Zdenka Braunerová

Zdenka Braunerová (syntyjään Zdislava Rosalina Augusta 9. huhtikuuta 1858 Praha, Itävallan keisarikunta – 23. toukokuuta 1934 Praha, Tšekkoslovakia) oli tšekkiläinen taidemaalari, joka tunnetaan erityisesti maisemamaalauksistaan sekä kirjoihin tekemistään typografioista
Braunerová tuki useita seuraavan sukupolven tšekkiläisiä taiteilijoita, kuten Miloš Martenia ja František Bílekiä.
Elämäkerta.
Braunerová syntyi 9. huhtikuuta 1858 Itävallan keisarikuntaan kuuluneessa Prahassa. Hänen isänsä oli poliitikko ja lakimies František August Brauner ja hänen äitinsä Augusta Neumannová-Braunerová. Perhe muutti myöhemmin Prahan pohjoispuolella sijaitsevaan Roztokyyn. Isä František oli russofiili ja tšekkiläinen patriootti, ja hän panostikin lastensa koulutukseen ja tšekin kielen taitoon. Braunerová kasvoi kulttuurillisesti ja yhteiskunnallisesti aktiivisessa kodissa, ja heidän luonaan vierailu useaita ajan merkittäviä vaikuttajia.
1860-luvun lopulla Braunerová opiskeli tyttökoulussa, jossa kuvataidetta hänelle opetti Soběslav Pinkas. Nuorena Braunerová oli kapinallishenkinen, ja viihtyi paljon kotinsa ulkopuolella. Vuonna 1877 hän rakastui maalausopettajaansa Antonín Chittussiin, jonka kanssa hänellä oli ajoittain riitainenkin suhde aina vuoteen 1885 saakka. Braunerová opiskeli Pariisin Académie Colarossissa vuosina 1885–1893, mistä saamillaan opeilla hän saavutti suosiota Prahan taidepiireissä.
Braunerová jatkoi koko uransa ajan maisemamaalausten tekemistä, mutta 1890-luvulta eteenpäin hän kiinnostui yhä kasvavissa määrin uusista tekniikoista. Prahan juutalaiskorttelin purkamista vastustaneissa mielenosoituksissa Braunerová ikuisti useita pian sen jälkeen tuhoutuneita paikkoja graafisille arkeille. Tämän jälkeen hänestä tuli ensimmäinen tšekkiläinen tyyliä laajasti harrastunut taiteilija. 
Vuosisadan lopulta lähtien Braunerová toimitti useita kirjoja, joihin hänen tekemänsä kuvitukset saavuttivat suurta suosiota. 1920-luvulla Braunerová oli mukana järjestämässä tšekkiläisen kansantaiteen näyttelyä Pariisissa. Elämänsä viimeisinä vuosina Braunerová harrasti myös lasi- ja keramiikkamaalausta.
Braunerová kuoli Prahassa vuonna 1934. Hänet on haudattu Vyšehradin hautausmaalle.
Tyyli.
Braunerován tyyliä on luonnehdittu sillaksi vanhan realismin ja modernismin välillä. Hän sai usein innostusta tšekkiläisestä kansanperinteestä, erityisesti Määriläisen Slovakian alueelta. Graafisia arkkeja hän teki erityisesti Prahan nähtävyyksistä. Braunerin toiminnan myötä tšekkiläinen taide sai mainetta Pariisin taidepiireissä, ja ranskalainen taide Tšekin.
Jälkimaine.
Braunerová itse piti itseään ennen kaikkea maisemamaalarina, mutta jälkipolvet ovat nostaneet hänen uransa kirjagrafiikan alalla merkittävämpänä. Braunerován merkitystä tšekkiläisen taiteen kehitykselle on arvostettu korkealle.
Braunerován oli aikanaan ensimmäinen tšekkiläinen naispuolinen ammattimaalari. Roztokyssä sijaitseva Keski-Böömin museo esittelee usein ja kattavasti Braunerován teoksia järjestämissään näyttelyissä sekä seminaareissa.
Yksityiselämä.
Braunerová ei mennyt koskaan naimisiin, eikä saanut lapsia. Hänen miessuhteitansa on kuvailtu riitaisiksi. 
Braunerován vanhin veli Vladimir jatkoi isänsä asianajotoimiston johtamista. Toinen veli Bohuslav tuli tunnetuksi menestyneenä kemistinä. Sisar Anna meni naimisiin ranskalaiskirjalija Élémir Bourgesin kanssa. Bourges auttoi Braunerováta ranskalaiseen kulttuuriin ja sen vaikuttajiin tutustumisessa.