tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Amanda Collin

Amanda Collin (Amanda Bjerre-Petersen, s. 4. maaliskuuta 1986) on tanskalainen näyttelijä. Hän valmistui näyttelijäksi William Esper Studiosta vuonna 2011. Collinin ensimmäinen merkittävä elokuvarooli oli elokuvassa "Flaskepost fra P" . Lisäksi hän on esiintynyt tanskalaisissa televisiosarjoissa "Sjit Happens", "Banken- New Normal" ja "Bedre skilt end aldrig". Collin sai vuonna 2018 Bodil-palkinnon parhaasta naispääosasta elokuvassa "Kauhea nainen" ("En frygtelig kvinde"). 
Collin esittää androidi Motheria HBO Maxin vuonna 2020–2022 esitetyssä televisiosarjassa "Raised by Wolves" sekä Jeyne Arryniä "House of the Dragon" -sarjan toisella tuotantokaudella (2024).
Filmografia.
Pitkät elokuvat.
Lähde:
Aliso Viejo

Aliso Viejo on kaupunki Orangen piirikunnassa, Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 52 176. Kaupunki perustettiin 1. heinäkuuta 2001.
Aliso Viejon pormestarina toimii Mike Munzing.
Väestö.
Kaupungin asukkaista 70,99 prosenttia on valkoisia, 15,04 prosenttia aasialaisia, 1,96 prosenttia afroamerikkalaisia ja 0,55 prosenttia intiaaneja. 7,92 prosenttia asukkaista eivät ole Yhdysvaltain kansalaisia. Kaupungin väestön keski-ikä on 36,8 vuotta.
Proton (täsmennyssivu)

Proton voi tarkoittaa seuraavia:
Valve Proton

Proton on Valve Corporationin yhteensopivuusohjelmisto, jolla useat Microsoft Windowsille julkaistut pelit toimivat Linuxissa. Pelejä ei tarvitse ostaa uudelleen ja myös ennestään asennettuja pelejä voi käyttää ilman uudelleen lataamista.
Proton-ohjelmiston myötä uutisointiin yli Windows-pelin saatavuus Linuxille. Proton rakentuu Wine-ohjelmiston ja DXVK-kirjaston (DirectX over Vulkan) päälle. Lisäksi Proton käyttää muun muassa FAudio- ja Mono-ohjelmistoja. Proton käyttää myös GStreamer-ohjelmistoa. Valve on työskennellyt BattlEye- ja Easy Anti-Cheat -ohjelmistojen kehittäjien kanssa näiden tukemiseksi.
Valve on työskennellyt CodeWeaversin kanssa Protonin kehityksessä. Proton tukee AMD:n FidelityFX Super Resolution (FSR) ja Nvidian DLSS -tekniikoita. FSR skaalaa kuvan pienemmästä näyttöresoluutiosta suurempaan. Vuonna 2025 Valve julkaisi tuen Xalia-ohjelmistolle, jolloin peliohjainta voi käyttää eräissä ohjelmissa, joissa ei ole itsessään mukana tukea peliohjaimelle.
Steam Deck -konsoli sisältää Protonin. Suunnittelija Scott Daltonin mukaan Valven aiemmassa Steam Machine -projektissa oli klassinen "muna ja kana" -ongelma, jossa on oltava riittävästi pelejä alustalle jotta käyttäjillä on kiinnostusta alustaan. Tämä johti Protonin kehitykseen. Steam-palvelu sisältää luokittelun Steam Deck -yhteensopivuudelle.
"Proton Experimental" on "jatkuva betaversio", jossa uudet ominaisuudet ja bugikorjaukset julkaistaan nopeammin kuin normaalissa haarassa. Experimental-version julkaisu alkoi "Cyberpunk 2077" -pelin julkaisun yhteydessä. Eri versio on mahdollista valita tiettyä peliä varten niin haluttaessa.
Steam Runtime on Protonin ja Steamin suorittamiseen tarkoitettu ajonaikainen ympäristö, jonka uusin versio "sniper" käyttää Linux-nimiavaruuksia (säiliöintitekniikka). Vanhempi ympäristöversio on "soldier", jota käytetään "Steam Linux Runtime" -yhteensopivuuskerroksen kanssa ja natiivien sovellusten kanssa. Vanhin ympäristöversio on "scout", jota on käytetty Steamin ensimmäisessä Linux-versiossa. Uudemmat prototyyppiasteella olevat ovat "medic" (Steam Runtime 4) ja Steam Runtime 5 (steamrt5).
ProtonDB on joukkoistettu epävirallinen palvelu pelien yhteensopivuustiedoille. ProtonDB:ssä oli huhtikuussa 2023 yli 17 tuhannen pelin tiedot ja joulukuussa 2023 yli 19 tuhannen pelin tiedot. ProtonDB sisältää myös luokitusjärjestelmän pelien yhteensopivuudelle.
Sulęcinin piirikunta

Sulęcinin piirikunta () on Puolan piirikunta Lubuszin voivodikunnassa. Piirikunnan väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 35 193. Se jakautuu viiteen maalaiskuntaan, jotka ovat Krzeszyce, Lubniewice, Słońsk, Sulęcin sekä Torzym. Piirikunnan hallinnollinen keskus on Sulęcinin kaupunki.
Sulęcinin piirikunnan pinta-alasta 55,4 prosenttia oli metsän peitossa vuonna 2018.
Sulęcinin piirikunnan työttömyysaste oli vuoden 2018 lopussa 5,7 prosenttia.
Vuoden 2019 lopussa Sulęcinin piirikunnassa oli 35 193 asukasta, joista 50,3 prosenttia naispuolisia ja 49,7 prosenttia miespuolisia. Puolan väestönlaskennassa 2011 väkiluvun laskettiin olevan 35 975 ja sen ennakoidaan vuoteen 2050 mennessä pienenevän 29 213 asukkaaseen. Alle 18-vuotiaiden osuus piirikunnan väestöstä oli vuoden 2019 lopussa 18,5 prosenttia, työikäisten 61,4 prosenttia ja eläkeikäisten 20,1 prosenttia väestön keski-iän ollessa 40,9 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 332 lasta.
Dil

Dil (suomeksi ”Sydän”) on vuonna 1990 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen romanttinen draamaelokuva, jonka ohjasi Indra Kumar. Päärooleja näyttelivät Aamir Khan ja Madhuri Dixit. Se oli vuoden eniten tuottanut hindinkielinen elokuva. Dixit voitti roolistaan parhaan naispääosan Filmfare Awards -palkinnon. Elokuvasta tehtiin uudelleenfilmatisointeja useilla intialaisilla kielillä.
Lennonsuunnittelu

