Sotarikokset Venäjän 2022 hyökkäyksen Ukrainaan aikana

Venäjän hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022 Venäjän on katsottu syyllistyneen lukuisiin sotarikoksiin, kuten kidnappaukseen, kidutukseen, pakkosiirtoihin, kulttuurikohteiden tuhoamiseen sekä siviili-infrastruktuurin (esim. sairaalat ja voimalaitokset) tuhoamiseen. Lisäksi Venäjä on teloittanut ukrainalaisia sotavankeja. Sekä Ukrainan viranomaiset että kansainväliset tuomioistuimet ovat aloittaneet omat tutkintansa sotarikollisten tuomitsemiseksi.
Ukrainaa on sen sijaan syytetty venäläisten sotavankien teloittamisesta.
Sotarikokset eivät vanhene.
Kielletyt aseet.
Venäjän todettiin Ukrainan mukaan käyttäneen kemiallisia aseita joulukuuhun 2023 mennessä 465 kertaa. Näihin kuuluivat mm. kaasukranaatit, joissa käytetty kaasu jäi tuntemattomaksi, mutta sen on arveltu olleen kyynelkaasua. Venäjän 1-kanava on myös syyttänyt Ukrainaa kemiallisten aseiden, nimenomaan kyynelkaasun, käytöstä toukokuussa 2023. Venäjän merijalkaväen 810. prikaati on kuitenkin tehnyt kirjauksia kyynelkaasun käytöstä. Kyynelkaasun käyttö sotilaita vastaan on kielletty sotarikoksena kemiallisten aseiden kieltosopimuksen nojalla.
Toukokuussa 2024 Yhdysvaltain ulkoministeriö ilmoitti asettavansa pakotteita usealle venäläisille henkilöille, koska näiden katsottiin olleen vastuussa kemiallisten aseiden käyttämisestä Ukrainassa. Myös Yhdistynyt kuningaskunta asetti pakotteita lolakuussa samana vuonna samasta syystä. Tällä pakotelistalla olivat mm. Venäjän asevoimien suojelujoukkojen komentaja Igor Kirillov.
Kemiallisten aseiden kieltojärjestö vahvisti vuonna 2025 kyynelkaasun käytön rintaman alueella Ukrainan puolella.
Kidnappaukset, pakkosiirrot ja suodatusleirit.
Ukrainan viranomaiset arvioivat, että 121 000 ukrainalaislasta on siirretty väkipakolla Venäjälle. Venäjän viranomaiset ovat puolestaan poistaneet joitakin laillisia esteitä, minkä seurauksena ukrainalaisten lasten "adoptointi" venäläisiin perheisiin kävisi helpommin. Joulukuussa 2023 Igor Salikov loikkasi Wagner-ryhmästä Alankomaihin ja todisti Venäjän tehneen "hirmutekoja siviilejä vastaan" ja lasten merkittävistä pakkosiirroista Valko-Venäjälle. 
Venäjän hallinnassa oleville alueille on perustettu suodatinleirejä siviileille ennen kuin heidät on saatu evakoitua. Ukrainan viranomaiset ovat kuvailleet näitä leirejä "nykyajan keskitysleireiksi". Selviyteneiden pakolaisten mukaan leireillä, erityisesti Mariupolin alueella, kidutetaan ja tapetaan siviilejä mm. pieksemällä, antamalla sähköiskuja ja tukehduttamalla muovipusseilla.
n raportin mukaan 270 ukrainalaista joutui mielivaltaisen pidätyksen kohteeksi jo maaliskuussa 2022. Heistä kahdeksan löydettiin myöhemmin kuolleena. Toimittajien ja kansalaisaktivistien pidätykset ovat yleistä Venäjän hallinnassa olevilla alueilla. Myös poliittisissa luottamustehtävissä toimivia henkilöitä, esim. pormestareita, on kidnapattu Donetskin ja Luhanskin alueilla. Venäläisjoukkojen vetäydyttyä Kiovan länsipuolelta siviilien, joista suurin osa oli miehiä, katoamisilmoituksia tehtiin ennätyksellisen paljon. Erään silminnäkijän mukaan venäläissotilaat pidättivät aseella uhaten hänen Heinäkuuhun 2022 mennessä Ukrainan turvallisuuspalvelu ja poliisi olivat pidättäneet noin tuhat Venäjä-myönteistä henkilöä, joista 12 kohdalla katsottiin täyttyneen mielivaltaisen pidätyksen tunnusmerkistö. 
