Iso-Kypärä

Iso-Kypärä on Uudellamaalla Hyvinkäällä ja Riihimäellä Suolijärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Iso-Kypärä on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä pisaranmuotoinen lampi, jonka pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Se on muodostunut kallioisella mäkialueella itä-länsisuuntaiseen kalliomurrokseen syntyneeseen laaksoon. Murros jatkuu lännessä Iso-Kypärästä Suolijärveeen ja idässä Usmiin. Laakson pohja on pääosin soistunutta metsämaata ja ranta-alueet ovat pääosin rämettä, korpea ja osaksi kallioiden päällä olevaa mustikkatyypin kangasmetsää. Laakson pohjoisrinteet ovat Iso-Kypärän kohdalla jyrkänteiset ja mäet kohoavat 20–30 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Sen syvyys on noin neljä metriä. Lammessa ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 800 metriä. Lampi on autio lukuun ottamatta etelärannassa olevaa laavua. Lammen rantoja kiertää polku ja pohjoisrantaan tulee idästä kärrypolku. Länsipuolelle tulee lännestä metsäautotie soranottopaikalle. Hyvinkään ja Riihimäen välinen kuntaraja jakaa lammen kahtia niin, että Hyvinkäälle kuuluu itäosa. Riihimäelle kuuluu länsiosa ja lammen pohjoiset rannat.
Luontoarvoja.
Natura-alue.
Iso-Kypärä sisältyy Kytäjän-Usmin metsäalueeseen, joka on Metsähallituksen alainen alue ja joka sisältyy Suomen Natura 2000-ohjelmaan (FI0100051, 22,66 km²). Suojelualueeseen kuuluu Iso-Kypärän Hyvinkäällä olevat etelärannat mutta ei sen vesialueet. Suojelualue on varsin laaja ja sisältää muitakin vesistöjä kuten esimerkiksi Piilolammin, Usminjärven ja Kaksoslammien rannat ja mahdollisesti myös vesialueet.
Vedenlaatu.
Iso-Kypärän vedenlaatua on tutkittu Uudenmaan ympäristökeskuksen toimesta ainakin helmikuussa 1998 metrin syvyydestä ja 2,5 metrin syvyydestä otetuilla vesinäytteillä. Silloin sen veden happamuustaso oli pH 5,9, alkaliteetti oli pinnassa 0,111 mmol/l ja 2,5 metrin syvyydessä 0,123 mmol/l ja vedenväri vastaavasti 540 mg Pt/l ja 710 mg Pt/l. Tulosten perusteella vesi on humuspitoista ja melko hapanta. Veden happipitoisuus oli pinnassa (suluissa hapen kylläisyysaste) 8,3 milligrammaa litrassa vettä (60 %) ja pohjan lähellä 1,2 mg/l (9 %). Pintavedessä happipitoisuus oli talvellakin hyvä, mutta pohjan läheisyydessä esiintyi hapettomuutta. Ilmeisesti järvi mataluudestaan huolimatta lämpötilakerrostuisi myös kesällä. Kokonaisfosforipitoisuus oli pinnassa 14 mikrogrammaa litrassa vettä ja pohjalla 15 μg/l ja kokonaistyppipitoisuus vastaavasti 540 μg/l ja 710 μg/l. Näiden arvojen perusteella lampi oli ravinteisuudeltaan karu eli oligotrofinen.
Vesistösuhteet.
Iso-Kypärä sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueella (21.03). Aikaisemmassa vesistöaluejaossa lampi kuului Suolijärven-Hirvijärven valuma-alueeseen (21.033), jolloin sen katsottiin laskevan Kypäränojaa myöten Suolijärven koillisosaan Kypärlahteen. Nykyään vedenjakaja sijaitsee lammen länsipuolella ja Iso-Kypärä kuuluu Vantaan yläosan alueessa (21.02) laajentuneeseen Paalijoen valuma-alueeseen (21.025). Iso-Kypärän valuma-alueen pinta-ala on 35 hehtaaria. Lampeen on johdettu metsäojia ja sen laskuoja alkaa lammen itäosasta. Ojat virtaavat itään päin Kypäräsuolle, josta johto-oja kääntyy virtaamaan kohti pohjoista ja yhtyy siellä lammesta parin kilometrin päässä Paalijokeen. Iso-Kypärän vedenpinnan korkeus on 98,9 metriä mpy (N2000).