Lennonsuunnitteluksi kutsutaan ennen lentoa pilottien toimesta täytettyjä lomakkeita, jotka sisältävät suunnitelman miten lento suoritetaan. Lentosuunnittelulomakkeet suositellaan täyttää ennen jokaista matkailulentoa. Lennonsuunnittelulomakkeen käytöstä ansiolentotoiminnassa määrätään ilmailumääräyksessä OPS M3-3.
Perustiedot.
Täytettäviä lomakkeita on kaksi kappaletta, Lento toteutetaan operatiiviseen lentosuunnitelmalomakkeeseen, eli "Operational Flight Planiin" (OFP:hen), tehdyn suunnitelman mukaisesti. Tämä lomake on ilmailutiedotuksen OPS T1-4 liitteenä, ja siitä on Suomessa kaksi versiota: yksi näkölentosääntöjen ja toinen mittarilentosääntöjen mukaan lennettävien lentoja varten. Lennonjohtoa varten täytetään lentosuunnitelmalomake ( ATC Flight plan). Lennonsuunnittelulomakkeiden täytöllä pyritään ensisijaisesti lisäämään ilmailun turvallisuutta. Ohjeiden mallit sisältävät ne tiedot, jotka on yleensä huomioitava normaalin matkalennon valmisteluissa ja jotka tulisi esittää lennonsuunnitelulomakkeella. Lisäksi lomakkeessa on tilaa säätietojen, lennonjohtoselvitysten, muiden muistiinpanojen sekä lennon aikana täytettävien tietojen merkitsemistä varten. Lentosuunnitelmien käytön yksityiskohdat vaihtelevat maittain: esimerkiksi Yhdysvalloissa lentosuunnitelma on pakollinen ainoastaan mittarilentosääntöjen mukaisille lennoille, tosin lähdettäessä ja saavuttaessa B-luokan ilmatilaan tarvitaan erillinen selvitys, ja muissa tilanteissa riittää pelkkä yhteydenotto radiolla. Tätä menettelyä vastasi esimerkiksi Euroopassa pitkään "radiolentosuunnitelmamenettely," jossa VFR-lentosuunnitelman vähimmäistiedot annettiin lennonjohdolle radiolla, eikä lomaketta ollut tarpeen täyttää, mutta esimerkiksi Suomessa menettely poistui lähinnä tietosuojasyistä valtaosin käytöstä 2010-luvulla, ollen kuitenkin 2020-luvulla käytössä ainakin Turussa. Euroopassa lentosuunnitelma on lähtökohtaisesti aina pakollinen valvotussa ilmatilassa toimittaessa.
Andrei Amalrik

Andrei Aleksejevitš Amalrik (; 1938 Moskova, Neuvostoliitto – 1980 Guadalajara, Espanja) oli venäläinen kirjailija ja Neuvostoliiton aikainen toisinajattelija.
Amalrik joutui keskeyttämään 1963 opinnot Moskovan yliopistossa Venäjän historiaa käsittelevän kurssityönsä vuoksi. Hänet karkotettiin 1965 työnvieroksujana Siperiaan, josta hän kuitenkin pääsi jo heti seuraavana vuonna palaamaan Moskovaan. Kahdessa teoksessaan, vuodelta 1969 (levisi samizdat-kirjana) ja 1970 (omaelämäkerrallinen), hän kyseenalaisti sen, että Neuvostoliitto olisi olemassa vielä vuonna 1984. Hän joutui vankileirille. Vapauduttuaan hän muutti lähteen. Hän jatkoi näytelmissään absurdin teatterin perinnettä.
Myöhempi Suomen Moskovan-suurlähettiläs René Nyberg luki kirjan "Säilyykö Neuvostoliitto vuoteen 1984?" Moskovassa vuonna 1973, eikä hän muista kenenkään uskoneen sen ennustukseen, mutta Amalrik erehtyi lopulta vain vähän.
Amalrik kuoli Espanjassa auto-onnettomuudessa ollessaan matkalla Helsingin päätösasiakirjan seurantakokoukseen.
Bielsk Podlaski (kunta)

Bielsk Podlaski on maalaiskunta Bielskin piirikunnassa Puolassa. Sen arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 6 606. Kunnan hallinnollinen keskus on Bielsk Podlaskin kaupunki, joka ei kuitenkaan kuulu kuntaan vaan muodostaa oman kaupunkikuntansa.
Bielskin piirikunnan asukkaista 11,8 prosenttia asuu Bielsk Podlaskin kunnassa ja sen pinta-alasta 31 prosenttia kuuluu Bielsk Podlaskin kuntaan. Kylät Bielsk Podlaskin kunnassa ovat Augustowo, Bańki, Biała, Bolesty, Brześcianka, Chraboły, Deniski, Dobromil, Dubiażyn, Grabowiec, Haćki, Hołody, Hryniewicze Duże, Hryniewicze Małe, Husaki, Jacewicze, Knorozy, Knorydy, Kotły, Kozły, Kożyno, Krzywa, Lewki, Łoknica, Łubin Kościelny, Łubin Rudołty, Malinowo, Miękisze, Mokre, Nałogi, Ogrodniki, Orzechowicze, Parcewo, Pasynki, Pietrzykowo-Gołąbki, Pietrzykowo-Wyszki, Piliki, Pilipki, Ploski, Plutycze, Proniewicze, Rajki, Rajsk, Rzepniewo, Saki, Sierakowizna, Skrzypki Duże, Skrzypki Małe, Sobótka, Stołowacz, Stryki, Stupniki, Szastały, Treszczotki, Truski, Widowo, Woronie, Zawady sekä Zubowo.
Vuoden 2019 lopussa 49,1 prosenttia Bielsk Podlaskin asukkaista oli naispuolisia ja 50,9 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 15,1 prosenttia kylän väestöstä, työikäiset 53 prosenttia ja eläkeikäiset 31,8 prosenttia väestön keski-iän ollessa 47,6 vuotta. Vuonna 2019 Bielsk Podlaskin kunnassa syntyi 42 lasta. Puolan vuoden 2011 väestönlaskennassa kunnan väestöstä 36,2 prosenttia oli valkovenäläisiä.
Afrikan riippumattomat kirkot

Afrikan riippumattomat kirkot eli Afrikan alkuperäiskirkot tai AIC-kirkot edustavat reilusti yli 10 000 itsenäistä kristillistä kirkkokuntaa Afrikassa. Afrikan riippumattomia kirkkoja on kaikilla Afrikan alueilla ja kaikissa Afrikan maissa. Erityisen runsaasti niitä on Länsi- ja Etelä-Afrikassa.
Vaikka kirkot ovat tunnustuksellisesti, perinteellisesti ja kielellisesti monimuotoisia, niitä yhdistää niiden perustaminen afrikkalaisten omasta aloitteesta ulkomaisten lähetyssaarnaajien sijaan. Vaikka monilla kirkoista on perinteisest kirkkokunnalliset nimet ja verkostot, eivät nämä perinteet määrittele niitä. Afrikan riippumattomat kirkot korostavat, että ne ovat afrikkalaisten perustamia ja johtamia.
Kaikki AIC-kirkot korostavat vaihtelevassa määrin raamatullista oikeutusta sisällyttää afrikkalaisia kulttuurinormeja jumalanpalvelustapoihin, teologiaan ja käytäntöihin. AIC-kirkot ovat synkretistisiä siinä mielessä, että ne yhdistävät Afrikan alkuperäisuskontoja ja kristinuskoa, mutta tämän toiminnan laajuus vaihtelee runsaasti.
AIC-kirkot luokitellaan usein yhteisten piirteiden, kuten kirkkojen nimien tai perinteiden perusteella. Täten on olemassa anglikaanisia, roomalaiskatolisia, ortodoksisia, helluntailaisia ja metodistisia AIC-perinteitä. Muita luokitteluja ovat esimerkiksi "etiopialainen", "apostolinen", "sionistinen" tai "messiaaninen".
AIC-kirkot ovat myös osoittaneet vahvaa lähetystyön suuntausta, sillä suuri osa kristinuskon leviämisestä koko Afrikassa 1900-luvulla voidaan lukea Afrikan riippumattomien kirkkojen ansioksi.
Kongon kimbanguistikirkko.
Kongon kimbanguistikirkko on yksi Afrikan suurimmista itsenäisistä kirkoista. Se on syntynyt 1900-luvun puolivälissä entisen baptisti Simon Kimbangun perustama. Kimbangu koki profeetallisen näyn ja aloitti saarnaamisen ja ihmisten parantamisen. Kimbanguistikirkon opetus on käytännönläheistä ja moraalipohjaista. Pyhä henki oli tärkeässä osassa oppien muodostumista. Monet opit olivat kuitenkin ristiriidassa monien perinteiden kanssa, ja Belgian siirtomaahallinto koki kongolaisten yhdistymisen uhkana. Näistä syistä Kimbangu joutui yli kolmeksikymmeneksi vuodeksi vankilaan.
LILO

