Joulu Ukrainassa

Joulu on Ukrainassa merkittävä juhla: vuonna 2022 maan asukkaista 62,7 prosenttia on ortodokseja.
Historia.
Nykyisen Ukrainan alueella joulua alettiin virallisesti viettää Kiovan rusien kasteen jälkeen vuonna 988. Joulukuuset ja niiden koristelu levisivät Ukrainaan Venäjän keisarikunnan kautta, kun Nikolai I:n preussilainen vaimo Aleksandra Fjodorovna toi perinteen kotimaastaan. Perinteisesti joulu on myös ollut ukrainalaisessa taiteessa suosittu aihe.
Neuvostoaikoina joulun viettoa ei katsottu hyvällä. Ennen joulua neuvostolehdistöllä oli tapana julkaista artikkeleita, joissa väitettiin muun muassa papiston keksineen joulun ja käyttävän sitä vain kerätäkseen almuja omiin taskuihinsa. Neuvostoliiton virallisissa kalentereissa joulua ei ollut. Viranomaiset myös pyrkivät sijoittamaan parhaansa mukaan valtion virallisia tapahtumia päällekkäin joulun kanssa, jotta ihmisillä oli muuta tekemistä ja syy olla menemättä kirkkoon. Etenkin Ukrainan länsiosissa Neuvostoliittoa edeltäviä jouluperinteitä on alettu elvyttää maan itsenäistymisen jälkeen.
Joulusta tuli virallinen juhlapäivä vasta vuonna 2017.
Ajankohta ja sen muuttaminen.
Perinteisesti joulua on vietetty 7. tammikuuta juliaanisen kalenterin mukaan. Presidentti Volodymyr Zelenskyi teki aloitteen joulun ajankohdan siirtämisestä kesäkuussa 2023. Vuonna 2023 Ukrainan ortodoksinen kirkko alkoi viettää joulua 25. joulukuuta. Tarkoituksena oli ottaa etäisyyttä venäläiseen kulttuurihistoriaan ja lähentyä länttä. Moskovan patriarkaatin alaisuudessa toimivat seurakunnat viettävät joulua edelleen tammikuussa. Armenian apostoliseen kirkkoon kuuluvat ukrainalaiset viettävät joulua 5.–6. tammikuuta välisenä aikana.
Juhlinta.
Ukrainan Suomen-suurlähettiläs Olha Dibrova on kertonut, että kirkonmenot ja rukoilu ovat keskeisessä roolissa ukrainalaisten joulunvietossa. Joulukirkkoon mennään vasta joulupäivänä. Tuolloin ukrainalaiset tervehtivät toisiaan perinteisesti sanomalla ”Kristus on syntynyt”, johon vastataan ”Ylistäkäämme häntä”.
Perinteinen joulukoriste on "diduh’", joka on koristeellinen vehnälyhde. Se kuvastaa vuoden aikana tehtyjä uhrauksia, runsasta satoa ja perhettä suojelevia pyhiä. "Diduh’" tuodaan sisään juuri ennen jouluaterian syömistä ja asetetaan yleensä ikonien viereen, ja sitä pidetään sisällä aina jouluajan päättymiseen saakka. Toinen suosittu joulukoriste on olkihimmeli.
Jouluaika päättyy virallisesti 6. tammikuuta, jolloin juhlitaan loppiaista Jeesuksen kastamisen kunniaksi. Ihmiset käyvät tällöin pulahtamassa avannossa tai joessa, jonka papit ovat ensin siunanneet. Papit voivat myös kiertää ihmisten taloissa ja siunata näitä pyhällä vedellä.
Jouluruoka.
Joulu on paaston aikaa, minkä vuoksi joulupöydässä tarjottaviin ruokiin ei kuulu liha tai maitotuotteet. Erilaisia ruokalajeja on 12. Luku kuvastaa 12 opetuslasta. Jouluateria nautitaan 24. joulukuuta ilta-aikaan joko heti auringon laskettua tai sen jälkeen, kun joku lapsista näkee tähtitaivaan ensimmäisen tähden.
Tärkein yksittäinen ja vanhin tunnettu jouluruoka on kutja, joka valmistetaan viljasta, unikonsiemenistä ja hunajasta.
Ruokapöytään on perinteisesti katettu yksi tyhjä paikka, joka kuvastaa niitä läheisiä, jotka ovat jo kuolleet.
Joululaulut.
Ukrainalaiset laulavat joululauluja niin kotona kuin muiden kotien ovelta ovelle kiertäessään viihdyttäen juhlakansaa. Perinteisesti tytöt ja pojat ovat ideoineet toisilleen erikoisia lauluja ja niihin lisäsäkeistöjä, joita nämä esittävät toisilleen. Ukrainalaisen kansanuskon mukaan mitä enemmän laulajia käy ovella jouluna, sitä enemmän taloon tulee onnea seuraavana vuonna.