Kansainvälisen oikeuden näkökulmasta siviilien pidättäminen on sallittua ainoastaan siinä tilanteessa, jossa he ovat merkittävä turvallisuusuhka. Mikäli pidätyksiä tehdään panttivankien ottamiseksi, jotta heidät voidaan myöhemmin vaihtaa omiin kiinni otettuihin, kyseessä on sotarikos.
Ryöstely.
Butšan verilöylystä selvinneet siviilit ovat kertoneet, että venäläisjoukkojen perääntyessä kaupungista nämä kiersivät ovelta ovelle kuulustelemassa paikallisia ja tuhoamassa heidän omaisuuttaan. Venäläisten kerrotaan ryöstelleen koruja, kodinkoneita, vaatteita ja kulkuneuvoja. "The Guardian" -lehden toimittajan vierailtua Trostjanetsissa kuukauden kestäneen venäläismiehityksen jälkeen kaupungista löytyi "systemaattisen ryöstelyn" merkkejä. Vastaavasti esim. Berestiankan kylän asukkaat kertoivat ABC-kanavalle, että venäläiset varastelivat vaatteita, kodinkoneita ja sähkölaitteita.
Telegramissa levinneissä videoissa käy ilmi, että venäläissotilaat käyttävät lähettipalveluita varastettujen tavaroiden, kuten auton akkujen ja alkoholin, kuljettamiseen rintamalta kotiin Valko-Venäjän kautta. Venäläisten on myös kerrottu perustaneen Valko-Venäjälle toreja, joissa myydään ukrainalaisilta varatettua tavaraa kuten pesukoneita, moottoripyöriä, mattoja, leluja ja kosmetiikkaa. Venäläisten on kerrottu halunneen maksu jo euroissa tai dollareissa, mutta näiden valuuttojen hankkiminen on vaikeaa valkovenäläisille.
Erityisen huomattavana Venäjän ryöstösaaliina pidetään Skyyttien kulta-aarteita useista ukrainalaisista museoista, jotka siirrettiin Venäjän hallinnassa olevaan Donetskiin. Ukrainalaisen taiteen ryöstelyn tai hävittämisen on katsottu olevan systemaattista ja valtiojohtoista sekä alkaneen jo Krimin miehityksen jälkeen vuonna 2014. 
Ryöstely on kaikissa tapauksissa kielletty sotarikoksena.
Seksuaalinen väkivalta.
Venäläissotilaiden seksuaalisen väkivallan kohteeksi ovat joutuneet niin lapset kuin aikuisetkin sekä niin sotilaat kuin siviilitkin. Seksuaalista väkivaltaa käytetään aseena, minkä vuoksi venäläissotilaiden varustukseen on paljastunut kuuluvan myös mm. Viagraa.
Hyökkäykset siviiliväestöä vastaan.
Kun venäläisjoukot saatiin ajettua pois Izjumista syyskuussa 2022, lähialueen metsästä löytyi sadoittain merkitsemättömiä hautoja. Ukrainan viranomaiset löysivät yhteensä 447 ruumista: 414 siviiliä, 22 sotilasta ja 11 tunnistamatonta. Siviileistä 215 oli miehiä, 194 naisia ja 5 lapsia. Vain osan kuolinsyyksi määriteltiin joko tykistötuli tai terveydenhuollon puute, ja enemmistön katsotaan kuolleen väkivaltaisesti. 30 ruumiista löytyi kidutuksen ja teloituksen merkkejä kuten kaulan ympäri laitettu nauri, sukuelinten amputaatio tai selän taakse sidotut kädet.
