Muhammedžan Husainov

Muhammedžan Husainov (, ; 1756–1824) oli Venäjän ensimmäinen mufti, jonka Katariina Suuri nimitti vuonna 1778 "Orenburgin muslimien henkisen kokoonpanon" perustuksen yhdeydessä. Se oli ensimmäinen virallisesti rekisteröity islamilainen järjestö Venäjällä. Husainovilla oli myös merkittävä panos Venäjän keisarillisen vallan levittämisessä kazakkien sekä kaukasialaisten muslimien keskuuteen. Husainov oli taustaltaan tataari, oletetusti mišääri.
Keisarikunnan lähettiläänä.
Venäjän muslimeihin kohdistunut sortopolitiikka alkoi muuttua 1700-luvun lopulla merkittävästi positiivisempaan suuntaaan. Radikaali käänne oli Katariina Suuren ansiota ja tiettävästi juonti juurensa Jemejan Pugatšovin kansannousuun, johon tataarejakin oli osallistunut suhteellisen paljon. Hänen toimesta Venäjä "tunnusti nyt heidän oikeutensa ja tarpeensa."
Otto Henrik Igelström antoi Husainoville tehtäväksi levittää Venäjän etuja ja vaikutusvaltaa kazakkien aroilla. Tämän tuottaessa tulosta Katariina Suuri nimitti hänet vuonna 1785 "Orenburgin rajakomission" hengelliseksi johtajaksi. ("Ahund", آخوند). Sen tarkoituksena oli "kerätä informaatiota kazakeista, määrätä kauppavaunujen lähtöaika Keski-Aasiaan, organisoida- ja kontrolloida heidän hallituksen muodostumista".
Husainov muun muassa lähetti kazakeille "kannustuskirjeitä", joiden tarkoitus oli saada heitä hyväksymään Venäjän kansalaisuus. Hän viittasi Koraaniin todistellessaan, että muslimin uskollisuus eri uskontoa harjoittavalle hallitsijalle ei olisi väärin. Husainov oli menestyksekäs pyrkimyksissään ja kazakkien "Kışı Jüz" -klaanin johtajat hyväksyivät Venäjän. Husainovin urakka palkittiin muun muassa palkan korotuksella, timanttimitalilla ja turkistakeilla.
Historiantieteiden tohtori Aidar Habutdinov kirjoittaa: "Husainovilla oli merkittävä rooli tataari-baškiiri-kazakki -suhteiden muodostumisessa, joka monella tapaa ei ole menettänyt merkitystään nykypäivänä. 1800-luvun puolivälistä lähtien lähetyssaarnaajat kuten Ilminsky ja lyhytnäköiset Venäjän- ja Neuvostoliiton virkamiehet vaikuttivat osaltaan näiden kansojen välisten suhteiden hajoamiseen.
Husainovilla oli vaikuttava rooli myös Kaukasian muslimien ja etenkin kabardien liittämisessä Venäjän alaiseksi.
Muftina.
Uskonnollisen koulutuksensa Husainov sai Orenburgin madrasassa, jonka jälkeen Buharassa ja Kabulissa. Husainovin isoisä Mansur oli S. Mardzhanin mukaan arvostettu teologi ja Volgan alueen ensimmäinen Buharassa opiskellut tataari.
Husainov aloitti muftina välittömästi vaatimaan lisää valtaa ja halusi saman aseman mitä vastaavasti Venäjän ortodoksisen kirkon metropoliitta. Hän tapasi useita kertoja Katariina Suuren Pietarissa ja alkoi nähdä itsensä tärkeänä poliittisena hahmona Volgan ja Uralin alueella. Tämä huolestutti paikallisia venäläisiä hallintoviranomaisia, jotka pyysivät ja saivat ruhtinas Aleksandr Bezborodkolta luvan rajoittaa Husainovin vaikutusvaltaa ankarasti ja pitää hänet hallinnassaan. Paikalliset viranomaiset täten määräsivät: "hänen [muftin] velvollisuutenaan on hoitaa tiukasti uskonnollisia asioita eikä koskea maallisiin asioihin, paitsi jos viranomaiset katsovat sopivaksi käyttää häntä näihin".
Vuonna 1802 annetun säännöksen mukaan mufti ei voinut tehdä päätöksiä ilman varamiehensä suostumusta, mutta Husainov seurasi tätä harvoin. Hän joutui jatkuvasti oikeudenkäynteihin ja valituksien kohteeksi, jotka koskivat lahjontaa, huijausta ja salat-rukouksen laiminlyömistä. Vaikka Aleksanteri I lähetti kirjeen, jossa hän tuki Husainovia ja myönsi hänelle laillisen koskemattomuuden, syytteet Husainovin vallan väärinkäytöstä jatkuivat koko hänen toimikautensa ajan.
Muhammedzhan Husainov onnistui 35 vuoden aikana luomaan moskeijoiden ja madrasoiden välisen verkoston kaupunkikeskuksiin aina Moskovasta Tobolskiin sekä entisöimään tuhansien maaseutujen mahallahien infrastruktuurin. Husainovilla oli "iso vaikutus Venäjän umman elämään sekä Venäjän diplomatian itäisen suunnan muodostumiseen".
Yksityiselämä.
Husainovin ensimmäinen vaimo oli Aiša, jonka hän tapasi Kazanissa. Toisen vaimon Kariman kanssa hän sai lapsen Fatima, joka meni naimisiin kazakkilaisen kaanin kanssa ja edisti merkittävästi tataarien ja kazakkien välisiä yhteyksiä. Hän opetti köyhiä kazakkilapsia madrasassa. Kolmas vaimo Sufiya oli adygelainen. Heillä oli kaksi poikaa. Tiettävästi Husainovilla oli lopulta muitakin vaimoja.