tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Niinivaaran työväentalo

Niinivaaran työväentalo oli Kaavin Niinivaarassa sijainnut työväentalo.
Historiaa.
Niinivaaran työväenyhdistys perustettiin 1930-luvulla. Talo valmistui vuonna 1947. Vuonna 1966 talo myytiin yksityishenkilölle purettavaksi kesäasunnoksi. Tontti jäi SDP:n puoluetoimikunnan haltuun.
Rakennus.
Talo oli hirsirakenteinen. Sen nurkkasalvokset olivat niin sanotut lukkonurkat. Talon pinta-ala oli 100 neliömetriä ja korkeus 4 metriä. Siinä oli sali, jossa oli istumapaikat 110 hengelle, sekä yksi asuinhuone. Talo lämmitettiin puulla: siinä oli hella, uuni ja kamiina.
Aittomäen työväentalo

Aittomäen työväentalo (tai Mäntyjärven-Aittomäen työväentalo) oli Kaavin kunnan Kortteisen kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa.
Aittomäen työväenyhdistys perustettiin vuonna 1909 tai 1910 ja se liittyi Suomen Työläisliittoon, joka oli SDP:hen kuuluneiden työväenyhdistysten keskusjärjestö. SDP:n puoluetilastossa vuonna 1910 Aittomäen työväenyhdistyksellä oli jopa 43 jäsentä, mutta määrä laski nopeasti, ja vuonna 1912 jäseniä oli enää kuusi. Sen jälkeen yhdistys ei enää toimittanut tietoja puoluetilastoon. Ilmeisesti samaa yhdistystä seurasivat Mäntyjärven-Aittomäen työväen ja pienviljelijäin yhdistys sekä Mäntyjärven pienviljelijäin yhdistys. Myös Mäntyjärven-Aittomäen työväenyhdistyksestä on mainintoja.
Työväentalon rakennusvuodesta ei ole tietoa. Siihen viitattiin 1930-luvulla nimellä Mäntyjärven-Aittomäen työväen ja pienviljelijöiden yhdistyksen talo. Talo sijaitsi Kortteisen kylässä tilalla numero 5. Se suljettiin kommunistilakien nojalla vuonna 1930 ja huutokaupattiin vuonna 1932. Vuonna 1931 sen avaamista anottiin Kaavin Mäntyjärven pienviljelijäin yhdistyksen puolesta, mutta anomus hylättiin.
Kortteisen työväentalo

Kortteisen työväentalo oli Kaavin kunnan Kortteisen kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa.
Kortteisen työväenyhdistys Valistus perustettiin vuonna 1905. Monet jäsenistä olivat Kortteisen hovin torppareita. Heti perustamisen jälkeen, vuonna 1906, yhdistys hankki oman lipun, jossa oli teksti ”Kaikkien maiden proletaarit, liittykää yhteen”. Vuonna 1910 yhdistyksellä oli 11 jäsentä, vuonna 1915 enää neljä. Ensimmäisen työväentalon hankinta-ajasta ei ole varmuutta. Vuonna 1934 Savo-lehti kirjoitti, että yhdistys oli vuonna 1929 saanut talon pystyyn, mutta se oli varojen puutteessa vielä jäänyt osin keskeneräiseksi. Vuonna 1930 talo määrättiin suljettavaksi kommunistilakien nojalla. Vuonna 1934 uutisoitiin, että yhdistys oli myynyt talonsa nimismiehelle ja nimismies edelleen Kaavin suojeluskunnalle. On kuitenkin luultavaa, että talo takavarikoitiin, ja nimismies sai näin oikeuden myydä sen. Suojeluskunta suunnitteli purkavansa talon siirtääkseen sen Kaavin kirkonkylään. 
Sotien jälkeen yhdistys liittyi SKDL:oon. Yhdistys luultavasti sai talon jälleen haltuunsa, sillä myöhemmin kirjoitettiin, että toimittuaan vuosikaudet entisessä työväentalossa yhdistys oli vuonna 1952 rakentanut uuden. Osa uuden talon rakennusmateriaaleista saatiin vanhasta talosta, osa lahjoituksina. Rakennukseen osallistui talkoolaisia myös Vihtajärven, Mäntyjärven ja Kärenpään kylistä, yhteensä noin sata henkeä. Talo valmistui Kortteisen maantien varteen. Siitä muodostui suosittu nuorison kokoontumispaikka. Talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.
Rakennus.
1952 valmistuneessa talossa oli sali, johon mahtui 240 henkeä, sekä näyttämö ja ravintola.
Semen Hulak-Artemovskyi

Semen Hulak-Artemovskyi, , (16. helmikuuta 1813 Horodyštše, Tšerkasyn alue, Kiovan kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 17. huhtikuuta 1873 Moskova, Venäjän keisarikunta) oli ukrainalainen säveltäjä, oopperalaulaja, näyttelijä ja näytelmäkirjailija. Hän oli kirjailija Petro Hulak-Artemovskyin veljenpoika ja runoilija Taras Ševtšenkon ystävä.
Hulak-Artemovskyi valmistui Kiovan teologisesta seminaarista. Hän opiskeli äänenkäyttöä Pietarissa ja Firenzessä (1839–1842). Hän oli lahjakas näyttelijä, ja hänen äänensä oli voimakas baritoni. Hän oli vuodesta 1842 Mariinski-teatterin ja Pietarin Italialaisen oopperan pääsolisti. Hänen ohjelmistonsa koostui yli 50 oopperaroolista, joukossa Ruslan Mihail Glinkan oopperassa "Ruslan ja Ljudmila", Masetto Mozartin "Don Giovannissa", Antonio ja lordi Ashton Gaetano Donizettin "Linda di Chamounix'ssa" ja "Lucia di Lammermoorissa".
Hulak-Artemovskyi kirjoitti koomisen oopperan "Zaporožets za Dunajem" (1863, ), jossa hän itse lauloi Karasin osan; divertimenton "Ukrajinske vesillja" (1851, ”Ukrainalaiset häät”), jossa hänen roolinsa oli appi; vaudevillen "Nitš na Ivan Kupala" (1852, ”Juhannusaatto”) sekä muutamia liedejä. Näyttelijänä hänen roolejaan olivat esimerkiksi Vybornyi ja Tšupryna Ivan Kotljarevskyin näytelmissä "Natalka Poltavka" ja "Moskal-tšarivnyk" (”Moskovalainen taikuri”).
Caroline Chikezie

Caroline Chikezie (s. 1974) on brittiläinen näyttelijä. Hänet on näytellyt muun muassa televisiosarjoissa "As If" (2001–2004), "Footballers’ Wives" (2002–2006) ja "The Passage" (2019) sekä elokuvissa "Eragon" (2006) ja "Rakkauden kaikki mausteet" (2005). Vuonna 2003 Chikezie palkittiin Screen Nation Film and Television Awards -gaalassa voitostaan kategoriassa ”Emerging talent”.
Trietyylisitraatti

Trietyylisitraatti (C12H20O7) on estereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa muovinpehmentimenä, liuottimena ja kosmetiikassa.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö.
Huoneenlämpötilassa trietyylisitraatti on väritöntä nestettä. Yhdiste liukenee hieman veteen ja paremmin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja dietyylieetteriin.
Trietyylisitraattia valmistetaan etanolin ja sitruunahapon välisellä esteröintireaktiolla. Katalyyttinä käytetään esimerkiksi rikkihappoa, p-tolueenisulfonihappoa tai happamia ioninvaihtohartseja.
Trietyylisitraattia käytetään muovien ja hartsien liuottimena ja vinyylihartseissa ja selluloosaestereissä muovinpehmentimenä. Sitä käytetään myös kosmetiikassa deodoranttina ja fiksatiivina ja elintarvikkeissa kuivatusta valkuaisesta tehdyn vaahdon stabiloimiseen. Yhdisteen E-koodi on E1505.
Tanskan liittyminen euroalueeseen

