Kristerssonin hallitus

Kristerssonin hallitus () on Ruotsin nykyinen hallitus, joka astui virkaansa 18. lokakuuta 2022. Kristerssonin hallituskoalitioon kuuluvat Ulf Kristerssonin johtaman maltillisen kokoomuksen lisäksi kristillisdemokraatit sekä liberaalit. Hallituksen tukipuolue ruotsidemokraatit ei osallistu hallituskabinetin eli ministeriryhmän työskentelyyn. Kristerssonin hallituksen ohjelmaa kutsutaan Tidön sopimukseksi.
Kristerssonin hallituksen ilmasto- ja ympäristöministeri, 26-vuotias Romina Pourmokhtari, on nimityksensä jälkeen Ruotsin historian nuorin ministeri.
Historia.
Ruotsidemokraattien, maltillisen kokoomuksen, kristillisdemokraattien ja liberaalien muodostama oikeistoblokki sai valtiopäiville kolmen paikan enemmistön ja yhteensä 176 paikkaa Ruotsin vuoden 2022 valtiopäivävaaleissa. Uuden hallituksen muodostajana toimi maltillisen kokoomuksen puheenjohtaja Ulf Kristersson. Hallitusneuvotteluissa olivat mukana kaikki oikeistoblokin puolueet.
Tidön sopimus.
Kristerssonin hallituksen ohjelmaa kutsutaan Tidön sopimukseksi. Hallitusohjelmassa on kuusi kohtaa, joiden aihealueita ovat:
Terveys ja sairaanhoito.
Hallitusohjelman uudistuksia terveyden ja sairaanhoidon piirissä ovat valtion varojen tarkempi valvonta ja seuranta, kansallisen suunnitelman toteuttaminen hoitohenkilöstön kouluttamiseksi, hoidon tehokkuuden ja laaturaportoinnin tarkempi seuranta, viranomaisen perustaminen terveydenhuollon jonojen purkamiseksi, valtakunnallinen pitkän aikavälin suunnitelma hoitopaikkapulan poistamiseksi, lisääntynyt yhteistyö alueellisten keskusten välillä syöpäkeskusten esimerkin mukaisesti sekä terveydenhuollon digitaalisen infrastruktuurin uudistaminen.
Hallituksen on määrä toteuttaa kansallinen äitiyssuunnitelma, laajentaa perusterveydenhuoltoa ja taata oikeus säännölliseen lääkärikontaktiin. Kristerssonin hallitus haluaa kehittää ja parantaa lasten syöpähoitoja, uudistaa hammashoitoa, lisätä tasa-arvoista hoitoa ja lisätä naisten sairauksia ja terveyttä koskevaa hoitoa ja tutkimusta. Hallitus haluaa myös kehittää terveydenhuoltoa maaseudulla ja harvaan asutuilla alueilla. Hallitus haluaa investoida perhesuhteiden ylläpitoon hoitojakson aikana ja kehittää apteekkien roolia hoitoketjussa.
Hallituksen tavoitteena on tehdä hoitoketjuista yksilöllisempiä, selventää lääkärien roolia hoitoketjussa ja lisäksi ehkäistä mielenterveyden ongelmia ja itsemurhia. Hallitus haluaa vahvistaa riippuvuushoitoa ja edistää kunnanlääkärien palkkaamista. Hallitus haluaa parantaa henkilökohtaisen avun saatavuutta ja selvittää vanhustenhuollon kielivaatimuksen toteuttamista.
Ilmasto ja energia.
Energia.
Hallitus selvittää uusia ydinvoimainvestointeja ja sähköntuotannon uudelleenkäynnistämistä Etelä-Ruotsissa. Hallitus muuttaa energiapoliittista tavoitetta täysin uusiutuvasta täysin fossiilittomaan energiaan. Hallitus palauttaa teknologianeutraaliuden hallitusohjelmaan. Hallitus aikoo toteuttaa uudet säännöt energiamarkkinoille ja edistää valtion johdolla uutta energiapoliittista suuntaa.