LILO ("nux ader") on käynnistyslataaja, jonka BIOS lataa Linux-käyttöjärjestelmän käynnistämiseksi. Koska BIOS pystyy lataamaan vain hyvin pienen ohjelman käynnistyslataaja toimii usein kahdessa vaiheessa. BIOS lataa ensimmäisen vaiheen, jonka tehtävä on lukea osiotaulukko ja ladata toinen vaihe. Toinen vaihe sisältää käyttöliittymän sekä ytimen lataamisen.
LILO tukee yksinkertaista salasanaa käynnistyksessä.
LILO oli usein käytössä ennen vuotta 2001, jolloin Red Hat otti GNU-projektin GRUB-lataajan oletuksena käyttöön.
Vaihtoehtona LILO:lle on ollut muun muassa LoadLin.
Nybroånin vesistö

Nybroånin vesistö (, vesistöaluetunnus 89) muodostuu Itämeren Juutinraumaan laskevan Nybroånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 316 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.
Pääuoma.
Vesistön pääuomana on sen alajuoksulla nimikkojoki Nybroån, joka on 11 kilometriä pitkä. Joki muodostuu kahden joen Fyleånin ja Örupsånin yhtymisestä toisiinsa. Pääuoma, jonka kokonaispituus on noin 40 kilometriä, muodostuu seuraavasti. Se alkaa Fågeltoftasta pelto-ojana, joka jatkaa johto-ojana Trydeånina kohti etelää. Uoma kääntyy lounaaseen päin ja yhtyy Fyledalenissa Fyleåniin. Fyleån on Fyledalenissa virtaava uoma, jonka virtaus ei riitä pääuoman asemaan, joten sen latvaosuus jää pääuoman sivu-uomaksi. Pääuoma kohtaa Nedrabyssä Örupsånin, ja jatkaa Nybroånin nimellä mereen asti. Joki laskee Juutinramaan noin 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa.
Vesistön valuma-alue.
Nybroånin vesistö sijaitsee Skånen eteläkärjessä alueella, jossa on paljon ojien ja purojen pieniä valuma-alueita. Tämä vesistö on valittu päävesistöksi siksi, että sen valuma-alueen pinta-ala ylittää ennalta asetetun 200 neliökilometrin rajan. Kaikki muut sen ympäristössä olevat vesistöt, Höje ån vesistöä (tunnus 91) lukuun ottamatta, eivät ylitä rajaa.
Valuma-alueen piirteitä.
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (11,1 %), turve (2,5 %), kalliomaa (0,2 %), hiekka ja sora (6,3 %), multamaa (39,4 %), savimaa (35,4 %) ja jäätikköjokijäänteet (3,7 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (9,4 %), soita ja kosteikkoja (1,1 %), viljelymaita (75,0 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (3,9 %) sekä joutomaita (10,6 %). Näiden lisäksi on 0,1 % vesistöjä.
Virtaamia.
SMHI on julkaissut tilastossaan Nybroånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 3,07 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 19,8 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,32 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 2,95 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 21 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 93,7 m³/s on mitattu tammikuussa 2013 ja pienin 0,2 m³/s joulukuussa 2005. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot.
Sivu-uomia.
Lähteet: 1 =
Hedda

Hedda on naisen etunimi. Se on pohjoismainen lyhentymä Hedvig-nimestä. Suomessa Heddaa on käytetty myös Heidin kutsumanimenä.
Ruotsissa Hedda-nimi on ollut käytössä jo vuonna 1730. Uudella vuosituhannella siitä on tullut ruotsalainen muotinimi: 2000-luvun kahden ensimmäisen vuosikymmenen aikana Ruotsissa syntyi noin 2 700 Heddaa.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on huhtikuuhun 2024 mennessä tilastoitu noin 240–250 Hedda-nimistä naista.
Nimipäivä.
Vuodesta 1929 lähtien Heddalla on ollut nimipäivä suomenruotsalaisessa almanakassa 15. lokakuuta. Se on Heddan nimipäivä myös Norjassa.
Ruotsin almanakassa Hedda-nimi oli mukana vuosina 1986–2000. Siinäkin nimipäivä oli 15. lokakuuta.
Sege ån vesistö

Sege ån vesistö (, vesistöaluetunnus 90) muodostuu Itämeren Juutinraumaan laskevan Sege ån ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 334 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.
Pääuoma.
Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Sege å, joka alkaa Börringesjönin järvestä, ja jonka pituus on 40 kilometriä. Sen keskivirtaama (MQ) on 2,7 kuutiometriä sekunnissa, mikä tekee noin 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa. Talven jälkeen huippuvirtaamien keskiarvo (MHQ) on 14 kuutiometriä sekunnissa.
Vesistön valuma-alue.
Sege ån vesistö on pieni päävesistö sen pohjoispuolella sijaitsevan Höje ån vesistön (tunnus 91) naapurissa. Sillä ei ole yhteistä vedenjakajaa minkään muun päävesistön kanssa, vaan muiden mereen laskevien ojien tai purojen valuma-alueet ovat pieniä.
Valuma-alueen piirteitä.
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (22,6 %), turve (4,5 %), kalliomaa (0,4 %), hiekka ja sora (4,6 %), multamaa (32,6 %), savimaa (28,1 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,6 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (11,0 %), soita ja kosteikkoja (1,4 %), viljelymaita (58,6 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (12,5 %) sekä joutomaita (14,2 %). Näiden lisäksi on 2,2 % vesistöjä.
Virtaamia.
SMHI on julkaissut tilastossaan Sege ån virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 2,93 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 16,8 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,26 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 2,7 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 14 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 9,1 m³/s on mitattu helmikuussa 2012 ja pienin 0,1 m³/s viimeksi vuonna 2012. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot.
Karri Kannala

Karri Kannala on suomalainen päätoimittaja. Hän on toiminut Etelä-Suomen Median paikallisjohtajana vuodesta 2018 ja Helsingin Uutisten vastaavana päätoimittajana vuodesta 2019. Aiemmin hän on toiminut Imatralaisen, Lappeenrannan Uutisten ja Tamperelaisen päätoimittajana. Kannala on toiminut koko uransa Etelä-Suomen Mediassa ja sitä edeltäneessä Suomen Lehtiyhtymässä.
Suomen kaupunkilehtien päätoimittajat valitsivat Kannalan marraskuussa 2019 vuoden kaupunkilehti-päätoimittajaksi.
Kumpulampi