 
Tanskalla ei vielä toistaiseksi ole suunnitelmaa euroon liittymiselle. Tanska käyttää omaa kruunuaan valuuttanaan ja on ollut Euroopan vaihtokurssimekanismi ERM II:n jäsen vuodesta 1999 asti ja on täyttänyt kaikki kriteerit euroon liittymiselle, mutta on neuvotellut vuoden 1992 Maastrichtin sopimuksen mukaisesta oikeudesta olla osallistumatta. Vuonna 2000 järjestetyssä kansanäänestyksessä euroon liittymisestä 53,2 prosenttia äänesti vastaan ja 46,8 prosenttia puolesta, eikä uutta äänestystä liittymiselle ole pidetty. Jos Tanska ottaisi euron käyttöön, rahapolitiikka siirtyisi Tanskan keskuspankilta EKPJ:lle. Teoriassa tämä rajoittaisi Tanskan kykyä harjoittaa itsenäistä rahapolitiikkaa. Tanskan rahapolitiikan historian tutkimus osoittaa kuitenkin, että ”vaikka Tanskalla ei ole yhteistä valuuttaa, sen keskuspankki on aina seurannut EKPJ:n tekemiä muutoksia”.
Kuva-aiheita Tanskan mahdollisiin tuleviin eurokolikkoihin ei ole vielä päätetty, mutta talousministeriö pyysi Tanskan kansallispankkia ja kuninkaallista rahapajaa ehdottamaan mahdollisia kuvioita tuleville tanskalaisille eurokolikoille ennen vuoden 2000 kansanäänestystä. Ehdotettu malli perustui tanskalaisten 10 ja 20 kruunun kolikoiden kuvioihin, joiden etupuolella on kuningatar Margareeta II, ja 25 ja 50 äyrin kolikoiden taustakuva (kruunu) eurokolikoiden etupuolella. Tanska ei kuitenkaan ottanut euroa käyttöön Margareeta II:n hallituskaudella, joten uusi, hänen poikansa, kuningas Frederik X:n ympärille sijoittuva kolikko vaatisi uuden ulkoasun, jos Tanska ottaisi euron käyttöön hänen hallituskautensa aikana.
Hohtosinisilmä

Hohtosinisilmä ("Pseudomugil paskai") on sinisilmien (Pseudomugilidae) heimoon kuuluva Papua-Uudessa-Guineassa elävä äärimmäisen uhanalainen kalalaji. 
Hohtosinisilmä kasvaa noin 3 cm pitkäksi. Sillä on läpikuultava vartalo ja evät. Selkäevä on kaksiosainen. Koiraalla on mustia pilkkuja evissään ja vartalossa sinistä sävyä selkäpuolella ja keltaista keskilinjan yläpuolella. Pyrstön alakulmassa ja rintaevissä on voimakasta keltaista väriä. Naaraalta nämä lisävärit puuttuvat.
Se elää sademetsien hitaasti virtaavissa puroissa tiheän kasvillisuuden seassa. Laji oli yleinen vielä 1980-luvulla, mutta viime vuosina ei ole löydetty yhtään yksilöä. Vähenemisen syy ei ole tarkkaan selvillä, ilmeisesti uhanalaisuuteen ovat vaikuttaneet ainakin vierasajit ja elinympäristön saastuminen.
Hohtosinisilmiä on kasvatettu vankeudessa ja myyty akvaarioihin.
Marianne Roiha

Marianne Roiha (s. 28. heinäkuuta 1996 Taipalsaari) on suomalainen uransa lopettanut pesäpalloilija, joka viimeisimpänä edusti Joensuun Mailaa. Sisäpelissä Roiha pelasi vaihtajan tai kotiuttajan roolissa, ulkokentällä hänen pelipaikkansa oli yleisimmin sieppari tai kakkosvahti.
Roiha pelasi Superpesistä vuosina 2013-2019 kasvattajaseurassaan Lappeenrannan Pesä Yseissä. Kaudeksi 2020 hän siirtyi Joensuun Mailaan. Roihan sopimus Joensuun Mailan kanssa on voimassa kauteen 2023 saakka sisältäen option kaudesta 2024. Roiha on pelannut Superpesiksessä 205 runkosarjaottelua. Hän on lyönyt 3+55 juoksua ja tuonut 116 juoksua.
Sini Haataja

Sini Haataja (s. 6. lokakuuta 1998 Turku) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Pöytyän Urheilijoita. Ulkokentällä Haataja pelaa kakkoskopparina.
Haataja pelasi Superpesistä ensimmäistä kertaa kaudella 2017 Mynämäen Vesassa. Vuonna 2021 Haataja siirtyi Mynämäeltä Joensuun Mailaan.
Haataja on pelannut 103 Superpesiksen runkosarjaottelua. Hän on lyönyt 5+28 juoksua ja tuonut 73 juoksua.
Haataja valmistui fysioterapeutiksi Karelia-ammattikorkeakoulusta vuonna 2023.
Veera Varonen

Veera Marjatta Varonen (s. 7. tammikuuta 2005 Kitee) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa. Sisäpelissä Varonen pelaa etenijänä.
Varonen esiintyi ensimmäistä kertaa Superpesiksessä kaudella 2021 pelaten kolme ottelua Joensuun Mailassa. Seuraavalla kaudella hän vakiinnutti paikkansa kokoonpanossa ja pelasi 17 ottelua tehoin 1+0 lyötyä ja 10 tuotua juoksua.
Varonen opiskelee Joensuun yhteiskoulun lukion urheilulukiossa.
Rhode Islandin kuvernööri

Rhode Islandin kuvernööri () on osavaltion korkeinta toimeenpanovaltaa käyttävä viranomainen. Kuvernööri valitaan neljän vuoden välein vaaleilla, joissa valitaan myös varakuvernööri. Virkakaudet on rajattu kahteen peräkkäiseen.
Historia ja valtaoikeudet.
Ensimmäiset maininnat Rhode Islandin kuvernööristä ovat peräisin vuodelta 1663, kun Englannin kuningas Kaarle II nimitti Roger Williamsin vastaperustetun siirtokunnan kuvernööriksi. Nykymuodossaan kuvernöörin virka perustettiin vuonna 1775 ja ensimmäisenä kuvernöörinä toimi Nicholas Cooke. 
Osavaltion perustuslain mukaan kuvernöörin tehtäviin kuuluu mm. osavaltion parlamentin säätämien lakien toimeenpaneminen sekä valmistella ja esitellä osavaltion budjetti parlamentille. Kuvernöörillä on myös valta armahtaa rikollisia kaikissa muissa tapauksissa paitsi viraltapanon ollessa kyseessä. Kuvernööri toimii myös Rhode Islandin kansalliskaartin komentajana, jonka vuoksi hänelle kuuluu myös kenraalikapteenin titteli (). 
Nykyisenä kuvernöörinä toimii Dan McKee, joka nousi virkaan 2021, kun hänen edeltäjänsä Gina Raimondo nimitettiin Yhdysvaltain kauppaministeriksi. 
Pätevyssvaatimukset ja palkkio.
Kuvernööriehdokkaan tulee täyttää seuraavat ehdot: 
Vuonna 2020 kuvernöörin vuosipalkka oli 145 755 dollaria. Kuvernöörillä ei ole osavaltion tarjoamaa virallista virka-asuntoa. Rhode Islandin lisäksi neljä muuta osavaltiota (Arizona, Idaho, Massachussets ja Vermont) toimii näin.
Luettelo kuvernööreistä.
Lähde:
Miesten Ykköspesis-kausi 2003