Hallitus haluaa paremmat olosuhteet ydinvoiman ja vesivoiman tuotannolle. Hallitus haluaa kehittää tuulivoimaa neutraalin kilpailun kannalta paikallista etua ja ympäristöä huomioiden. Hallitus haluaa parantaa energiatehokkuutta ja edistää aurinkokennojen käyttöönottoa.
Hallitus haluaa suojata kotitalouksia ja yrityksiä korkeilta energiakustannuksilta ja antaa tukea alhaisempiin sähkön hintoihin. Hallitus aikoo uudistaa energiaviraston toiminnan.
Ilmasto.
Hallitus aikoo tarkastella ilmasto- ja ympäristöpolitiikan toimia tehokkuuden näkökulmasta, joka tukee Ruotsin kansallista varallisuutta. Ruotsi etsii kustannustehokkaita toimenpiteitä, jotka eivät samalla vahingoita teollisuutta ja maaseutua. Ruotsi kohdistaa varat eniten kasvihuonekaasupäästöjä vähentäviin hankkeisiin, kuten teollisuuden muutokseen ja teknologian kehitykseen. Hallitus aikoo tarkastella tukien hyödyllisyyttä ja välineitä ilmastotyössä.
Hallitus aikoo laajentaa latausinfrastuktuuria ja tukea jalankulkua ja pyöräilyä, julkisia latauspisteitä sekä raskaan liikenteen sähköstämistä. Hallitus aikoo yksinkertaistaa ja lyhentää ympäristölupaprosesseja: tavoitteena on turvata ruotsalaisen elinkeinoelämän kilpailukyky ja edistää vihreää siirtymää ilmastoystävällisten tuotteiden ja teknologian viennillä.
Rikollisuus.
Rikollisuutta koskeva osio on sopimustekstin toiseksi laajin. Hallitus esittää laajennuksia rikollisuuden torjuntaan. Se esittää sellaisten alueiden perustamista, joilla poliisi voisi tehdä ruumiintarkastuksia ilman konkreettisia epäilyjä. Kunniaväkivalta, terrorismi ja ekstremismi voisivat johtaa liikkumisrajoituksiin. Vankilatuomiot pitenisivät etenkin väkivalta- ja seksuaalirikoksista, kuten myös rikoksenuusimisesta. Ehdonalaiselle päästämistä rajoitettaisiin. Vankien lähettämistä ulkomaisiin vankiloihin tarkasteltaisiin. Tutkintavankeutta laajennettaisiin erilaisiin rikostyyppeihin. Kerjäämisen kieltoa harkittaisiin. Jäsenyys rikollisjärjestöissä tehtäisiin laittomaksi. Kameravalvonnan mahdollisuuksia, vankilakapasiteettia ja itsepuolustusoikeutta laajennettaisiin.
Maahanmuutto ja kotoutuminen.
Maahanmuuttoa ja kotoutumista koskeva osuus kattaa sopimustekstistä 30 prosenttia ja on sen laajin osio. Siinä on 32 alakohtaa, joissa esitetään erilaisia rajoituksia maahanmuuttoon ja tiukennuksia kotoutukseen. Ruotsin turvapaikkakiintiöksi asetetaan alin mahdollinen, ja kiintiö pudotetaan 6 400:sta 900:aan. Rajavalvontaa tiukennetaan ja henkilöllisyystarkistuksia maan sisällä lisätään. Perheenyhdistämiset rajataan vain lähimpiin perheenjäseniin, ja omillaan toimeentulemista edellytetään aiempaa tiukemmin. Turvapaikanhakijoiden tulee viettää koko turvapaikanhakuprosessin aika erityisissä keskuksissa. Maahanmuuttajia houkutellaan palaamaan kotimaihinsa. Kansalaisuuden saannin ehtoja tiukennetaan niin, että maassa täytyy viettää viidestä kahdeksaan vuotta ennen kansalaisuuden saamista. Oleskeluluvan perumisia ja karkotuksia rikoksiin syyllistymisen ja muun epäsopivan elämän vuoksi helpotetaan. Maahanmuuttajien sosiaalitukia rajoitetaan, jotta Ruotsin houkuttelevuus vähenisi. Kehitysapua annetaan vain paluumuuttajia vastaanottaville maille. Islamististen järjestöjen rahoituksen rajoituksia tarkastellaan. Maahanmuuttajilta edellytetään osallistumista koulutukseen Ruotsin yhteiskunnasta. Siirtotyöläisten vähimmäisansiovaatimuksia korotetaan.