Kumpulampi voi tarkoittaa seuraavia:
Höje ån vesistö

Höje ån vesistö (, vesistöaluetunnus 91) muodostuu Itämeren Juutinraumaan laskevan Höje ån ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 316 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.
Pääuoma.
Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Höje å, joka alkaa Häckebergasjönistä, ja joka on 35 kilometriä pitkä. Vesistön latvavedet laskevat järveen etelästä tulevaa ojaa myöten. Ojan nimi on sen yläjuoksulla Björkesåkraån ja se alkaa Björkesåkrasjönistä Malmön lentokentän itäpuolella. Järveen tulee oja lounaan suunnasta ja joka alkaa Lyngsjönin lammesta lentokentän eteläpuolelta. Joki laskee Juutinraumaan noin 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa.
Vesistön valuma-alue.
Höje ån vesistö sijaitsee kahden vesistön, eteläpuolisen Sege ån vesistön (tunnus 90) ja pohjoispuolisen Kävlingeånin vesistön (tunnus 92), välissä. Sen kaakkoispuolella ei ole yhtään päävesistöä, vaan siellä on mereen laskevien ojien tai purojen pieniä valuma-alueita. Sama tilanne on Höje ån joensuun ympäristössä.
Valuma-alueen piirteitä.
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (22,3 %), turve (2,7 %), kalliomaa (0,5 %), hiekka ja sora (2,7 %), multamaa (33,5 %), savimaa (32,7 %) ja jäätikköjokijäänteet (1,2 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (15,4 %), soita ja kosteikkoja (0,9 %), viljelymaita (59,9 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (12,5 %) sekä joutomaita (10,8 %). Näiden lisäksi on 0,5 % vesistöjä.
Virtaamia.
SMHI on julkaissut tilastossaan Höje ån virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 2,79 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 15,3 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,37 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 3 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 16 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 12 m³/s on mitattu joulukuussa 1985 ja pienin 0,3 m³/s monenakin kuukautena useina vuosina. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot.
Krister Ludvig Reinhold Jägerskiöld

Krister Ludvig Reinhold Jägerskiöld (25. tammikuuta 1812 Kemiö – 4. maaliskuuta 1904 Turku) oli suomalainen upseeri ja valtiopäivämies.
Jägerskiöldin vanhemmat olivat eversti Krister Ludvig Jägerskiöld ja Hedvig Gustava Kristina Taube ja puoliso vuodesta 1850 Johanna Ottiliana Taube (k. 1882). Juristi, valtiopäivämies Krister Robert Otto Edgar Jägerskiöld oli heidän poikansa. Krister Ludvig Reinhold Jägerskiöld tuli ylioppilaaksi 1828. Opiskeltuaan sotilaskoulussa Pietarissa hän oli henkikaartin Moskovan rykmentissä ensin alivänrikki ja sitten vänrikki 1833, aliluutnantti 1836, luutnantti 1839, kunnes erosi rykmentistä alikapteenina 1841. Kapteeniksi 1. Turun ruotujakoiseen tarkk’ampujapataljoonaan Jägerskiöld tuli 1854, yleni majuriksi 1855 ja everstiluutnantiksi 1865 ja erosi palveluksesta everstinä 1868. Hän oli Kemiön Sjölaxin sääntöperintötilan haltija ja valtiopäiväedustaja aatelissäädyssä 1863–1864.
Krister Ludvig Reinhold Jägerskiöldin toisen pojan, Ludvigin, adoptoi 1906 Fridolf Leopold Hisinger veljensä Eduard Viktor Eugenie Hisingerin vävynä. Ludvig otti lapsineen sukunimen Hisinger-Jägerskiöld ja seurasi vapaaherrallista Hisinger-sukua samalla numerolla Suomen ritarihuoneessa. Jägerskiöldin veli oli kapteeni, valtiopäivämies Gustaf Magnus Leonard Jägerskiöld.
Benjamin Sulin

Benjamin Sulin (31. lokakuuta 1803 Pyhämaa – 27. joulukuuta 1871 Hattula) oli suomalainen pappi ja valtiopäivämies. 
Henkilöhistoria.
Sulinin vanhemmat olivat talollinen Karl Henriksson ja Maria Johansdotter ja puoliso vuodesta 1834 Lovisa Emilia Forsinius (k. 1879). Sulin tuli ylioppilaaksi 1827 ja vihittiin papiksi 1828. Rovastin arvon hän sai 1860. Sulin toimi pappina Kustavissa, Uudessakaupungissa, Kalannissa ja Siuntiossa. Rauman pedagogi hän oli 1836, ala-alkeiskoulun opettaja ja rehtori 1842 ja Uudenkaupungin ala-alkeiskoulun rehtori 1844. Kumlingen kirkkoherra Sulinista tuli 1846 ja Hattulan kirkkoherra 1864. Hän oli pappissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1863. 
Kihlakunnantuomari, valtiopäivämies Karl Wilhelm Sulin oli Benjamin Sulinin poika.
Love Bullet

Love Bullet on saksofonistin Timo Lassyn neljäs sooloalbumi.
Kappaleet.
Kaikki kappaleet Timo Lassy.
Kävlingeånin vesistö

Kävlingeånin vesistö (, vesistöaluetunnus 92) muodostuu Itämeren Juutinraumaan laskevan Kävlingeånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 1 204 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.
Pääuoma.
Vesistön pääuomana on sen alajuoksulla nimikkojoki Kävlingeån, jonka pituus on 50 kilometriä. Pääuoman kokonaispituus on noin 90 kilometriä. Joki laskee Juutinraumaan noin 0,35 kuutiokilometriä vettä vuodessa.
Vesistön valuma-alue.
Kävlingeånin vesistö on eteläisen Skånen kolmanneksi suurin vesistö. Se sijaitsee neljän päävesistön keskellä. Lounaispuolella on Höje ån vesistö (tunnus 91), kaakkoispuolella on Nybroånin vesistö (tunnus 89), koillisessa Rönne ån vesistö (tunnus 96) ja luoteessa on Saxånin vesistö (tunnus 93). Muut naapurivesistöt eivät ole päävesistöjä, vaan ne ovat mereen laskevien purojen tai ojien pieniä valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on kuitenkin Kävlingeånin vesistöä suurempi.
Valuma-alueen piirteitä.
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (15,6 %), turve (2,9 %), kalliomaa (0,4 %), hiekka ja sora (5,8 %), multamaa (39,2 %), savimaa (26,3 %) ja jäätikköjokijäänteet (6,9 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (16,5 %), soita ja kosteikkoja (1,4 %), viljelymaita (65,3 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (4,0 %) sekä joutomaita (10,8 %). Näiden lisäksi on 2,1 % vesistöjä.
Virtaamia.
SMHI on julkaissut tilastossaan Kävlingeånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 10,7 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 51,8 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 1,78 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 11,1 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 57 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 58,2 m³/s on mitattu helmikuussa 2002 ja pienin 1,2 m³/s elokuussa 2003. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot.
Vesivoima.
Vesistöalueella on patorekisterin mukaan 35 patoa, joista 9,8 % säännöstellään vesistön jokien virtaamia. Patojen säännöstelykapasiteetti on 36,0 miljoonaa kuutiometriä.
Vesistössä on yksi Lilla Harrien vesivoimalaitos, joka tuottaa sähköä 0,1 megawattin teholla noin 0,8 gigawattituntia vuodessa.
Saxånin vesistö