Ykköspesis-kausi 2003 oli Suomen pesäpallon toiseksi korkeimman sarjatason Ykköspesiksen 23. kausi. Kauteen osallistui 16 joukkuetta.
Kauden päätteeksi Superpesiskarsintojen kautta Vimpelin Veto, Joensuun Maila ja Nurmon Jymy nousivat Superpesikseen.
Sarjajärjestelmä.
Runkosarja oli jaettu kahteen lohkoon, lohkojen sisällä joukkueet pelasivat kaksinkertaisen sarjan jonka lisäksi joukkueet pelasivat yhden ottelun toisen lohkon joukkueita vastaan. Molempien lohkojen voittajat etenivät suoraan Superpesiskarsintoihin. Lohkojen toiseksi ja kolmanneksi sijoittuneet joukkueet pelasivat ristiin paras-kolmesta järjestelmällä paikasta Superpesiskarsintoihin.
Molempien lohkojen viimeiseksi jääneet joukkueet putosivat suoraan Suomensarjaan seuraavaksi kaudeksi. Lohkojen sijoille 6-7 sijoittuneet joukkueet pelasivat ristiin paras-kolmesta järjestelmällä putoamisesta Suomensarjaan.
Marianne Sivonen

Marianne Sivonen (s. 7. tammikuuta 2004 Joensuu) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa. Pelipaikaltaan hän on lukkari.
Kaudella 2021 Sivonen pelasi 13 ottelua Joensuun Mailan lukkarina, kun vakiolukkari Hanna Toivanen siirrettiin lyöjäjokeriksi lautaskammon vuoksi. Näissä otteluissa hän löi 2+5 juoksua ja toi 3 juoksua.
Sivonen on pelannut myös kolme ottelua Ykköspesistä Puijon Pesiksessä ja 26 ottelua Suomensarjaa Joensuun Mailan Suomensarjan ykkösjoukkueessa. Sivosen kasvattajaseura on Ilomantsin Urheilijat.
Ciguatera-myrkytys

Ciguatera-myrkytys on ruokamyrkytys, joka aiheutuu tiettyjä toksiineja sisältävien riuttakalojen syömisestä. Oireet vaihtelevat, ja niitä voivat olla ripuli, oksentelu, parestesia, metallinmaku suussa, löysien hampaiden tunne, lihassärky, artralgia, päänsärky, hikoilu, hämärtynyt näkökyky, sydänvaivat, hypotensio, kutina, kylmä allodynia, huimaus, vatsakipu ja heikotus. Oireiden puhkeaminen vaihtelee nautitun toksiinin määrästä riippuen puolesta tunnista yhteen, toisinaan kahteen vuorokauteen. Ruoansulatuskanavan oireet voivat kestää yhdestä neljään päivää. Osa oireista voi kestää kuukausien ajan.
Ciguatera-myrkytyksen aiheuttavat toksiineita ovat muiden muassa siguatoksiini ja maitotoksiini. Ne ovat alun perin peräisin pienestä panssarisiimaeliölajista nimeltä "Gambierdiscus toxicus", jota esiintyy trooppisissa ja subtrooppisissa vesissä koralliriuttojen pinnalla ja ympäristöissä. Sitä syövät kasvinsyöjäkalat, jotka puolestaan ovat petokalojen ravintoa. Petokaloihin päätyvien toksiinien pitoisuudet kertyvät ravintoketjun aikana. Yleisimmin myrkytystä aiheuttavat kalat kuuluvat barrakudien, meriahventen, mureenojen, piikkimakrillien ja sampien heimoihin.
Siguatoksiinia kerääntyy kalan maksaan, suolistoon, mätiin ja päähän. Se on hajuton ja mauton, eikä sitä voi tuhota tavanomaisen ruoanlaiton keinoin. Myrkytykseen ei ole olemassa spesifistä vastalääkettä.
Vuonna 2017 Yhdysvaltain tautikeskus (CDC) arvioi vuosittain esiintyvän maailmanlaajuisesti noin 50 000 ciguateramyrkytystapausta. Muut arviot liikkuvat 10 000 ja 500 000 vuosittaisen tapauksen välillä. Kuolleisuus ciguatera-myrkytykseen on CDC:n mukaan keskimäärin alle yksi tapaus tuhannesta. Se on yleisin meren antimista aiheutuva myrkytys. Sitä esiintyy eniten Tyynellämerellä, Intian valtamerellä ja Karibianmerellä leveyspiirien 35°N ja 35°S välillä. Ciguatera-myrkytyksen riskit ovat kasvamassa koralliriuttojen tuhoutumisen ja myrkytystä uusille alueille levittävän laajenevan merikalakaupan vuoksi. Siitä on kuvauksia ainakin vuodesta 1511 lähtien. Sen nimi ”ciguatera”, joka mainittiin ensi kerran vuonna 1787, tulee espanjan kielessä "Cittarium pica" -kotilolajista käytetystä sanasta ”cigua”.
Mäntyjärvi (Lieksa)

Mäntyjärvi on Koitereeseen laskeva metsäjärvi Lieksan eteläosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä. Etäisyys Joensuusta on 69 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede.
Mäntyjärven ulottuvuus etelästä pohjoiseen on 2,3 kilometriä ja lännestä itään 1,95 kilometriä. Järveä jakaa läntiseen ja itäiseen osaan kaksi leveää niemimaata. Noin yhdeksäsosa Mäntyjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvät alueet eivät muodosta yhtenäistä vyöhykettä. Puolentoista metrin syvyyskäyrä kulkee varsin lähellä järven rantaviivaa, ja noin viisi prosenttia järvestä on enintään puolitoista metriä syvä.
Mäntyjärven saariluku on seitsemän. Laajin saari on järven luoteisosan noin 30-aarinen Verkkosaari eli Lammassaari. Järven itäosassa sijaitsee Matikkasaari ja eteläosassa on kolme pientä saarta. Mäntyjärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Järven kaakkoispuolella levittäytyy Mäntyjärvenkangas.
Mäntyjärveen laskee Kalmonpuro pohjoisesta ja Sulkupuro luoteesta. Järven tuntumassa sijaitsee useita vakavesiä (Heinävesi, Sulkulampi, Sammallampi), joiden korkeustaso on lähes sama kuin Mäntyjärven. Mäntyjärven eteläpuolella sijaitsee Kasarmi-Valkea, jonka korkeustaso on 0,3 metriä Mäntyjärveä korkeampi. Järviä erottavan kannaksen kapeimmasta kohdasta virtaa noin 30-metrinen Kaivosoja. Mäntyjärven koillisosasta alkaa lasku-uoma, joka virtaa Jokilammen kautta Hiienjokeen. Hiienjoki laskee metsäjärvien ja -lampien kautta kaakkoon Koitereen Hiienselälle.
Mäntyjärven vesitilavuus on 9 678 000 kuutiometriä.
Mäntyjärvi (04.945.1.032) kuuluu Hiienjoen valuma-alueeseen (04.945), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Koitereen alue (04.94) ja ensimmäinen on Koitajoen valuma-alue (04.9). Hiienjoen valuma-alueeseen kuuluu 72 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä. Laajimmat ovat Mäntyjärvi ja Murtojärvi. Niitä seuraavat järvet, kuten Kasarmi-Valkea, ovat alle neliökilometrin laajuisia.
Suomessa on 22 vähintään hehtaarin laajuista Mäntyjärveä. Lieksan Mäntyjärvi on niistä toiseksi laajin.
Nicușor Bancu

Nicușor Silviu Bancu (s. 18. syyskuuta 1992) on romanialainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa on vasemmalla laidalla, useimmiten puolustuksessa. Hän edustaa kotimaassaan Universitatea Craiovaa. Hän on pelannut Romanian maajoukkueessa vuodesta 2017.
Bancu siirtyi Romanian toisella sarjatasolla pelanneesta Olt Slatinasta pääsarjajoukkue Universitatea Craiovaan kesällä 2014. Hän on ollut usean vuoden ajan Universitatea Craiovan kapteeni. Hän on pelannut Romanian pääsarjassa 297 ottelua ja tehnyt niissä 24 maalia. Hän voitti Romanian cupin vuosina 2018 ja 2021.
Bancu pelasi Romanian maajoukkueessa ensimmäisen kerran lokakuussa 2017 MM-karsintaottelussa Tanskaa vastaan. Hän on pelannut huhtikuun 2024 loppuun mennessä 34 maaottelua, joissa 31 kertaa avauskokoonpanossa. Hän teki maalin marraskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Liechtensteinia ja kesäkuussa 2022 Kansojen liigan ottelussa Suomea vastaan.
Budgie (ohjelmisto)