Kotitaloudet ja kasvu.
Yrittäjyys ja tuottavuus.
Hallitus aikoo toteuttaa uudistuksia, joilla yrittäjien maksettavaksi koituvia hallintokuluja voidaan vähentää. Uudistuksilla halutaan edistää yritys- ja pääomaverotuksen kilpailukykyä ja luoda uusia työpaikkoja, kasvua ja vaurautta. Hallitus aikoo parantaa ammatillisia koulutusmahdollisuuksia ja vahvistaa yliopistojen muutostehtävää.
Hallitus haluaa lisätä yritysten kannustimia panostaa tutkimukseen ja antaa koulutukseen suunnattua siirtymätukea. Hallitus säilyttää Bromman lentokentän ja haluaa lisätä kannustimia pienten ja keskisuurten yritysten kasvuun, työllistämiseen ja pääoman hankintaan. Hallitus haluaa helpottaa ja yksinkertaistaa perheyritysten omistajuusvaihdoksia.
Työtarjoukset.
Hallitus haluaa muuttaa etuusjärjestelmää niin, että se ohjaa hakeutumaan työhön ja koulutukseen. Hallitusohjelman mukaisesti jokaisen työmarkkinatukea saavan on osallistuttava työkykyään vastaavaan toimintaan tukien vastineeksi. Hallitus aikoo toteuttaa tutkiuudistuksen, jonka tarkoituksena on kannustaa työhön ja omavaraisuuteen. Hallitus aikoo kohdistaa sairausvakuutuksien painopistettä kuntoutukseen ja tarpeettomien sairauslomien torjumiseen.
Hallitus aikoo toteuttaa uudistuksia, joka tuo joustavuutta työmarkkinoihin ja perhe-elämän yhdistämiseen. Hallituksen tavoitteena on vahvistaa ikääntyneiden pysymistä työelämässä sekä selvittää kuntien tasausjärjestelmää niin, että se vähentäisi korkeaa verotusta.
Työpolitiikan tehostaminen.
Työpolitiikassaan hallitus tavoittelee sitä, että pitkäaikaistyöttömien työllistämiskustannukset alenisivat. Hallituksen tavoitteena on myös passiivisen pitkäaikaistyöttömyyden katkaiseminen, työmarkkinapoliittisten toimenpiteiden yksinkertaistaminen sekä valtion ja kuntien välisen vastuunjaon selventäminen.
Kotitaloudet.
Kristerssonin hallituksen kotitalouspoliittisen ohjelman tavoitteena on alentaa ansio- ja eläketuloveroja. Hallitus pyrkii vahvistamaan eläkeläisten taloutta ja valinnanvapautta. Tavoitteena on myös alhaisemmat polttoainehinnat ja säästöjen verotuksen alentaminen.
Hallitus haluaa suojata kotitalouksia äkillisiltä hintanousuilta ja toteuttaa uudistuksia, jotka edistävät laajempaa omistajuutta esimerkiksi asumisen, säästämisen ja eläkkeiden keinoin. Hallitus haluaa suojella haavoittuvassa asemassa olevia lapsia esimerkiksi niin, että harrastustoimintaa lisätään ja käyttöön otetaan vapaa-aikakortti.