Saxånin vesistö (, vesistöaluetunnus 93) muodostuu Itämeren Juutinraumaan laskevan Saxånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 360 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.
Pääuoma.
Vesistön pääuomana on sen alajuoksulla nimikkojoki Saxån, joka alkaa kun pääuoman sivujoki Gullarpsån yhtyy siihen. Joen kokonaispituus on 43 kilometriä. Joki laskee Itämereen noin 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa.
Vesistön valuma-alue.
Saxånin vesistöä ympäröi neljä muuta päävesistöä: etelässä Kävlingeånin vesistö (tunnus 92), koillisessa Rönne ån vesistö (tunnus 96), pohjoisessa Vege ån vesistö (tunnus 95) ja luoteessa Råånin vesistö (tunnus 94). Lisäksi Saxånin joensuun ympäristössä on mereen laskevien purojen ja ojien pieniä valuma-alueita, joiden yhteispinta-ala on myös pieni.
Valuma-alueen piirteitä.
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (13,4 %), turve (1,0 %), kalliomaa (0,1 %), hiekka ja sora (3,7 %), multamaa (23,8 %), savimaa (57,1 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,4 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (7,8 %), soita ja kosteikkoja (0,5 %), viljelymaita (77,8 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (3,5 %) sekä joutomaita (10,3 %). Näiden lisäksi on 0,1 % vesistöjä.
Virtaamia.
SMHI on julkaissut tilastossaan Saxånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 3,43 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 23,7 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,21 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 3,5 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 30 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 22,2 m³/s on mitattu helmikuussa 2002 ja pienin 0,2 m³/s viimeksi syksyllä 2012. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot.
Karl Jakob Grönberg

Karl (Carl) Jakob Grönberg (30. heinäkuuta 1809 Vaasa – 20. toukokuuta 1876 Kotka) oli suomalainen kauppias, tehtailija ja valtiopäivämies.
Grönbergin vanhemmat olivat kauppaneuvos Johan Grönberg ja Katarina Elisabet Bulér ja puolisot vuodesta 1831 Sofia Beata Wasastjerna (k. 1847) ja vuodesta 1859 Gustava Hedman (k. 1915). Grönberg tuli ylioppilaaksi 1826 ja oli Lyypekissä kauppa-akatemian oppilas 1827. Liverpoolin kauppakonttorin palveluksessa hän oli 1829 ja kauppias Vaasassa 1830. Grönberg harjoitti myös laivanvarustusta. Hän siirtyi Kaskisiin 1838 ja perusti sinne tupakkatehtaan 1857, samoin kuin lähistölle fajanssi- ja kaakelitehtaan. Kotkaan Grönberg muutti 1864 ja harjoitti sielläkin kauppaa. Hän oli porvarissäädyssä Kaskisten edustaja valtiopäiville 1863–1864, joilla hän oli säädyn yksityisen valitusvaliokunnan jäsen ja lakivaliokunnan varajäsen.
Råånin vesistö

Råånin vesistö (, vesistöaluetunnus 94) muodostuu Pohjanmeren Kattegatiin laskevan Råånin ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 193 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.
Pääuoma.
Vesistön pääuoman alaosa on sen nimikkojoki Råån, joka on 20 kilometriä pitkä, ja yläosa pelto-ojat, joiden osuus on 8 kilometriä. Pääuoman kokonaispituus on 28 kilometriä . Joki laskee mereen alle 0,1 kuutiokilometriä vettä vuodessa.
Vesistön valuma-alue.
Råånin vesistö on ympäristönsä pienin päävesistö, joten se jääkin Saxånin vesistön (tunnus 93) ja Vege ån vesistön (tunnus 95) väliin. Rannikolla on sen joensuun ympäristössä mereen laskevien ojien ja purojen pieniä valuma-alueita, joiden yhteispinta-alakin on pieni.
Valuma-alueen piirteitä.
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (14,5 %), turve (0,6 %), kalliomaa (1,1 %), hiekka ja sora (2,5 %), multamaa (31,5 %), savimaa (47,3 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,2 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (4,7 %), soita ja kosteikkoja (0,4 %), viljelymaita (76,7 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (8,2 %) sekä joutomaita (9,9 %). Näiden lisäksi on 0,1 % vesistöjä.
Virtaamia.
SMHI on julkaissut tilastossaan Råånin virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 1,74 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 16,1 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,08 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 1,8 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 19 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 10,7 m³/s on mitattu joulukuussa 1985 ja pienin 0,1 m³/s monenakin kuukautena useina vuosina. Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot.ref name=SE620565-131931/&gt;
Nonakontaani

Nonakontaani eli n-nonakontaani (C90H182) on 90-hiilinen suoraketjuinen alkaani, jossa kaikki hiilet ovat sitoutuneet toisiinsa yksinkertaisella sidoksella. Se on huoneenlämmössä (20 °C) olomuodoltaan kiinteää. Nonakontaanin rakennekaava on CH3(CH2)88CH3, moolimassa 1264,41 g/mol, kiehumispiste 702,3 °C (760 mmHg paineessa), leimahduspiste 882,2 °C, tiheys 0,835 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3), taitekerroin 1,466 ja CAS-numero 7667-51-8.
José Vicente Rangel

José Vicente Rangel Vale (10. heinäkuuta 1929 Caracas – 18. joulukuuta 2020 Caracas) oli venezuelalainen poliitikko. Hän toimi Hugo Chávezin varapresidenttinä vuosina 2002–2007. Aiemmin hän oli ollut ulkoministerinä (1999–2001) ja puolustusministerinä (2001–2002).
Rangel vastusti 1940-luvun lopussa Rómulo Gallegosin hallintoa ja joutui maanpakoon, josta palasi Venezuelaan Marcos Pérez Jiménezin diktatuurin kaaduttua vuonna 1958. Rangel loi uran politiikan ulkopuolella journalistina. Hän johti lehtiä "Qué pasa en Venezuela", "La Razón" ja "Clarín". Lisäksi hän kirjoitti useisiin lehtiin kolumnistina ja piti Televen-televisiokanavalla viikoittaista poliittista "José Vicente Hoy" -ohjelmaa. Rangel oli ehdolla Venezuelan presidentiksi vuosina 1973, 1978 ja 1983. Päätettyään toimintansa varapresidenttinä vuonna 2007 hän sai Simón Bolívarin miekan replikan.
Rangeliin kohdistettiin syytöksiä merkittävästä roolista syyttäjä Danilo Andersonin vuonna 2004 tehdyn salamurhan taustalla. Rangel kuoli 91-vuotiaana joulukuussa 2020 oltuaan vaikeasti sairaana vuodesta 2019.
Vege ån vesistö