Budgie avoimen lähdekoodin työpöytäympäristö, joka toimii Linux-käyttöjärjestelmissä. Budgie on kehitetty Solus-projektissa.
Budgie käyttää perinteistä työpöytä-paradigmaa, joka muistuttaa KDE Plasma -ympäristöä tai GNOME-ympäristöä tietyin laajennuksin.
Budgie on perustunut GNOMEn GTK+-käyttöliittymäkirjastolle, mutta vuonna 2017 ilmoitettiin siirtymisestä Qt:n käyttöön. Myöhemmin on ilmoitettu siirtymisestä Enlightenmentin EFL-kirjastoon.
Solus-projektin Joshua Strobl on vetäytynyt Soluksesta ja on perustanut riippumattoman Buddies Of Budgie -organisaation Budgien kehitykseen, jonka tavoitteena on kehittää käyttöjärjestelmäjakelusta riippumatonta ympäristöä.
Mourujärvi

Mourujärvi on matalahko ja rikkonainen ylänköjärvi Posion koillisosassa Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 3,2 neliökilometriä. Etäisyys Rovaniemeltä on 120 kilometriä itään. Järven rannoilla on Mourujärven kylä.
Maantiede.
Niemimaat jakavat Mourujärven useisiin altaisiin ja sen polveilevan rantaviivan pituus on 33 752 metriä. Etäisyys järven länsiosasta itäosaan on 4,4 kilometriä. Suurimmat lahdet ovat lounaisosan Jokilahti, kaakkoisosan Kitkanperä ja pohjoisosan Mäntylahti. Vain viitisen hehtaaria Mourujärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä, syvin alue sijaitsee järven keskiosassa Mäntyniemen ja Koivuniemen välissä. Syvin piste, 15 metriä, on rannan tuntumassa.
Mourujärven saarilukua ei ole ilmoitettu, kartan perusteella saaria on noin kymmenen. Laajin saari on Hakkusaari järven luoteisosassa. Sen pinta-ala on noin neljä hehtaaria. Järven koillisosassa sijaitsee noin hehtaarin laajuinen nimetön saari. Mourujärven niemillä on runsaasti kulttuurimaisemaa. Järven keskiosaa ja länsiosaa yhdistävän salmen yli kulkee seututie 947.
Mourujärveen laskee useita nimettömiä uomia kaakosta, idästä ja pohjoisesta. Järven luusua sijaitsee lounaassa, josta alkaa lounaaseen virtaava Mourujoki. Se laskee Alajärveen (250,5 metriä mpy), josta se jatkuu länteen Ala-Suolijärveen (242,6 metriä mpy).
Mourujärven vesitilavuus on 9 934 000 kuutiometriä. Tilavuudesta noin viisi prosenttia on vähintään kuuden metrin syvyydessä.
Mourujärvi (65.396.1.012) kuuluu Mourujoen-Vääräjoen valuma-alueeseen (65.396), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Jumiskon vl:n valuma-alue (65.39) ja ensimmäinen jakovaihe on Kemijärven–Pelkosenniemen alue (65.3). Mourujoen-Vääräjoen valuma-alueella sijaitsee 66 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä, joista Mourujärvi on laajin. Toiseksi laajin on Alajärvi.
Louvie-Juzon

Louvie-Juzon on kunta Lounais-Ranskassa Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee Gave d'Ossau -joen varrella, noin 21 kilometriä Oloron-Sainte-Marien kaupungista kaakkoon.
Vallée d'Ossaun laakso on ollut pyhiinvaeltajien suosima kauttakulkupaikka Pyhän Jaakobin pyhiinvaellusreitillä. Kunnan keskustassa olevaa Saint-Martinin kirkkoa alettiinkin laajentaa 1500-luvulla, ja työ saatiin lopullisesti valmiiksi vuonna 1890. Ulkoasultaan kirkko on goottilainen, ja sen kivinen kirkontorni on 29 metriä korkea.
Iso-Kontainen

Iso-Kontainen on syvyyssuhteiltaan epäyhtenäinen ylänköjärvi Suomussalmella Kainuun koillisosassa. Sen pinta-ala on 2,6 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 134 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede.
Iso-Kontaisen pituus etelästä pohjoiseen on 2,9 kilometriä. Leveimmät kohdat lännestä itään ovat noin kilometrin. Länsirannan niemiä ovat Paloniemi, Hoiluansärkkä ja Huutoniemi, itärannalla on Korkeasärkkä. Paloniemen ja Korkeasärkän välissä sijaitsee järven syvin kohta, 32 metriä. Järven etelä- ja keskiosa on laajalti vähintään kymmenen metriä syvä, myös luoteisosan Mustalahti on syvä. Järven pohjoinen osa ja eteläisimmän osan Järvenpää ovat matalaa vesialuetta.
Iso-Kontaisen eteläosassa sijaitsee noin 150 metriä pitkä, hyvin kapea saari. Järven rannat ovat metsä- ja suomaata, pientaloja on harvakseltaan. Iso-Kontainen laskee sen pohjoispuolella sijaitsevan Pikku-Kontaisen kautta Kontaisenjokea länteen Korvuanjärveen (242,2 metriä mpy). Iso-Kontaista ja Korvuanjärveä erottava kannas on noin kilometrin levyinen.
Iso-Kontainen sijaitsee Iijoen vesistön itäreunalla. Noin kilometrin Iso-Kontaiselta itään sijaitsee Oulujoen vesistöön kuuluva Haukijärvi. Iso-Kontaisen eteläpuolella sijaitsee Iijoen vesistöön kuuluva Pyhäjärvi. Iso-Kontaisen ja Pyhäjärven välissä sijaitsee Roukalampi.
Iso-Kontainen (61.753.1.009) kuuluu Korvuanjärven alueeseen (61.753), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Iijoen vesistössä (61). Toinen jakovaihe on Korvuanjoen valuma-alue (61.75) ja ensimmäinen on Korpijoen valuma-alue (61.7). Iso-Kontainen on Korvuanjärven alueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Korvuanjärvi ja kolmanneksi laajin on Pikku-Kontainen. Alueeseen kuuluu viisitoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Joukojärvi

Joukojärvi on ylänköjärvi Suomussalmella Kainuun koillisosassa. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 153 kilometriä pohjoiskoilliseen. Järvi on osa Hossan kansallispuiston eteläreunalla sijaitsevaa lounais–koillissuuntaista järviketjua.
Maantiede.
Joukojärven pituus lounaasta koilliseen on 3,1 kilometriä. Järven eteläosan selkävesi kaventuu kohti koillista, missä kuljetaan kapean Kaljasalmen kautta Ensimmäiselle Kaljalammelle ja siitä niin ikään kapean salmen kautta Toiselle Kaljalammelle, joka muodostaa järven koillisen kolkan. Joukojärven koillispuolella on lisäksi Kolmas ja Neljäs Kaljalampi; niiden korkeustaso on hieman Joukojärveä ylempi. Lounaaseen työntyvä Kaljasärkkä ja sen jatkeena oleva puolen kilometrin pituinen Turvakkosaari erottaa Joukojärveä Virtajärvestä, jonka sijaitsee Joukojärven pohjoispuolella. Noin kuudesosa Joukojärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä.
Joukojärven saariluku on kaksi. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on runsas 20 aaria. Toinen saari sijaitsee järven lounaisosassa ja toinen koillisosassa. Joukojärven rannat ovat metsä- ja suomaata. Eteläisellä ja itäisellä rantavyöhykkeellä on jonkin verran rakennuskantaa.
Joukojärven vesitilavuus on 5 875 000 kuutiometriä.
Joukojärvi (59.581.1.026) kuuluu Lounajan alueeseen (59.581), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Lounajoen valuma-alue (59.58) ja ensimmäinen on Kiantajärven reitin valuma-alue (59.5). Lounajan alueeseen kuuluu 34 vähintään hehtaarin laajuista vakavettä. Laajimmat ovat Pitkä-Hoilua, Iso-Valkeainen ja Joukojärvi. Niitä seuraa Lounaja ja Virtajärvi.
Maorinkielinen Wikipedia

