Kulttuuritehdas Korjaamo

Kulttuuritehdas Korjaamo on yksityinen kulttuurikeskus, joka on toiminut Helsingin Taka-Töölössä vuodesta 2004. 
Korjaamo toimii entisissä raitiovaunuhalleissa Töölön raitiovaunuvarikon vieressä. Korjaamo harjoittaa eri alojen kulttuuritoimintaa sekä tilavuokrausta. Korjaamon tiloissa sijaitsee vakituisesti elokuvateatteri Korjaamo Kino, ravintola sekä galleria Hippolyte Korjaamo. 
Raoul Grünstein perusti Korjaamon vuonna 2004 ja myi sen syksyllä 2020 Ratikka Group Oy:lle, jonka omistavat Livson Group Oy, Jaajo Linnonmaa, Antti Luusuaniemi, Jussi Tapio ja Kim Heiniö.
Korjaamon tilat ja toiminta.
Korjaamon päätoimintaa ovat kulttuuritapahtumat, mutta sen tilat ja toiminta muodostavat myös luovan työyhteisön. 
Korjaamon Vaunuhallin tiloissa toimii Ratikkamuseo, jonka näyttelyitä Helsingin kaupunginmuseo hallinnoi. Töölön kirjaston peruskorjauksen aikana (2014–2016) Korjaamossa oli myös pienoiskirjasto. Vaunuhallissa sijaitsevat Korjaamon isoin ja pienin tapahtumatila: Vaunusali ja Vintti. Korjaamohallissa sijaitsevat ravintola, Kulmasali, Korjaamo Kino, Hippolyte Korjaamo, kokoustilat ja toimistot. Rakennusten välissä on Korjaamon suojaisa ja puistomainen sisäpiha, joka toimii erityisesti kesällä isona terassina ja keikkapaikkana.
Suomalaisen työn liitto myönsi Korjaamo Groupille huhtikuussa 2012 yhteiskunnallisen yrityksen merkin. Korjaamo on ensimmäinen kulttuurialan yritys, jolle kyseinen merkki on myönnetty.
Korjaamon toiminta.
Korjaamo on aktiivinen keikkapaikka ja tapahtumatalo, jossa järjestetään toimintaa ympäri vuoden. Vuonna 2023 Korjaamolla järjestettiin kulttuuritapahtumia 445 kpl ja niissä viihtyi yli 50 000 kävijää. Yritys- ja yksityistilaisuuksia järjestettiin 220 kpl ja niissä kävijöitä oli yli 13 000. Korjaamolle myönnettiin Ekokompassi-sertifikaatti keväällä 2025. Korjaamon ravintola on suosittu lounaspaikka ja iltaisin ravintola toimii bistrona.
Korjaamo Kino.
Alkuvuodesta 2016 Korjaamolle avautui elokuvateatteri Korjaamo Kino. Teatterissa esitetään niin uusia kuin vanhempiakin elokuvia sekä dokumentteja ja teemaelokuvia. Korjaamo on toiminut myös erilaisten tapahtumien, kuten Rakkautta ja anarkiaa -elokuvafestivaalin, esityspaikkana. Kino on myös vuokrattavissa omiin tapahtumiin ja siellä järjestetään ajoittain myös mm. keikkoja. 
Rakennusten historia.
Ennen sähköratikoiden aikaa, 1800-luvun lopulla, Ruusulan huvila-alueella oli hevostallit ratikkahevosineen sekä vaunuvaja, pesutupa, öljyvarasto ja satulaverstas. Helsingin Raitiotie- ja Omnibus Osakeyhtiö perustettiin v. 1888, jolloin liikenne ensimmäisellä hevosvetoisella vaunulinjalla Töölön ja Kaivopuiston välillä alkoi. Raitiovaunuhalli rakennettiin yhtiön käytössä olleelle Ruusulan alueelle raitiotieliikenteen sähköistämisen myötä. Vuonna 1900 valmistunut vaunuhalli on arkkitehti Valdemar Aspelinin suunnittelema.
Tiilinen rakennus laakeine satulakattoineen ja yksinkertaisine koristeineen on tyypillistä 1800-luvun lopun teollisuusarkkitehtuuria. Rakennuksen kummassakin päässä oli alun perin ovet, joten vaunut voitiin ajaa sen läpi. Hevosraitiovaunujen ollessa käytössä tiloissa toimi myös hevosten kengityspaja. Museona Vaunuhallin rakennus on toiminut vuodesta 1993. 
Töölönkadun ja Humalistonkadun kulmaan v. 1909 valmistui yksikerroksinen rakennusmestari Richard Willmanin suunnittelema korjaamohalli. 
Näkyvimmän panoksen varikkoalueen suunnittelulle on antanut arkkitehti Selim A. Lindqvist. Vuonna 1911 suunnitellun kolmen suuren kaarihallin kokonaisuudessa Lindqvist ja rakennesuunnittelijana toiminut Jalmar Castrén hyödynsivät Suvilahden voimalaitoksen rautabetonirakenteiden kehittämisestä saatua kokemusta. Avarien hallien kattoa kannattavat kapeat pilarit. Rakennuskokonaisuus täydentyi v.1927 Lindqvistin suunnittelemalla konttorirakennuksella (Humalistonkatu 4), joka toimii nykyisin palvelutalona.