítos () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu hallinnollisesti Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 507 (2021).
Káto Trítoksen kylä sijaitsee Lesboksen itäisissä sisäosissa noin 15 kilometriä länteen Mytilínin kaupungista. Káto Trítos muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Κάτω Τρίτους, "Dimotikí Koinótita Káto Trítous"), johon kuuluu varsinaisen Káto Trítoksen kylän lisäksi Pigadákian kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 683 (2021).
Kerameía

Kerameía (, myös "Kerameiá", Κεραμειά) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu hallinnollisesti Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 315 (2021).
Kerameían kylä sijaitsee Lesboksen itäisissä sisäosissa noin 14 kilometriä länteen Mytilínin kaupungista. Kerameía muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Κεραμείων, "Dimotikí Koinótita Kerameíon"), johon kuuluu varsinaisen Kerameían kylän lisäksi Ágios Geórgioksen kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 338 (2021).
Kómi

Kómi () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu hallinnollisesti Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 148 (2021).
Kómin kylä sijaitsee Lesboksen itäisissä sisäosissa noin 21 kilometriä luoteeseen Mytilínin kaupungista. Kómi muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Κώμης, "Dimotikí Koinótita Kómis"), johon ei kuulu muita asutuksia.
Matteo Franzoso

Matteo Franzoso (16. syyskuuta 1999 – 15. syyskuuta 2025 Santiago, Chile) oli italialainen alppihiihtäjä. Hän osallistui myös maailmancupiin.
Franzoso kaatui ja loukkaantui 13. syyskuuta 2025 Chilessä harjoitteluleirillä ja kuoli saamiinsa vammoihin sairaalassa Santiagossa.
Franzoso voitti vuonna 2021 super-G-osakilpailun Eurooppa-cupissa.
Lámpou Mýloi

Lámpou Mýloi () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu hallinnollisesti Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 84 (2021).
Lámpou Mýloin kylä sijaitsee noin 16 kilometriä länsiluoteeseen Mytilínin kaupungista. Kylä on saanut nimensä sen vesistä ja vesimyllyistä (μύλοι, "mýloi"). Kylän lähellä on roomalaisaikaisen niin kutsutun Mórian akveduktin jäänteitä. Lámpou Mýloi muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Δημοτική Κοινότητα Λάμπου Μύλων, "Dimotikí Koinótita Lámpou Mýlon"), johon ei kuulu muita asutuksia.
Megalochóri (Lesbos)

Megalochóri (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu hallinnollisesti Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 287 (2021).
Megalochórin kylä, suomeksi ”Suuri kylä", sijaitsee Lesboksen itäosassa noin 15 kilometriä länteen Mytilínistä. Se on rakennettu noin 86 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimi tulee siitä, että se oli aikanaan lähiseutunsa suurin asutus. Kylän asukkaat perustivat 1800-luvulla saaren etelärannikolla sijaitsevan Plomárin ja muuttivat suureksi osaksi sinne, ja siksi Megalochóriin viitataan joskus ”vanhana Plomárina".
Megalochóri muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Μεγαλοχωρίου, "Dimotikí Koinótita Megalochoríou"), johon kuuluu varsinaisen Megalochórin kylän lisäksi Spídesin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 301 (2021).
Mesagrós (Lesbos)

Mesagrós () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu hallinnollisesti Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 571 (2021).
Mesagróksen kylä sijaitsee Lesboksen kaakkoisissa sisäosissa noin 23 kilometriä lounaaseen Mytilínistä. Se on rakennettu vuorenrinteeseen, josta on näkymä Géranlahdelle. Mesagrós muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Μεσαγρού, "Dimotikí Koinótita Mesagroú"), johon kuuluvat varsinaisen Mesagróksen kylän lisäksi kylät Ávlonas, Ftéli ja Pýrgoi sekä Ágios Vasíleioksen saari. Koko yhdyskunnan väkiluku on 672 (2021).
Ilmo Linturi

Ilmo Aulis Veikko Linturi (synt. Lindroth, 22. marraskuuta 1894 Köyliö – 10. kesäkuuta 1982 Köyliö) oli suomalainen yleisurheilija, joka edusti Köyliön Taimea, Rauman Urheilijoita ja Helsingin Kisa-Veikkoja. Ammatiltaan hän oli aluksi ammattisotilaana käytyään upseerikoulutuksen ja sen jälkeen nimismies ja yrittäjä.
Elämä.
Köyliössä syntynyt Linturi kävi keskikoulun yhteislyseossa hän jatkoi suorittamalla 6:nnen ja 7:nnen luokan Uudenkaupungin yhteislyseossa. Sieltä hän siirtyi vuonna 1918 Suomen Tykistöupseerikouluun Lappeenrantaan. Suoritettuaan sen hänet korotettiin vänrikiksi vuonna 1919. Sen jälkeen hänet komennettiin Suomen kadettikoulun edeltäjään. Sitä seurasi vuonna 1921 ylennys luutnantiksi ja palvelu Kenttätykistörykmentti 1:ssä.
Vuonna 1922 hän siirtyi ensin Ruskealan piirin ja vuonna 1927 Impilahden piirin nimismieheksi, joita hän hoiti vuoteen 1933. Palveltuaan puutavara-alalla Ilmo perusti vuonna 1940 Köyliöön lelutehtaan, jota hän johti vuoteen 1952. Talvi- että jatkosodan aikaan hän toimi koulutusupseerina. 
Urheilu-ura.
Nuoruudessaan Ilmo oli vanhemman veljensä Oivan rinnalla innokas urheilija. Hän saavutti vuonna 1915 SM-hopeaa pituushypyssä ja SM-pronssia korkeushypyssä samana vuonna sekä SM-pronssia kolmiloikassa vuosina 1915 ja 1916.
Perhe.
Ilmo Linturin veljiä olivat muun muassa sisäministeri Arvo Linturi, taidemaalari Into Linturi sekä SM-tason yleisurheilijana tunnettu Oiva Linturi.
Mesagrós

Mesagrós () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Mistegná

Mistegná () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu hallinnollisesti Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 430 (2021).
Mistegnán kylä sijaitsee Lesboksen itäosassa noin 17 kilometriä pohjoisluoteeseen Mytilínin kaupungista ja hieman yli kilometrin sisämaahan saaren itärannikosta. Mistegná muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Μιστεγνών, "Dimotikí Koinótita Mistegnón"), johon kuuluvat varsinaisen Mistegnán kylän lisäksi sen ranta-asutus ja satama Skála Mistegnón sekä Toúmpesin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 508 (2021).
Mychós

Mychós () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Lesboksen saarella ja kuuluu hallinnollisesti Mytilínin kuntaan, Lesboksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Kylän väkiluku on 104 (2021).
Mychóksen kylä sijaitsee Lesboksen itäosissa noin 15 kilometriä länteen Mytilínin kaupungista. Mychós muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Μυχού, "Dimotikí Koinótita Mychoú"), johon kuuluvat varsinaisen Mychóksen kylän lisäksi kylät Geránia ja Koufó Vounó. Koko yhdyskunnan väkiluku on 243 (2021).