Maorinkielinen Wikipedia on Wikipedian maorinkielinen versio. Syyskuussa 2022 artikkeleita oli 7441. Maorinkielinen Wikipedia aloitti toimintansa marraskuussa 2003.
Viirusateenkaarikala

Viirusateenkaarikala ("Melanotaenia oktediensis") on sateenkaarikaloihin kuuluva äärimmäisen uhanalainen kalalaji. Lajia tavataan Papua-Uuden-Guinean länsiosasta Ok Teki -joen vesistöstä. Läheisestä kuparikaivoksesta valuvat myrkyt ovat suurin uhka sen kannalle. Myös kalastus ja ilmastonmuutokseen liittyvät maankäytön muutokset ovat sille uhkana.
Kala voi kasvaa noin 10 cm pitkäksi. Sen kyljessä on musta, voimakas viiva, jonka yläpuolelta kylki ja selkä ovat kuparinsävyisiä, alapuolelta punertavan vaalea.
Payday 3

Payday 3 on Overkill Softwaren ja Starbreezen kehittämä ja Deep Silverin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin 21. syyskuuta 2023 PlayStation 4:lle, PlayStation 5:lle ja Windowsille.
Peli on jatko-osa vuoden 2013 videopelille "Payday 2".
Tarina.
Pelin tapahtumat sijoittuvat New York Cityyn. Aikaisempien pelien tutut hahmot Dallas, Hoxton, Chains sekä Wolf ovat mukana edelleen. Pelin juonessa esiintyvät jossakin muodossa ohjelmistojätit, kryptovaluutat, joukkovalvonta sekä pimeä verkko ja uusia tietoteknisiä laitteita.
Kehitys ja historia.
"Payday 3" julkistettiin vuonna 2016 samalla, kuin Starbeeze osti oikeudet pelisarjaan kolmellakymmenellä miljoonalla eurolla. Koch Media on sitoutunut tukemaan pelin kehitystä sekä markkinointia 50 miljoonalla eurolla. Koch Media on myös sitoutunut tukemaan peliä vähintään puolentoista vuoden ajan pelin julkaisun jälkeen games as a service (GaaS) -mallin mukaan.Pelin kehitys viivästyi Starbreezen taloudellisten ongelmien vuoksi. Peli käyttää Unreal Engine -pelimoottoria ja on sen myötä samanlainen eri alustoilla.
Tiermasjärvi

Tiermasjärvi on saareton ylänköjärvi Kuusamon pohjoisosassa 40 kilometriä Kuusamon kuntakeskuksesta pohjoiseen. Etäisyys Oulusta on 228 kilometriä koilliseen. Järven pinta-ala on 94 hehtaaria.
Maantiede.
Tiermasjärven pituus kaakosta luoteeseen on 1,6 kilometriä. Järven eteläosa muodostuu kolmesta lahdesta (Etelälahti, Pimeälahti, Tuomaanlahti), joiden välissä on kaksi luoteeseen suuntaavaa niemimaata. Muu osa järvestä on yhtenäistä selkävettä. Noin neljäsosa Tiermasjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Järven itäosa on huomattavasti syvempi kuin länsiosa. Syvin kohta, 22 metriä, sijaitsee Pimeälahden ja Tuomaanlahden välisen niemen tuntumassa. Järven luoteisosassa on 11-metrinen syvänne.
Tiermasjärven länsipuolella sijaitsee Kallunkijärvi (246,4 metriä mpy). Järvien välisen kannaksen leveys on noin 150–400 metriä ja sen kapeimmasta kohdasta virtaa oja. Kannaksella on viljeltyä kulttuurimaisemaa ja sen halki kulkee maantie. Tiermasjärven muut ranta-alueet ovat metsämaata. Järven etelä- ja itäpuolella kohoaa vaaroja (Nyppylävaara, Raiskiovaara).
Tiermasjärven vesitilavuus on 7 144 000 kuutiometriä.
Tiermasjärvi (73.063.1.007) kuuluu Rysäjoen valuma-alueeseen (73.063), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koutajoen vesistössä (73). Toinen jakovaihe on Aventojoen valuma-alue (73.06). Tiermasjärvi on toiseksi laajin Rysäjoen valuma-alueen kolmestatoista vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Laajin on Kallunkijärvi ja kolmanneksi laajin on Ronttijärvi.
Talviaisjärvi

Talviaisjärvi on metsäjärvi Lieksan pohjoisosassa Pohjois-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 89 hehtaaria. Etäisyys Joensuusta on 107 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede.
Talviaisjärven pituus kaakosta luoteeseen on 2,7 kilometriä. Järven luoteinen osa on kaakkoista osaa leveämpi. Järven luoteisimman kolkan muodostaa vesialue, jota yhdistää pääaltaaseen noin 20 metriä leveä salmi. Talviaisjärven useista lahdista vain kaakkoisosan Haukilahti on saanut karttanimen. Noin kuudesosa Talviaisjärvestä on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin alue sijaitsee yhtenäisenä vyöhykkeenä altaan luoteisosassa, jossa on myös syvin piste, 25 metriä.
Talviaisjärven keskiosan matalikolla sijaitsee kaksi pientä, nimetöntä saarta. Järven ranta-alue on sekä suo- että metsämaata. Järven länsipuolella kohoaa Talviaisvaara, jonka laki on noin 235 metriä merenpinnan yläpuolella. Pohjois- ja itäpuolella on luonnonsuojelualuetta, jonka sisällä on useita vaaroja. Päävaaran korkeustaso on yli 240 metriä mpy. Eteläpuolella sijaitsee Talviaisenkangas.
Talviaisjärvi laskee nimetöntä laskuojaa Pieni-Talviaiseen (160,0 metriä mpy), joka sijaitsee noin 350 metriä Talviaisjärveltä pohjoiseen.
Talviaisjärven vesitilavuus on 5 147 000 kuutiometriä.
Talviaisjärvi (04.433.1.012) kuuluu Talviaisjoen valuma-alueeseen (04.433), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Nurmijärven alue (04.43) ja ensimmäinen on Pielisen reitin valuma-alue (04.4). Talviaisjoen valuma-alueeseen kuuluu kolmetoista vähintään hehtaarin laajuista järveä. Niistä selkeästi laajin on Talviaisjärvi. Sitä seuraa Särkkälammi (i), Raja-Talviainen ja Särkkälammi (l).
Elatiá

Elatiá () eli Karántere (Καράντερε, myös "Kará Nteré", Καρά Ντερέ) on vuori keskisessä Rodópi-vuoristossa Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Dráman alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella linnuntietä noin 45 kilometriä pohjoiseen Dráman kaupungista.
Vuoren korkeimman huipun nimi on Tsákalos (Τσάκαλος). Muita huippuja ovat Oxiés (Οξιές, ), Elatiá (Ελατιά, ), Bouzála (Μπουζάλα, ), Pyramída Koútra (Πυραμίδα Κούτρα, ), Zervó (Ζερβό, ) ja Kalývia Graváni (Καλύβια Γραβάνη, ). Vuori tunnetaan Elatián metsästä, joka on kasvistoltaan ja eläimistöltään monipuolinen, ja josta on tunnistettu eri kasvilajia, 40 nisäkäslajia ja 130 lintulajia. Vuori on Natura 2000 -aluetta.
Kokkiniás