"Forbes" kertoi lokakuussa 2024, että venäläissotilaat ovat alkaneet käyttää drooneja siviilejä vastaan ja hyökkäysiä kuvaavia videoita oltiin sittemmin levitetty yleillen sosiaalisessa mediassa. Droonihyökkäysten kohteiksi joutuivat mm. työmatkalaiset tai puistoissa leikkivät lapset. Tällaiset drooneilla tehdyt hyökkäykset siviilejä vastaan ovat saaneet nimen "ihmissafari"
Umpimähkäinen hyökkäys, jonka kohteeksi siviilit saattavat joutua, on sotarikos. Tällaiseksi lasketaan esim. jonkun tietyn alueen silmitön pommittaminen. Myös väkivallan käyttö, tai sillä uhkailu, siviiliväestön pelottamiseksi on sotarikos. Venäjä on väittänyt käyttävänsä vain täsmäaseita, mutta väitteet ovat osoittautuneet valheellisiksi.
Hyökkäykset siviili-infrastruktuuria vastaan.
Reilu kuukausi hyökkäyksen alettua, 26. maaliskuuta 2022, vahvisti 74 sotilaallista iskua terveydenhuollon kohteisiin, joista 61 oli iskuhetkellä Ukrainan hallinnassa. Näitä kohteita ovat mm. sairaalat, terveyskeskukset ja lastenklinikat. Uutistoimisto AP kertoi tuolloin, että sillä on hallussaan riittävästi todisteita osoittaakseen, että Venäjä iskee tahallaan terveydenhuollon infrastruktuuriin ympäri Ukrainaa. Venäjän 8. heinäkuuta 2024 tekemä ohjusisku Ukrainan suurimpaan lastensairaalaan Oh’matdytiin johti Ukrainan sisäministeri Ihor Klymenkon mukaan viiden henkilön kuolemaan. Myöhemmin uhriluku nousi yhdellä lapsella.
Lokakuussa 2022 Venäjä alkoi tekemään aiempaa enemmän iskuja Ukrainan energiainfrastruktuuria vastaan terrorisoidakseen väestöä ennen talven tuloa. 20. lokakuuta 2022 mennessä noin 40 % Ukrainan sähköverkosta oli joutunut Venäjän hyökkäyksien kohteeksi. Ukrainan viranomaiset kannustivat ihmisiä säästämään energiaa ja otti käyttöön kiertävät sähkökatkokset.
Hyökkäykset kulttuurin ja uskonnon kannalta merkittäviä kohteita vastaan.
Kesäkuuhun 2022 mennessä Venäjän kerrottiin vahingoittaneen 150 ukrainalaista kulttuurillista tai uskonnollista kohdetta.
Kulttuurillisesti tai uskonnollisesti merkittävien kohteiden tahallinen tuhoaminen ja vahingoittaminen on sotarikos. 
Sotavankien kaltoinkohtelu.
Venäjän hyökkäyksen alettua Luhanskin ja Donetskin alueella asuvia ukrainalaisia alettiin pakottaa pestautumaan Venäjän asevoimiin. Heidät vietiin väkipakolla erillisiin kokoontumispaikkoihin ja lähetettiin siitä suoraan rintamalle. Uhrit olivat suurimmaksi osaksi julkisen sektorin työntekijöitä. Siviilien ja sotavankien laittaminen pakkotyöhön on sotarikos.
Heinäkuussa 2022 Telegramissa alkoi levitä video, jossa venäläiset sotilaat leikkaavat suukapulalla vaimenetulta ukrainalaiselta sotavangilta sukuelimet irti mattopuukolla. Seuraavana päivänä alkoi levitä video, jossa oletettavasti sama ukrainalaissotavanki teloitettiin ampumalla päähän. "The Times" kertoi kesäkuussa 2023, että kaksi ukrainalaissotavankia oli joutunut kidutuksen kohteeksi venäläistäen huostassa ollessaan. Molemmat sotavangit oltiin kastroitu veitsellä ennen kuin heidät oltiin vapautettu vanginvaihdon yhtedessä. Heitä hoitanut psykologi on vahvistanut kuulleensa vastaavanlaisia tapauksia muilta psykologeilta.
Venäläisjoukot myös teloittavat sotavankeja maasto-olosuhteissa. Yksi tunnetuimmista tapauksista lienee Oleksandr Matsijevskyi, jonka teloitusvideo maaliskuussa 2023. Videolla Matsijevskyi ehti huutaa "kunnia Ukrainalle" ennen kuin venäläissotilaat teloittivat hänet.
OHCHR:n mukaan ukrainalaiset sotilaat ovat ampuneet haavoittuneita venäläissotilaita jalkaan. Tapauken oletetaan tapahtuneen Mala Rohanissa 25. maaliskuuta 2022 melko pian sen jälkeen, kun ukrainalaiset valtasivat sen takaisin. Telegramissa 6. huhtikuuta 2022 levisi video, jossa väitetysti Georgialaislegioonan sotilaat teloittavat venäläisiä sotavankeja.
Venäjän näytösoikeudenkäynnit.
Venäjällä on järjestetty runsaasti näytösoikeudenkäyntejä, jotka toimivat lähinnä kostotoimina niitä vastaan, jotka ovat osallistuneet Ukrainan puolustamiseen. Erityisesti Azov-pataljoonaan kuuluville ukrainalaisille on jaettu tuomioita, koska Venäjä väittää pataljoonan olevan terrorijärjestö.
Myös ulkomaalaisia Ukrainan puolella taistelleita henkilöitä on tuomittu. Ns. Donetskin korkein oikeus tuomitsi kesäkuussa 2022 kaksi brittiä (Aiden Aslin ja Shaun Pinner) ja yhden marokkolaisen (Brahim Saadoun) kuolemaan palkkasoturina toimimisesta huolimatta siitä, että kaikki kolme palvelivat Ukrainan merijalkaväessä. Näytösoikeudenkäynnillä ja tuomioilla, jotka on mahdollista muuttaa armahduksella 25 vuoden vankeusrangaistuksiksi, arvioidaan kuitenkin olevan propaganda-arvoa Venäjällä.
Kysymys kansanmurhasta.
Ukrainan lisäksi myös Viron, Puolan, Kanadan, Irlannin, Tšekin, Latvian ja Liettuan parlamentit ovat hyväksyneet julkilausumia, joiden nojalla Venäjän hyökkäys Ukrainaan todetaan kansanmurhaksi.
Ukrainalaislasten pakkosiirrot Venäjälle täyttää kansanmurhan merkit, koska kyseessä on yritys siirtää jonkun ryhmän lapsia toiseen ryhmään.
Syytteet ja oikeudenkäynnit.
Kansallisella tasolla.
Ukrainassa.
Ukrainan ulkoministeri Dmytro Kuleba ilmoitti 25. helmikuuta 2022, että Venäjä suorittaa sotarikoksia pommittamalla mm. lastentarhoja, minkä johdosta Ukrainan valtakunnansyyttäjä alkaisi keräämään todistusaineistoa syyttämistä varten kansainväliselle rikostuomioistuimelle. Syyttäjänvirasto ilmoitti 30. maaliskuuta, että se valmistelee 2500 eri rikostutkintaa koskien Venäjän hyökkäystä. Ensimmäinen oikeudenkäynti aloitettiin 21-vuotiasta Vadim Šišimarinia, joka oltiin määrätty ampumaan aseettomia siviilejä kohti, vastaan 13. toukokuuta 2022. Hän myönsi syyllisyytensä ja hänet tuomittiin aluksi elinkautiseen vankeuteen, joka muunnettiin sittemmin 15 vuodeksi.