Vege ån vesistö (, vesistöaluetunnus 95) muodostuu Pohjanmeren Kattegatiin laskevan Vege ån ja sen sivujokien yhteisestä valuma-alueesta, jonka kokonaispinta-ala on 488 neliökilometriä. Se on yksi Ruotsin päävesistöalueista ja sen valuma-alue sijaitsee kokonaan Ruotsissa.
Pääuoma.
Vesistön pääuomana on sen nimikkojoki Vege å, joka saa alkunsa Söderåsenin korkeassa maastossa. Joen kokonaispituus on 51 kilometriä ja se laskee Itämereen alle 0,2 kuutiokilometriä vettä vuodessa.
Vesistön valuma-alue.
Vege ån vesistö sijaitsee kolmen päävesistön ympäröimänä. Pohjoisessa ja idässä sijaitsee Rönne ån vesistö (tunnus 96), kaakossa Saxånin vesistö (tunnus 93) ja etelässä sijaitsee Råånin vesistö (tunnus 94). Joki laskee Skäldervikeniin, jonka eteläinen ranta muodostuu mereen laskevista ojien ja purojen pienistä valuma-alueista.
Valuma-alueen piirteitä.
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (26,4 %), turve (1,2 %), kalliomaa (1,1 %), hiekka ja sora (4,0 %), multamaa (27,5 %), savimaa (36,7 %) ja jäätikköjokijäänteet (0,9 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (21,7 %), soita ja kosteikkoja (0,5 %), viljelymaita (60,5 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (7,1 %) sekä joutomaita (10,1 %). Näiden lisäksi on 0,1 % vesistöjä.
Virtaamia.
SMHI on julkaissut tilastossaan Vege ån virtaamien päivittäiset keskivirtaamat vuosilta 1981–2013. Niiden mukaan joen suiston lähellä sijaitsevassa mittauspisteessä joen keskivirtaama (MQ) on 4,86 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (MHQ) on 40,7 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,29 m³/s . Toisen lähteen mukaan joen keskivirtaama on 5 m³/s ja keskiylivirtaama (MHQ) on 38 m³/s . Suurin kuukausittainen keskivirtaama 26,4 m³/s on mitattu joulukuussa 1985 ja pienin 0,2 m³/s monenakin kuukautena useina vuosina . Viereinen kaavio esittää SMHI:n julkaiseman tilaston kuukausittaisten keskivirtaamien arvoista lasketut keskiarvot.
Adolf Fredrik Sirén

Adolf Fredrik Sirén (29. huhtikuuta 1807 Korpilahti – 14. toukokuuta 1868 Hauho) oli suomalainen pappi ja valtiopäivämies. 
Sirénin vanhemmat olivat kappalainen Karl Sirén ja Maria Lovisa Lucander ja puolisot vuodesta 1832 Hedvig Karolina Tigerstedt (k. 1838) ja vuodesta 1839 Matilda Lovisa Nordenstolpe (k. 1891). Sirén tuli ylioppilaaksi 1825 ja vihittiin papiksi 1830. Rovastin arvon hän sai 1849. Sirénistä tuli Loviisassa triviaalikoulun vt. kollega ja Porvoossa pedagogion kollega 1827, Porvoon tuomiokapitulin vt. 2. amanuenssi 1829 ja vakinainen 1830, notaari 1846 ja samalla Porvoon lukion vt. laulunopettaja 1831 sekä vakinainen 1832–1846. Hauhon kirkkoherraksi hän tuli 1852, astuen virkaan 1854. Hämeen läntisen rovastikunnan vt. lääninrovastina Sirén toimi vuodesta 1855 ja vakinaisena vuodesta 1856. Hän oli pappissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1863 ja 1867. Hän omisti Wuolteen kartanon Hauholla.
Lähteet.
Maciej Grubski

Maciej Grubski (20. elokuuta 1968 Łódź – 17. joulukuuta 2020 Łódź) oli puolalainen poliitikko.
Grubski liittyi 1990-luvun alussa Demokraattiseen liittoon ja sitten Vapauden liittoon. Vuosina 1994–1998 hän istui Łódźin kaupunginvaltuustossa. Vuosina 2006–2007 hän oli kaupunginvaltuutettuna ja kaupunginvaltuuston puhemiehenä Kansalaisfoorumin edustajana. Paikallispolitiikassa Grubski erikoistui urheiluasioihin; hän oli itse karateharrastaja. Hänet valittiin Puolan senaattiin ensimmäisen kerran vuonna 2007 sekä jälleen vuosina 2011 ja 2015. Senaattorina Grubski oli kansallisen puolustuskomitean sekä Puolan ja Israelin suhteiden ryhmän varapuhemies.
Grubski valmistui lääketieteen oppilaitoksesta vuonna 1989 ja suoritti myös kandidaatin tutkinnon julkishallinnossa. Hän oli naimisissa, ja hänellä oli kaksi lasta. Grubski sai tartunnan koronaviruspandemiassa. Hän kuoli sairaalassa Łódźissa joulukuussa 2020.
Joseph Leopold Eybler

Joseph Leopold Eybler (8. helmikuuta 1765 – 24. heinäkuuta 1846) oli itävaltalainen säveltäjä. 
Eybler syntyi musikaaliseen perheeseen ja opiskeli Stephansdomissa vuosina 1776–1779. Hän aloitti sitten lakiopinnot, mutta hänen kotinsa paloi vuonna 1782, joten hän alkoi hankkia elantoa musiikin parissa työskentelyllä. Hän koulutti laulajia ja johti esityksiä. Eybler sai opetusta Johann Georg Albrechtsbergeriltä, kaukaiselta serkultaan Joseph Haydnilta ja Wolfgang Amadeus Mozartilta. Hänet tunnettiin Mozartin ystävänäkin, ja Haydnilta hän sai taloudellista tukea. Vuonna 1792 Eybler pääsi Wienin karmeliittakirkon kuoronjohtajaksi, jona hän toimi kaksi vuotta. Vuosina 1794–1824 hän työskenteli Schottenklosterissa. Tämän jälkeen Eybler oli "Kapellmeister" hovissa vuoteen 1833. Hänen tuotantoonsa kuuluu myös Maria Teresalle sävellettyjä teoksia. Vuonna 1833 Eybler sai sairaskohtauksen johtaessaan Mozartin Requiemin esitystä. Vuonna 1835 hänelle myönnettiin aatelisarvo hovissa tehdyn palveluksen ansiosta. Hänestä alettin käyttää aatelisnimeä "Joseph Leopold Edler von Eybler".
Eybler sävelsi enimmäkseen hengellistä musiikkia, kuten messuja, kaksi oratoriota, kantaatteja ja requiemin. Hänen muuhun tuotantoonsa kuuluu ooppera, kamarimusiikkia ja lauluja. Eybleriltä pyydettiin myös Mozartin requiemin säveltämistä loppuun, mutta tämän työn hän lopetti alkuvaiheessa kunnioituksesta Mozartia kohtaan. Franz Xaver Süssmayr suostui saattamaan työn päätökseen.
Bengt Anderberg