Kokkiniás () eli "Naupaktían vuoret" (Όρη Ναυπακτίας, "Óri Naupaktías") on vuori Keski-Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Evinolímnin eli Évinoksen tekojärven koillispuolella Aitolia-Akarnanian alueyksikössä Länsi-Kreikan alueella.
Moráva

Moráva () eli Kynigós (Κυνηγός) on vuori Thessaliassa Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Tríkalan alueyksikön alueella linnuntietä noin 38 kilometriä länsiluoteeseen Tríkalan kaupungista.
Junus

Junus () eli Joonan suura on Koraanin kymmenes suura ja sisältää 109 jaetta. Suura luetaan mekkalaisiin, paitsi jakeet 40 ja 94–96. Suura on saanut nimensä Joonasta, joka mainitaan lyhyesti jakeessa 98. Kaikkiaan hän esiintyy Koraanissa kuudesti.
Suuran eräs islamilainen tulkitsija on ibn Kathir (n. 1300-1373), jonka eksegeettinen tulkinta Koraanin suurista on saatavissa myös englanniksi.
Sisältö.
Suura sisältää aluksi enimmäkseen yleisiä varoituksia ja kehotuksia. Niitä seuraavat Nooan tarina (jakeet 71–74) ja Mooseksen tarina (7–-93). Lopuksi puhutaan Jumalan merkeistä ja siitä, että ne tuhoutuvat, jotka eivät usko. Hämeen-Anttilan mukaan suura kertoo myös Muhammedista. Muhammedin nimeä ei tekstissä kuitenkaan esiinny.
Nartháki (vuori)

Nartháki (, myös "Narthákio", Ναρθάκιο) eli Kasidiáris (Κασιδιάρης, myös "Kassidiáris", Κασσιδιάρης), antiikin Narthakion (, ), on vuori Thessaliassa Kreikassa. Sen korkeus on metriä.
Nartháki-vuori sijaitsee Fthiotiin ja Lárisan alueyksiköiden rajalla etelään Fársalan kaupungista. Vuoren itäpuolella sijaitsee siitä nimensä saanut Narthákin kylä.
Anders Andersen (tanskalainen poliitikko)

Anders Ejnar Andersen (1. lokakuuta 1912 Grenaa – 13. huhtikuuta 2006) oli tanskalainen Venstren poliitikko. Hän istui kansankäräjillä vuosina 1953–1979 ja 1981–1984 sekä toimi Tanskan valtiovarainministerinä 1973–1975, talousministerinä 1978–1979 ja 1982–1987 sekä veroministerinä 1978–1979.
Pentéleia

Pentéleia () eli Ntourntouvána (Ντουρντουβάνα, transl. myös "Dourdouvána") on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Akhaian ja Korinthian alueyksiköiden rajalla Aroánia- eli Chelmós-vuoren eteläpuolella ja voidaan nähdä sen jatkeena. Vuoren korkeimman huipun nimi on Triantafylliá (Τριανταφυλλιά). Toiseksi korkein huippu, joka on antanut koko vuorelle sen toisen nimen, on "Ntourntouvána" (Ντουρντουβάνα, ).
Saïtás

Saïtás () eli Óryxis (Όρυξις), antiikin Oryks(is) (, ), on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Akhaian, Arkadian ja Korinthian alueyksiköiden rajalla lounaaseen Kyllíni-vuoresta.
Skóllis

Skóllis () on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on metriä (toisessa lähteessä 965 metriä). Vuori sijaitsee Akhaian alueyksikön alueella Peloponnesoksen luoteisosassa, länteen Erýmanthos-vuoresta.
Vuori tunnetaan useilla nimillä, Skólliksen lisäksi myös nimillä ja nimimuodoilla "Skólli" (Σκόλλη), "Skólio" (Σκόλιο), "Santameriániko" (Σανταμεριάνικο), "Santaméri" (Σανταμέρι), "Portovoúni" (Πορτοβούνι), "Portianó" (Πορτιανό), "Portéiko" (Πορτέικο) ja "Chatzoúri" (Χατζούρι).
Marianne Mendt

Marianne Mendt (oik. Marianne Krupicka, s. 29. syyskuuta 1945 Wien) on itävaltalainen jazzlaulaja ja näyttelijä. Mendt aloitti uransa Internationals-yhtyeen laulajana, mistä kykyjenetsijä ja lauluntekijä Gerhard Bronner löysi hänet. Bronner sävelsi Mendtille läpimurtokappaleen "A Glock'n" vuonna 1970. Mendt julkaisi myös Itävallan markkinoille saksankielisiä versioita kansainvälisistä jazzhiteistä.
Mendt edusti Itävaltaa Eurovision laulukilpailussa 1971 kappaleella "Musik". Kappale sijoittui 16. sijalle 18 kilpailijan joukosta.
Mendt yhdisti laulamisen näyttelemiseen Wienin teattereissa. 1990-luvulla Mendt tunnettiin erityisesti Gitti Schimekin roolista tv-sarjassa "Kaisermühlen Blues", jota lähetettiin vuosina 1992-2000.
Izeste

Izeste on kunta Lounais-Ranskassa Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee Gave d'Ossau -joen varrella, noin 20 kilometriä Oloron-Sainte-Marien kaupungista kaakkoon.
Kylä on ollut tällä strategisesti tärkeällä paikalla jo 1000-luvulta saakka. Puolustuslinna "Château d'Izeste" rakennettiin 1400-luvulla suojaamaan kylää.
Tetrázio

Tetrázio (, myös "Tetrázi", Τετράζι), antiikin Ira/Eira (), Nomia () ja Elaion (), on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Peloponnesoksen lounaisosassa Messenian, Eliin ja Arkadian alueyksiköiden rajalla.
Tetrázion korkeimman huipun nimi on Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας). Toiseksi korkeimman huipun korkeus on metriä. Vuori rajaa Messenian tasankoa eli Pámisos-joen laaksoa pohjoisesta, ja muodostaa vedenjakajan Pámisos-, Néda- ja Alfeiós-jokien vesille. Nédan laakso erottaa Tetrázion pohjoisen puolen Mínthi-vuoresta.
Antiikin aikana vuorella tai sen osilla vaikuttaa olleen eri nimiä. Korkein huippu saattoi olla sama, josta antiikin lähteet käyttävät nimeä "Ira" tai "Eira". Vuoren itäinen uloke tunnettiin ilmeisesti nimellä "Nomia" (tai luettiin osaksi tuon nimistä vuorta) ja länsiosa nimellä "Elaion".
Nerikes Allehanda

Nerikes Allehanda (lyh. NA) on Ruotsin Örebrossa ilmestyvä seitsenpäiväinen sanomalehti. Se on perustettu vuonna 1843 ja se kuuluu Bonnier-konserniin. Poliittiselta kannaltaan lehti on sitoutumaton liberaali.
Syksyllä 2007 "Nerikes Allehanda" oli yksi monista ruotsalaisista sanomalehdistä, jotka julkaisivat Lars Vilksin piirroksen profeetta Muhammedista liikenneympyräkoirana. Lehteen kohdistui tämän jälkeen uhkauksia, muun muassa päätoimittaja sai tappouhkauksen islamistiselta terroristiryhmältä.
Voúrinos

Voúrinos (, myös "Boúrinos", Μπούρινος) on vuori Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Grevenán ja Kozánin alueyksiköiden alueella Länsi-Makedoniassa linnuntietä noin 23 kilometriä koilliseen Grevenásta ja noin 17 kilometriä lounaaseen Kozánista. Vuoren korkeimman huipun nimi on Ntrisiníkos (Ντρισινίκος).
Vrontoús

Vrontoús () eli Laïliás (Λαϊλιάς) on vuori Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on metriä. Vuori sijaitsee Sérresin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella etelään Órvilos-vuoresta ja noin 19 kilometriä pohjoiseen Sérresin kaupungista. Vuoren korkeimman huipun nimi on Análipsi (Ανάληψη) eli Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας). Vuorella on laskettelukeskus, jonka pisimmän rinteen pituus on .
Závitsa