Ukraina on saanut oikeusapua myös ulkomailta, joissa on muodostettu lakitiimejä syyttäjänviraston avustamiseksi.
Venäjällä.
Helmikuussa 2023 Venäjän viranomaiset kertoivat, että 680 ukrainalaista on asetettu syytteeseen sotarikoksista. TASS:n mukaan syyteharkinnassa oli parisen tuhatta tapausta, joista vanhimmat olivat Krimin miehittämisen alusta alkaen. Ensimmäisenä tuomittiin Ukrainan laivastossa palvellut Anton Tšerednik, joka tuomittiin 19 vuodeksi vankilaan terrorismista, murhasta ja julmuuksista siviilejä vastaan.
Venäjän tuomioistuimet ovat jakaneet tuomioita myös Venäjän miehittämillä alueilla Ukrainassa.
Muissa maissa.
Venäläinen uusnatsi Voislav Torden tuomittiin elinkautiseen vankeuteen neljästä sotarikoksista Helsingin käräjäoikeudessa maaliskuussa 2025.
Kansainvälisellä tasolla.
Euroopan neuvosto ehdotti erillisen kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamista, jossa olisi tarkoitus tutkia ja syyttää Venäjän sotilaallisen ja poliittisen johdon rikoksia. Euroopan komissio, Naton parlamentaarinen yleiskokous ja Ukrainan parlamentti ovat ilmaisseet tukensa tälle.
Naton parlamentaarinen yleiskokous hyväksyi marraskuussa 2022 julkilausuman, jonka nojalla Venäjä julistettiin terroristijärjestöksi. Lisäksi julkilausumassa vaadittiin kansainvälistä yhteisöä toimimaan erillisen rikostuomioistuimen perustamiseksi, jossa Venäjän sotarikokset Ukrainaa vastaan käsiteltäisiin. Myös Euroopan komissio ilmoitti saman kuun aikana alkavansa toimiin erillisen kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamiseksi.
Kansainvälinen tuomioistuin.
Ukraina ilmoitti 27. helmikuussa 2022 haastavansa Venäjän oikeuteen kansainvälisessä rikostuomioistuisessa (lyh. ICJ), koska Venäjä väitti Ukrainan tekemän kansanmurhan olevan oikeutus hyökkäykselle. ICJ järjesti alustavat kuulemiset 7. maaliskuuta 2022. Venäjän delegaatio ilmoitti, ettei saavu paikalle, mutta jätti mielipiteensä kirjallisena. 
Tuomarit ratkaisivat asian Ukrainan hyväksi äänin 13–2 ja määräsivät Venäjää lopettamaan saman tien aloittamansa hyökkäyksensä. Venäjää ja Kiinaa edustavat tuomarit Kirill Gevorgjan ja Xue Hanqin äänestivät vastaan. Tuomarit olivat kuitenkin yhtämielisiä siitä, että kummankin osapuolen tulisi pitättäytyä kaikesta sellaisesta, mikä saattaisi pahentaa tilannetta ennen kuin tuomioistuin sa tehtyä lopullisen päätöksensä.
Kansainvälinen rikostuomioistuin.
Kansainvälisen rikostuomioistuimen (lyh. ICC) syyttäjä Karim Ahmad Khan sanoi 25. helmikuuta 2022, että tuomioistuin voisi käyttää valtaoikeuksiaan syyttääkseen kansanmurhasyytöksiä Venäjän hyökkäyksen aikana. Liettuan pääministeri Ingrida Šimonytė ilmoitti kolme päivää myöhemmin, että Liettua oli virallisesti pyytänyt aloittamaan kansanmurhan tutkinnan.
ICC antoi maaliskuussa 2023 kansainvälisen pidätysmääräyksen Vladimir Putinista ja lapsiasianvaltuutettu Marija Lvova-Belovasta kaksikon osallisuudesta ukrainalaislasten pakkosiirroissa.