Bengt Anderberg (17. huhtikuuta 1920 Göteborg, Ruotsi – 24. syyskuuta 2008) oli ruotsalainen kirjailija, kääntäjä ja kriitikko.
Ura.
Anderbergin esikoisteos oli novellikokoelma "En kväll om våren" (1945). Häntä pidettiin tyylitaiturina vaikkakin hän oli muuten kiistelty hahmo. Hän kirjoitti myös näytelmiä ja kuunnelmia.
Romaani "Kain" (1948) sai osakseen suurta huomiota. Anderberg kuvaa teoksessa omaa aikaansa ja vastustaa modernisoitumista ja aikakauden sotaisaa henkeä. Samanlaisia näkemyksiä hän esittää myös novelleissa ja runoissa.
Anderberg oli Ruotsin tuotteliaimpia näytelmien kääntäjiä. Hän asui pitkään Bornholmissa, ja hänellä oli siten läheiset suhteet Tanskaan, mikä näkyi runsaana tanskalaisten näytelmien kääntämisenä. Lisäksi hän käänsi klassikkoja. Useimpia ei ole julkaistu painettuna, vaan ne ovat säilössä teattereissa. Hän teki käännöksissä omaperäisiä ratkaisuja, kuten käänsi uudesta "Hamletin" klassiset sanat, jotka ovat aiemmin kuuluneet ruotsiksi ”Att vara eller icke vara”, mutta Anderbergin käännöksessä ne kuuluvat ”Att leva eller inte leva”. Ruotsalainen kirjallisuudentutkija Per Arne Tjäder antaa muutokselle suuren tulkinnallisen merkityksen:
Reippahasti käypi askeleet

Reippahasti käypi askeleet (ruots. "Raska fötter springa tripp, tripp, tripp") on alkuperältään ruotsalainen joululaulu. Laulun on vuonna 1901 säveltänyt Emmy Köhler (1858–1925) ja sanoittanut Sigrid Sköldberg-Pettersson (1870–1941). Laulun alkuperäinen nimi oli "Liten julvisa" (Pieni joululaulu)"."
Laulu kertoo äidin joulukiireistä, joulukuusen hausta, joulupukista ja lahjojen jakamisesta. Laulussa eletään vielä aikaa, jolloin jouluaattona koteihin tuli nuuttipukki jakamaan lahjoja. Nuuttipukista kerrotaan laulun neljännessä säkeistössä: "Vem står där i pappas rock? Jo, det är vår julebock. Han har säkert klappar.""" Nykyaikainen punanuttuinen ja valkopartainen joulupukki yleistyi kodeissa vasta 1900-luvun alussa. Suomen joulupukki-sanassa pukki on alun perin tarkoittanut vuohta.
Emmy Köhler on säveltänyt ja sanoittanut myös joululaulun "Nyt syttyy valot tuhannet" "(Nu tändas tusen juleljus)."
Laulun suomenkielinen versio.
Laulun suomenkielinen versio on varsin tarkka käännös ruotsinkielisestä. Laulun suomentaja ei ole säilynyt tiedossa. Suomeksi laulu julkaistiin ensimmäisen kerran vuonna 1913 Anna Sarlinin joululaulukokoelmassa "Kuusen ympärillä". Laulu alkaa sanoilla: "Reippahasti käypi askeleet; äidin hommat on niin kiireiset; Lahja peittyi kääröihin; Ukset kiinni pantihin; Vaan on hauska sentään!".
Laulu on ollut suosittu joululaulu kouluissa ja koulujen joulujuhlissa. Suomenkielisen laulun ovat levyttäneet muun muassa Candomino-kuoro (1994) ja Lauluyhtye A-men (2016).
Joose Vähäsöyrinki

Joose Vähäsöyrinki (s. 1981 Oulunsalo) on suomalainen lied-laulaja, äänialaltaan baritoni. Hänen ohjelmistonsa sisältää pääasiassa hengellistä musiikkia. Hän on äänittänyt useita omia levyjä pitkän laulu-uransa aikana sekä ollut mukana solistina useissa muissa levytyksissä. Hän asuu nykyisin Hyvinkäällä. 
Musiikkiopinnoissaan Vähäsöyringillä oli alakouluikäisenä instrumenttinaan huilu mutta äänenmurroksen jälkeen hän alkoi ottaa laulutunteja. Hän aloitti opinnot Oulun konservatoriossa 2000, josta valmistui 2003 kirkkomuusikoksi. Hän valmistui musiikin maisteriksi kirkkomusiikki-linjalta Sibelius-Akatemian Kuopion osastolta. 2010 hän suoritti erinomaisin arvosanoin laulun A-tutkinnon Sibelius-Akatemian laulumusiikin osastolla Helsingissä, lied- ja oratoriolaulun linjalla. Hänen laulunopettajinaan ovat olleet Raimo Niemikorpi Oulussa, Olavi Hautsalo Kuopiossa ja Timo Honkonen Helsingissä. Kevätlukukauden 2008 Vähäsöyrinki opiskeli Salzburgin Mozarteumissa opettajinaan professorit Wolfgang Holzmair ja Kjellaug Tesaker. Mestarikursseilla häntä ovat opettaneet Angelica Kirchschlager, Jorma Hynninen, Petteri Salomaa ja John Thomasson. 
2006 Kangasniemen laulukilpailussa Vähäsöyrinki saavutti jaetun toisen sijan. Kilpailussa ei tuolloin jaettu ensimmäistä palkintoa. 
Joose Vähäsöyrinki on usein ollut suurten kirkkomusiikkiteosten solistina. Hänen ohjelmistoonsa kuuluvat ainakin Bachin Johannes-passio, Matteus-passio, Jouluoratorio ja Ein Feste Burg -kantaatti, Händelin Messias-oratorio, Brahmsin Ein Deutsche Requiem sekä Antti Heikkilän Pietari-oratorio. Hän on levyttänyt Joonas Kokkosen Requiemin urkureduktion.
Vuonna 2019 Vähäsöyrinki sai valmiiksi rakennuttamansa Lauluhuoneen ja on alkanut lähettää sieltä live-konsertteja koronaviruspandemian keskellä. Joosen vaimo Ilona Vähäsöyrinki säestää usein Joosen laulamia kappaleita. Joosen ääntä on luonnehdittu rauhalliseksi, kantavaksi ja kauniiksi.
Joose Vähäsöyrinki on akustisia pianoja ja flyygeleitä kunnostavan ja myyvän Laatusoitin Oy:n toimitusjohtaja sekä yksi perustajista ja omistajista. Yritys toimii entisen Hellas-pianotehtaan tiloissa Nurmijärven Rajamäellä, ja siitä on lyhyessä ajassa tullut hiipuvan alan suurin toimija Suomessa.
Gródek

Gródek on maalaiskunta Białystokin piirikunnassa Puolassa. Sen väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 5 141.
Białystokin piirikunnan asukkaista 3,5 prosenttia asuu Gródekin kunnassa ja sen pinta-alasta 14,4 prosenttia kuuluu Gródekin kuntaan. Kylät Gródekin kunnassa ovat Bielewicze, Bobrowniki, Borki, Chomontowce, Dzierniakowo, Gobiaty, Grzybowce, Gródek, Jaryłówka, Józefowo, Kołodno, Królowe Stojło, Łużany, Mieleszki, Mostowlany, Narejki, Nowosiółki, Pieszczaniki, Podozierany, Podzałuki, Przechody, Radunin, Skroblaki, Sofipol, Straszewo, Słuczanka, Świsłoczany, Waliły, Wiejki, Wierobie, Zarzeczany, Zasady, Załuki, Zielona, Zubki sekä Zubry.
Vuoden 2019 lopussa 51,8 prosenttia Gródekin asukkaista oli naispuolisia ja 48,2 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 15,4 prosenttia kunnan väestöstä, työikäiset 57,2 prosenttia ja eläkeikäiset 27,4 prosenttia väestön keski-iän ollessa 45,2 vuotta. Vuonna 2019 Gródekin kunnassa syntyi 40 lasta. Puolan vuoden 2011 väestönlaskennassa kunnan väestöstä 19,6 prosenttia oli valkovenäläisiä.
Carl Mann