Závitsa (), antiikin Timenion (, ), on vuori Peloponnesoksen niemimaalla Kreikassa. Sen korkeus on 974 metriä. Vuori sijaitsee Vóreia Kynourían kunnassa Arkadian alueyksikön alueella. Sen lounaispuolella sijaitsee Áno Dolianán kylä ja eteläpuolella Ástroksen kaupunki. Vuoren korkeimman huipun nimi on Profítis Ilías (Προφήτης Ηλίας).
Morava (täsmennyssivu)

Morava voi viitata seuraaviin:
Romanian patriarkka

Romanian patriarkka () on Romanian ortodoksisen kirkon päämies. Patriarkan koko titteli on "Hänen Autuutensa, Jumalan armosta [Nimi] Bukarestin arkkipiispa, Muntenian ja Dobrudzhan metropoliitta, Caesarea valtaistuimen paikan pitäjä ja Romanian ortodoksisen kirkon patriarkka ()".
Nykymuodossaan patriarkan virka perustettiin vuonna 1925, kun Romanian kirkon pyhä synodi päätti korottaa metropoliitan patriarkaksi. Kirkolle oli myönnetty autokefalia jo vuonna 1885. Pyhä synodi on ylintä päätösvaltaa käyttävä elin, jonka puheenjohtajana patriarkka toimii automaattisesti. Ensimmäisenä patriarkkana toimi Miron. 
Patriarkan virka-asuntona toimii Patriarkan palatsi, joka sijaitsee Bukarestissa.
Nartháki

Nartháki (, myös "Narthákio", Ναρθάκιο) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Zaraks

Zaraks (, ) tai Zárakas () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Gère-Bélesten

Gère-Bélesten on kunta Lounais-Ranskassa Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee Gave d'Ossau -joen varrella, noin 28 kilometriä Oloron-Sainte-Marien kaupungista kaakkoon.
Kunta koostuu kahdesta kylästä, Gère ja Bélesten, jotka yhdistyivät keskiajan lopulla. Gèressä on romaaninen kirkko, 1300-luvulla rakennettu linna "Château de Gère" ja 1200-luvulta peräisin oleva linnoitettu talo "Tour d'Ore".
Oona Majoinen

Oona Majoinen (s. 4. toukokuuta 2003 Joensuu) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Joensuun Mailaa.
Majoinen on pelannut yhteensä 45 ottelua Ykköspesistä Joensuun Mailassa, Puijon Pesiksessä sekä Lappeenrannan Pesä Yseissä. Lisäksi hän on pelannut kaudella 2020 kaksi ottelua Superpesistä Joensuun Mailassa.
Majoinen on voittanut tyttöjen SM-pronssimitalin Joensuun Mailassa kaudella 2020.
Iida Nupponen

Iida Nupponen (s. 22. marraskuuta 1999 Järvenpää) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa kasvattajaseuraansa Joensuun Mailaa. Hän on ulkopelipaikaltaan sieppari.
Nupponen on pelannut 48 ottelua Superpesistä Joensuun Mailassa sekä yhden ottelun Viinijärven Urheilijoissa. Pelaamissaan otteluissa hän on lyönyt 0+9 juoksua, tuonut 12 juoksua ja kerännyt 105 kärkilyöntiä.
Nupponen työskentelee diplomi-insinöörinä Abloy Oy:lla.
Sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestys

Sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestelmä () on länsimaiden 2000-luvulla ajama maailmanjärjestys.
Termin on luonnehdittu olevan Yhdysvaltain Joe Bidenin ulkopolitiikan iskusana ja suunnattu etupäässä Kiinaa ja Venäjää vastaan. Bidenin ulkoministeri Antony Blinkenin mukaan Yhdysvaltain ulkopolitiikan päätavoite on ylläpitää Sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä, jota Kiina uhkaa.
Biden ja Boris Johnson julistivat toimivansa Sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestelmän kautta yhteisessä lausunnossaan "The New Atlantic Charter" kesäkuussa 2021.
Termiä on käytetty myös neljä kertaa Yhdysvaltain lausunnossa G7:n hallituksille, USA–EU-huippukokouksen julkilausumassa ja kuuteen kertaan Naton Brysselin huippukokouksen lausumassa kesällä 2021.
Kesäkuussa 2022 Naton Madridin huippukokouksen lausumassa mainittiin Kiinan pyrkimään heikentämään Sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä.
Sääntöihin perustuva kansainvälinen järjestys on samaistettu Kansainväliseen liberaaliin maailmanjärjestykseen () tai nämä ovat toisiaan tukevia.
Atlantic Councilin mukaan Sääntöihin perustuvan kansainvälisen järjestyksen kehittivät johtavat demokraattiset liittolaiset toisen maailmansodan lopussa ja sitä syvennettiin laajennettiin uusilla valtiolla ajan myötä.
Järjestelmä perustuu joukkoon normeja ja periaatteita, jotka koskevat globaalia turvallisuutta, taloutta ja hallintoa. Siihen kuuluu joukko sääntöjä, jotka rohkaisevat rauhanomaiseen, ennustettavaan ja yhteistyöhaluiseen käytökseen liberaalien arvojen ja periaatteiden mukaisesti. Siihen kuuluvat myös formaalit kansainväliset järjestöt, kuten YK ja Nato, jotka legitimisoivat ja joiden avulla tätä järjestystä pidetään yllä. Voimakkaiden demokraattisten valtioiden tehtävänä on ylläpitää ja puolustaa järjestelmää.
Termiä on ilmeisesti käytetty ensimmäisen kerran 1989.
Se yleistyi Yhdysvaltain demokraattien kritiikkinä George W. Bushin Irakin sotaa vastaan, joka aloitettiin ilman n hyväksyntää.
Economist-lehden mukaan myös presidentti Donald Trump horjutti Sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä ulkopolitiikallaan, kuten kauppasodalla Kiinan ja liittolaistensa kanssa, vetäytymällä Pariisin ilmastosopimuksesta, siirtämällä Yhdysvaltain Israelin suurlähetystön Jerusalemiin ja mitätöimällä sopimuksen Iranin kanssa ja neuvottelemalla Pohjois-Korean kanssa.
Kritiikkiä.
Viittaukset Sääntöihin perustuvaan kansainväliseen järjestykseen ovat pääasiassa korvanneet viittaukset kansainväliseen lakiin. Tätä uutta kielenkäyttöä on arvosteltu. Venäjä ulkoministeri Sergei Lavrov lausui tammikuussa 2019 että kansainvälisen lain universaalit normit on pyritty korvaamaan "sääntöihin perustuvalla järjestyksellä" ja että termi on vastikään kehitetty, jotta pystytään keksimään uusia sääntöjä poliittisen tilanteen muuttuessa, jotta voidaan painostaa erimielisiä maita ja jopa liittolaisia.
Miesten Superpesiksen kausi 1997

Superpesiksen kausi 1997 oli Suomen pesäpallon pääsarjan Superpesiksen 8. kausi.
M-55S

M-55S on Sloveniassa 1990-luvun lopulla STO RAVNEn ja Elbitin toteuttama T-55-panssarivaunun modernisointi, jossa pääaseeksi vaihdettiin Nato-standardin mukainen 105 mm Royal Ordnance L7. Torni ja runko suojattiin kauttaaltaan reaktiivipanssarilla, joka muuttaa koko vaunun profiilin. Vaunussa on myös digitaalinen ballistinen tietokone ja tykin stabilointi, Fotona SGS-55 -tähtäin laseretäisyysmittarilla, Fotona COMTOS-55 -vaununjohtajan tähtäin, laserilmaisin ja suojasavuheittimet, parannettu moottori ja uudet telat kumisilla telakengillä. Viimeinen modernisoitu vaunu toimitettiin 1999.
Syyskuussa 2022 Slovenia ilmoitti lahjoittavansa 28 M-55S-vaunua Ukrainalle.
YPR-765

YPR-765 on hollantilainen yhdysvaltalaisen M113A1-kuljetuspanssarivaunun pohjalta kehitetty ajoneuvo.
FMC Corporation kehitti XM765-vaunun oman M113-vaununsa pohjalta Yhdysvaltain MICV-65-ohjelman (Mechanized Infantry Combat Vehicle, 1965) tarjouskilpailuun. Yhdysvaltain asevoimat ei ollut kuitenkaan kiinnostunut vaunusta ja valitsi käyttöönsä M2 Bradleyn.
FMC jatkoi kehitystä yksityisenä projektina nimillä Product Improved M113A1 ja AIFV (armored infantry fighting vehicle).
Alankomaat tilasi kaikkiaan 2 079 vaunua. Ensimmäiset 1264 FMC:ltä ja 815 valmistettavaksi kotimaassa. Toisessa sarjassa on mukana 119 ITOW-panssarintorjuntaohjuksella varustettua vaunua.
Filippiinit tilasi 45 vaunua AIFV-nimellä.
Vuonna 1979 Belgia tilasi 514 AIFV-vaunua ja 525 M113A2-vaunua lisenssillä valmistettavaksi korvaamaan M75 ja AMX VCI -vaunut. Ensimmäiset valmistuivat 1982 ja valmistus päättyi toukokuussa 1988. 
Turkki tilasi 1698 vaunua järjestämänsä kansainvälisen tarjouskilpailun jälkeen.
Vielä 2000 Turkin asevoimat tilasi 551 vaunua lisää.
Vuonna 1998 Arabiemiraatit tilasi 133 vaunua kolmena mallina, huoltojoukkojen, pioneerijoukkojen ja tulenjohtajien käyttöön.
Vuonna 2001 Malesia tilasi 233 vaunua 10 eri versiona.
Alakomaissa YPR-765 poistettiin käytöstä 2012 ja korvattiin ruotsalaisella CV9035-vaunulla, Fennek-tiedusteluvaunulla ja Boxer-vaunulla. Egyptin armeija osti 431 YPR-765-vaunua Hollannista.
Perusmallin YPR-765 pri ("pantser-rups-infanterie") aseistettiin 25 mm Oerlikon KBA-B02 -kanuunalla FN MAG -konekiväärillä.
Päivystyspoliklinikka

Päivystyspoliklinikalla eli päivystyksessä annetaan vammautuneelle tai sairastuneelle kiireellistä hoitoa. Kiireellisyydellä tarkoitetaan sitä, että hoito ei voi odottaa ilman, että äkillinen sairastuminen, vamma, pitkäaikaissairauden paheneminen tai toimintakyvyn aleneminen pahenee ilman välitöntä arviota tai hoitoa. Ympärivuorokautinen päivystys järjestetään suurten terveyskeskusten tai sairaaloiden yhteydessä. Päivystyksen järjestää hyvinvointialue. Perusterveydenhuollon päivystys järjestetään yhteispäivystyksissä yhteistyössä erikoissairaanhoidon kanssa. Ensihoidon ja päivystävien terveydenhuollon yksiköiden on tehtävä yhteistyötä, jotta palveluista muodostuu toimiva kokonaisuus.
Kiirreellinen hoito (sis. suun terveydenhoito, mielenterveyshoito, psykososiaalinen tuki) on annettava potilaalle tämän asuinpaikasta riippumatta. Arkipäivisin tämä on tapahduttava lähellä potilaan asuinpaikkaa, ellei esimerkiksi potilastuvallisuus vaadi päivystyksen keskittämistä päiystysyksikköön. Iltaisin ja viikonloppuisin kunta tai kuntayhtymä järjestää peruterveydenhuollon päivystyksen silloin kun palveluiden saatavuus sitä edellyttää. Laajan ympärivuorokautisen päivystyksen yksikön keskussairaalansa yhteyteen ovat velvoitettuja perustamaan HUS-yhtymän, Varsinais-Suomen, Satakunnan, Pirkanmaan, Päijät-Hämeen, Etelä-Karjalan, Pohjois-Karjalan, Pohjois-Savon, Keski-Suomen, Pohjanmaan, Etelä-Pohjanmaan, Pohjois-Pohjanmaan ja Lapin hyvinvointialueet. 
Päivystysapu 116 117 on hyvinvointialueiden yhdessä järjestämä ohjaus- ja neuvontapalvelu. Sieltä saa ohjausta ja neuvontaa äkillisisä sosiaalisissa ja terveydellisissä ongelmatilanteissa. 
Päivystyksessä työskentelee lääkäreitä, sairaanhoitajia, lähihoitajia ja kipsimestareita. Tukipalveluita tuottavat ensihoito, sihteerit, kuvantaminen, laboratorion näyttenotto, sairaalahuolto ja potilaskuljettajat. Paikalla on myös sosiaalityön ammattilaisia sekä psykiatrisen sairaanhoidon osaajia. Lääkäreillä on mahdollisuus erikoistua akuuttilääketieteeseen, tätä koulutusta on järjestetty Suomessa vuodesta 2013 lähtien. Akuuttilääkäreiden työ tapahtuu suurelta osin päivystyspoliklinikoilla ja akuuttilääkärit osallistuvat kaikkien eri erikoisalojen potilaiden hoitamiseen päivystyksessä. 
Aluehallintovirastot sekä Sosiaali- ja terveydenhuollon lupa- ja valvontavairasto (Valvira) valvovat päivystysten toimintaa.
Juho Hämäläinen

Juho Hämäläinen (24. joulukuuta 1898 Kuopion mlk − 15. helmikuuta 1992 Helsinki) oli suomalainen juristi, pankinjohtaja ja poliitikko.
Elämä.
Maanviljelijäperheeseen syntynyt Hämäläinen kirjoitti ylioppilaaksi 1910 ja opiskeli oikeustiedettä Helsingin yliopistossa. Hän suoritti lakitieteen kandidaatin tutkinnon 1927 ja suoritti jatko-opintoja Ruotsissa, Yhdysvalloissa, Isossa-Britanniassa ja Ranskassa. Vuosina 1928−1937 Hämäläinen työskenteli Pohjoismaiden Yhdyspankin Kallion konttorin johtajana, 1938−1945 Suomen Kiinteistöpankin toimitusjohtajana ja 1945−1952 Korvausosakkeiden hallintoyhteisön pääjohtajana. Vuosina 1945−1953 Hämäläinen toimi myös valtioneuvoston määräämänä työriitojen sovittelijana Helsingin piirissä. Koska valtakunnansovittelijan virkaa ei tuolloin vielä ollut, joutui hän sovittelemaan myös merkittävimpiä valtakunnallisia riitoja.
Hämäläinen osallistui politiikkaan Kansallisen Edistyspuolueen ja sen seuraajaksi perustetun Vapaamielisten Liiton riveissä. Hän oli muun muassa Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen 1946−1953 ja presidentin valitsijamies 1950. 1960-luvun vaihteessa Hämäläinen toimi aktiivisesti niin sanotussa Honka-liitossa. 
Jatkosodan aikana vuonna 1943 Hämäläinen oli perustamassa Suomi-Amerikka Yhdistysten Liittoa ja myöhemmin hän toimi sen puheenjohtajana 13 vuoden ajan. Hämäläinen julkaisi myös kolme kirjaa salanimellä Jean Sovaliste. Hän tutki Nostradamuksen ennustuksia alkuperäiskielellä ja julkaisi niitä käsittelevän englanninkielisen kirjan vuonna 1976. Teos ilmestyi suomennettuna 1981. Hän tulkitsi teoksessaan Nostradamuksen ennustaneen muun muassa Neuvostoliiton hajoamisen.
Perhe.
Juho Hämäläisen puoliso oli pianisti Maire Halava. Heidän poikansa oli muun muassa Suomen Palloliiton puheenjohtajana toiminut varatuomari Pekka Hämäläinen. Hämäläisen veli oli SDP:n kansanedustaja Kalle Hämäläinen.