Carl Mann (22. elokuuta 1942 Huntingdon, Tennessee – 16. joulukuuta 2020 Jackson, Tennessee) oli yhdysvaltalainen rockabilly- ja countrylaulaja ja -pianisti.
Mann aloitti laulamisen kirkossa 9-vuotiaana, kitaransoiton 10-vuotiaana ja pianonsoiton 13-vuotiaana. Vuonna 1957 hän julkaisi ensimmäisen singlensä ("Gonna Rock And Roll Tonight") yhdessä kitaristi Eddie Bushin kanssa. Rumpali W. S. Holland ryhtyi Mannin manageriksi, ja Hollandin tukemana Sam Phillips kiinnitti Mannin Sun Records -yhtiön artistiksi vuonna 1959. Mann kuului viimeisiin Phillipsin Sun Recordsille "löytämiin" artisteihin.
Mann tuli tunnetuksi erityisesti uudesta versiosta Nat King Colen standardista "Mona Lisa". Kappale julkaistiin Conway Twittyn samasta kappaleesta tekemän version jälkeen, mutta se pääsi kilpailusta huolimatta 25. sijalle Billboard-listoilla. Singleä myytiin yli miljoona kappaletta. Mannin ensimmäisen albumin ("Like Mann", 1960) myyntiluvut tuottivat kuitenkin pettymyksen. Mann keikkaili 1960-luvun alussa Carl Perkinsin yhtyeen kanssa, kunnes tuli värvätyksi asepalvelukseen vuonna 1964. Hän palasi siviilielämään vuonna 1967. Tämän jälkeen hän solmi levytyssopimuksen Monument Recordsin kanssa, mutta single "Down to My Last 'I Forgive You'" ei palauttanut aiempaa menestystä. Mann jätti musiikkialan pian. Hän meni naimisiin ja alkoi työskennellä perheen puutavarayhtiössä Huntingdonissa. Välillä Mann kuitenkin teki paluita musiikin pariin. 1970-luvun loppupuolella hän alkoi saavuttaa uutta suosiota rockabillyn maineen kasvaessa Euroopassa. Mann jatkoi esiintymistä ja levyttämistä seuraavien vuosikymmenten aikana pitäen välillä taukoja. Vuonna 2011 julkaistiin Mannin elämästä kirja "The Last Son of Sun", ja vielä vuonna 2012 hän julkaisi uuden albumin "Carl Mann".
Mann otettiin Rockabilly Hall of Fameen vuonna 2006. Hän kuoli 78-vuotiaana sairaalassa Tennesseessä.
Harden

Harden on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Rick Laird

Rick Laird (5. helmikuuta 1941 Dublin – 4. heinäkuuta 2021) oli irlantilaissyntyinen basisti.
Laird kasvoi musikaalisessa perheessä ja aloitti oman musiikkiharrastuksensa varhain. Vanhempiensa erottua hän muutti äitinsä kanssa Uuteen-Seelantiin, jossa aloitti kontrabasson soittamisen. Uudesta-Seelannista Laird muutti Australiaan ja sieltä myöhemmin Eurooppaan, jossa hän teki kiertueen Lambert, Hendricks &amp; Rossin kanssa. Laird soitti myös muun muassa Zoot Simsin, Al Cohnin ja Brian Augerin kanssa. Augerin kautta hän tutustui ensimmäisen kerran kitaristi John McLaughliniin.
Laird opiskeli Lontoon Guildhall School of Music and Dramassa ja työskenteli vuosina 1964-1966 Ronnie Scott's Jazz Clubissa. Sonny Rollins värväsi hänet soittamaan vuoden 1966 elokuvan "Alfie – naisten viettelijä" soundtrackille. Laird pääsi stipendillä opiskelemaan Bostonin Berklee College of Musiciin, jossa hän suoritti sovituksen ja sävellyksen opinnot. Vuonna 1968 Laird siirtyi kontrabassosta sähköbassoon sen paremman kuuluvuuden johdosta. Hän soitti puolitoista vuotta Buddy Richin yhtyeessä, kunnes palasi Isoon-Britanniaan. Siellä hän aloitti yhteistyön John McLaughlinin kanssa ja oli tämän kanssa perustamassa Mahavishnu Orchestraa. Lairdista tuli yksi näkyvimmistä basisteista jazzfuusion alalla.
Alkuperäisen Mahavishnu Orchestran hajottua Laird teki "Soft Focus" -albumin saksofonisti Joe Hendersonin ja pianisti Tom Grantin kanssa. Laird päätti kuitenkin 1970-luvun puolivälissä pitää taukoa musiikista, joten hän aloitti valokuvauksen ja opiskeli New Yorkin School of Visual Artsissa. Laird saavutti valokuvillaan gallerianäkyvyyttä. Tämän jälkeen hän palasi musiikin pariin tehden yhteistyötä Hall &amp; Oatesin kanssa ja päässen soittamaan Chick Corean yhtyeeseen. Hän kiersi Eurooppaa Stan Getzin kanssa ja soitti sittemmin Buddy DeFrancon yhtyeen, Mahavishnu Orchestra -kumppani Jan Hammerin sekä Jeff Beckin kanssa. Myöhemmällä urallaan Laird työskenteli sekä musiikin että valokuvauksen parissa. Hän on myös opetti bassonsoittoa ja kirjoitti siitä.
North Point Community Church

North Point Community Church (myös North Point Ministries) on kristillinen seurakunta, joka sijaitsee Atlantan kaupungissa Georgiassa, Yhdysvalloissa. Seurakunnalla on yhteensä noin 31 000 viikoittaista kävijää. CBS Newsin mukaan seurakunta oli Yhdysvaltain toiseksi suurin megakirkko vuonna 2019.
Seurakunnan johtava pastori ja perustaja on Andy Stanley. Seurakunta on North Point Ministriesin pääseurakunta. Yhteisöllä on yhteensä seitsemän kirkkoa Atlantan alueella: Browns Bridge Church, Buckhead Church, Decatur City Church, East Cobb Church, Gwinnett Church, North Point Community Church, ja Woodstock City Church.
Seurakunta järjestää sunnuntaisin kolme tilaisuutta. Tämän lisäksi seurakunta järjestää raamattukouluja sekä viikoittain kokoontuvia pienryhmiä.
NTLDR

NTLDR ("NT Loader") on käynnistyslataaja Windows NT -pohjaisille käyttöjärjestelmille. Tietokoneen käynnistyessä käynnistyssektori lataa ja suorittaa NTLDR-ohjelman, joka näyttää käyttöjärjestelmävalikon.
NTLDR suorittaa seuraavat vaiheet: