tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Laatzen

Laatzen on kaupunki Ala-Saksin osavaltiossa Saksassa. Se sijaitsee Hannoverin eteläpuolella. Leine virtaa Laatzenin halki.
Maantiede.
Laatzenin etäisyys Hannoverista on kahdeksan kilometriä kaakkoon ja Braunschweigista 50 kilometriä länteen. Nykyiset kaupunginosat ovat Laatzen, Rethen, Gleidingen ja Ingeln-Oesselse.
Historia.
Ensimmäinen maininta Laatzenista on vuodelta 1227 ja nykyinen nimi on muunnos alkuperäisnimestä Lathusen. Varhaisin maininta Laatzenin kappelista on 13. tammikuuta 1325. Se edustaa tiiligotiikkaa, joka on tunnettua eritoten Pohjois-Saksassa. Laatzenissa elettiin pitkään niin sanottua vapaiden miesten aikaa, he saivat muun muassa myydä tiluksiaan, kunhan suorittivat asepalveluksen ja maksoivat verot. Tilanne pysyi melko muuttumattomana pitkälle 1800-luvulle. Tuolloin alkoi kehitys, joka johti teollisuusyritysten syntyyn. Tuhoisan toisen maailmansodan jälkeen talous kehittyi rivakasti. Laatzenin ja Grasdorfin kunnat yhdistyivät 1964. Kaupunkioikeudet Laatzen sai 21. kesäkuuta 1968. Gleidingen, Ingeln, Oesselse ja Rethen/Leine yhdistettiin Laatzeniin 1. maaliskuuta 1974.
Grasdorf mainitaan ensi kerran 1236 piispa Konrad II:n asiakirjassa. Paikkakunnalla oli 1500-luvun lopussa noin 60 maatilaa ja niiden määrä pysyi kutakuinkin samana aina vuoteen 1835. Grasdorf säilytti maalaisen ilmeensä 1900-luvulle, jolloin se alkoi vähitellen menettää sitä kasvavan Hannoverin teollisuudelle.
Laatzenissa sijaitsee ilmailumuseo Luftfahrt-Museum Laatzen-Hannover. Gleidingenissa on romaaninen kirkko St. Gertruden, jonka historia ulottunee 1100-luvulle. Kirkon keskilaiva sai nykymuotonsa vasta 1820–1821.
Talous ja liikenne.
Laatzenin yrityksiin kuuluu muun muassa CG Chemikalien, joka valmistaa ja jakaa erilaisia kemiallisia tuotteita. Plural servicepool tarjoaa palvelutuotteita. Aventics GmbH valmistaa pneumaattisia komponentteja ja järjestelmiä. Leine-Center Laatzen on lähes 40 000 neliömetrin laajuinen kauppakeskus. Kaupungissa on koulu Albert-Einstein-Schule Laatzen, jossa opiskelee puolisentoista tuhatta oppilasta.
Hannover Messe/Laatzenin rautatieasema, Bahnhof Hannover Messe/Laatzen, on pääasiassa S-Bahn Hannover -junien käytössä. Hannoverin raitiotieliikenne kulkee Laatzenin kautta. Moottoritie Bundesautobahn 7:llä on oma liittymä Laatzeniin. Se kulkee kaupungin itäpuolitse.
Clara Stack

Clara Stack (s. 19. lokakuuta 2010) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten Lilly Bainbridgen roolista kauhutelevisiosarjassa It: Welcome to Derry (2025). Hän on myös näytellyt elokuvassa The Naughty Nine (2023), sekä televisiosarjoissa &lt;bdi&gt;The Marvelous Mrs. Maisel&lt;/bdi&gt; &lt;bdi&gt;(2023), Hawkeye (2021), Almost Family (2019) ja Bull (2019).&lt;/bdi&gt;
NWSL Shield

NWSL Shield on jalkapallopalkinto, joka myönnetään kausittain runkosarjassa eniten pisteitä keränneelle NWSL-joukkueelle. Sitä on jaettu liigahistorian alusta lähtien, vuodesta 2013. Palkinnon voittaja kohtaa NWSL Challenge Cupissa liigamestarin.
Florentia (Aemilia)

Florentia, myös "Florentiola", oli antiikin aikainen kaupunki Gallia cispadanassa Italiassa. Se on kehittynyt nykyiseksi Fiorenzuola d’Ardan kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.
Kaupunki mainitaan antiikin ajan lähteistä ainoastaan "itinerariumeissa", jotka sijoittavat sen Via Aemilialle Placentian ja Parman välille 15 roomalaisen mailin eli noin 22 kilometrin päähän ensin mainitusta, ja 10 mailin eli noin 15 kilometrin päähän Fidentiasta. Kaupungin nimi on säilynyt nykyisen Fiorenzuolan nimessä, joka on diminutiivimuoto erotuksena kuuluisammasta Firenzestä, joka myös tunnettiin Florentiana antiikin aikana.
Marika Lindström

Marika Lindström (s. 25. marraskuuta 1946 Skellefteå) on ruotsalainen näyttelijä. Hän opiskeli 1960-luvulla Calle Flygaren teatterikoulussa Tukholmassa ja myöhemmin Tukholman teatterikorkeakoulussa. Lindström on näytellyt muun muassa Tukholman kaupunginteatterissa, Dramatenissa sekä televisiossa ja elokuvissa, esimerkiksi "Öhmanin tavaratalo" -sarjassa.
Karl von Jan

Karl von Jan (22. toukokuuta 1836 – 3. syyskuuta 1899) oli saksalainen filologi. Hän julkaisi tutkielmia muinaiskreikkalaisesta musiikista, uuden kriittisen kokoelman muinaiskreikkalaisten musiikkikirjailijoiden teoksia ("Musei scriptores græci", 1895) ja muinaiskreikkalaisia sävelmien katkelmia.(1899).
Hélène Goudin

Hélène Goudin (s. 25. marraskuuta 1956 Bryssel, Belgia) on ruotsalainen poliitikko, joka toimi meppinä vuosina 2004–2009. Hän edusti siellä EU-kriittistä Junilistan-puoluetta, aiemmin hän on ollut mukana sosiaalidemokraateissa. Koulutukseltaan Goudin on opettaja.
Katarina Karnéus

Katarina Karnéus (s. 1965) on ruotsalainen oopperalaulaja, äänialaltaan mezzosopraano. Hän opiskeli muun muassa Lontoossa ja voitti vuonna 1995 Singer of the World -kilpailun. Hän on sen jälkeen esiintynyt ympäri maailmaa. Vuonna 2018 hän sai hovilaulajan arvonimen.
Mzuzun yliopisto

Mzuzun yliopisto (, lyhennys MZUNI) on Malawin pohjoisosan Mzuzun kaupungissa toimiva julkinen yliopisto.
Opetusta annetaan englannin kielellä. Tiedekuntia on kuusi ja kampuksia kaksi.
Katarina Ewerlöf

Katarina Ewerlöf (s. 28. joulukuuta 1959 Tukholma) on ruotsalainen näyttelijä. 
Hän valmistui Tukholman teatterikorkeakoulusta vuonna 1988 ja on näytellyt muun muassa Dramatenissa, Tukholman kaupunginteatterisssa sekä televisiossa ja elokuvissa. Vuonna 1999 hän sai parhaan naissivuosan Guldbaggen elokuvasta "Joulupukki vieraissa".
Ewerlöf

Ewerlöf on seuraavien ruotsalaisten henkilöiden sukunimi:
Töyhtöloistofasaani

Töyhtöloistofasaani ("Lophophorus impejanus") on Himalajan rinteillä elävä aitokanoihin kuuluuva lintulaji.
Aikuisen töyhtöloistofasaanin pituus on 60–72 cm ja paino 1,70–2,40 kg. Urokset ovat hieman naaraita suurempia.
Sukupuolet ovat aivan erinäköisiä. Aikuisella uroksella on monivärinen höyhenpeite, jonka selkäpuolen väreihin kuuluvat on kirkkaan sininen, vihreä, violetti, vaaleankeltainen, ruskea, musta ja punainen. Niillä on valkoinen höyhenlaikku hännän tyven alla, mutta muuten rinta ja vatsapuoli ovat mustat. Niskassa on kirkkaan keltainen laikku, joka muodostaa sinertävänmustien siipien ja violetinmustan selän yläreunan. Niillä on kastanjanruskea pyrstö, vaaleanruskeat siivet ja valkoinen yläperä, joka näkyy lennossa. Pää on kirkkaanvihreä, ja uroksilla on metallinvihreä harja pään päällä. Silmien ympärillä on paljas turkoosinsininen iholaikku silmien ympärillä. Pyrstösulat ovat tasaisen punaruskeat ja tummemmat kärkiä kohti. Uroksen pyrstösulat ovat tasaisen punertavat ja tummuvat kärkiä kohti, kun taas naaraiden alemmat pyrstösulat ovat valkoiset ja niissä on mustia ja punaisia raitoja.
Naarailla ja poikasilla väritys on pääosin harmaanruskea, joss aon vähän valkoisia ja mustia pilkkuja. Naaraalla on myös harja, mutta ruskea ja lyhyempi kuin koiraalla.
Töyhtöloistofasaani syö pääasiassa siemeniä, marjoja, mukuloita, versoja ja hyönteisiä ja kaivelee tarmokkaasti kasvien juuria ja mukuloita syötäväkseen.
Töyhtöloistofasaani on Intian Uttarakhandin osaavaltion kansallislintu.
Jessica Gordon Nembhard

Jessica Gordon Nembhard (s. 1956) on yhdysvaltalainen taloustieteilijä. Hänen isänsä on psykologi, kasvatustieteilijä Edmund W. Gordon.
Gordon Nembhard sai humanististen tieteiden kandidaatin oppiarvon kirjallisuudessa ja afroamerikkalaisuuden tutkimuksessa Yalen yliopistosta vuonna 1978. Hän sai "Master of Arts in Teaching" -oppiarvon (M.A.T.) Howardin yliopistosta vuonna 1982 ja humanististen tieteiden maisterin oppiarvon taloustieteessä Massachusettsin yliopistosta Amherstista vuonna 1989. Gordon Nembhard väitteli taloustieteessä filosofian tohtoriksi Massachusettsin yliopistosta Amherstista vuonna 1992. Hän on toiminut yhteisöoikeuden ja sosiaalisen talouskehityksen professorina New Yorkin kaupunginyliopiston Africana-tutkimuksen laitoksessa. Lisäksi hän on työskennellyt muun muassa Howardin yliopistossa, Rutgersin yliopistossa, Saskatchewanin yliopistossa ja Saint Mary’s Universityssa (Halifax).
Gordon Nembhard julkaisi teoksen "Collective Courage: A History of African American Cooperative Economic Thought and Practice" (2014, uusi painos 2024). Siihen hän ammensi vaikutteita W. E. B. Du Boisin työstä. Teoksessa tarkastellaan afroamerikkalaisten kooperatiivien roolia 1700-luvulta 2000-luvulle. Teos eteni Memphisin yliopiston kansallisen Benjamin L. Hicks -kirjapalkinnon valinnassa finalistiksi vuonna 2014. Gordon Nembhard toimitti lisäksi Ngina Chitejin kanssa teoksen "Wealth Accumulation and Communities of Color in the United States: Current Issues" (2006). Hänen kirjoituksiaan on julkaistu muun muassa lehdissä "The Review of Black Political Economy", "Review of Radical Political Economics", "International Review of Applied Economics", "The American Economic Review", "Review of International Cooperation", "The Journal of African American History" ja "Rethinking Marxism".
Gordon Nembhard on saanut urallaan lukuisia palkintoja ja tunnustuksia, kuten Association for Social Economicsin Thomas F. Divine -palkinnon vuonna 2023 elinikäisistä saavutuksistaan sosiaalitaloustieteen parissa. Hänet valittiin Cooperative Hall of Fameen vuonna 2016. Gordon Nembhard toimi National Economic Associationissa puheenjohtajana ja varainhoitajana. Hänellä on kaksi lasta.
Alexander Bernhuber

Alexander Bernhuber (s. 18. toukokuuta 1992 Sankt Pölten, Itävalta) on itävaltalainen maanviljelijä ja poliitikko, europarlamentaarikko vuodesta 2019. Hän edustaa konservatiivista Itävallan kansanpuoluetta (ÖVP), ja Euroopan parlamentissa hän kuuluu Euroopan kansanpuolueen ryhmään.
Bernhuber on kotoisin Ala-Itävallan Kilbistä, missä hän kävi koulunsa ja on vuodesta 2015 ollut kunnanvaltuuston jäsen. Vuodesta 2012 hän on isännöinyt Kilbissä vanhemmiltaan perimäänsä maatilaa, jolla kasvatetaan nautakarjaa. Sen ohessa hän on opiskellut maataloustieteitä ja kasvinviljelytiedettä Wienin maataloustieteellisessä yliopistossa ("Universität für Bodenkultur") vuosina 2011–2018.
Bernhuber on toiminut aktiivisesti Euroopan nuorten viljelijöiden järjestössä (CEJA) sekä Itävallan maaseutunuorison järjestössä "Landjugend Österreich," jonka vt. johtajana hän toimi vuosina 2017–2018 ja johtajana vuosina 2018–2019. Vuodesta 2019 lähtien hän on kuulunut Ala-Itävallan maataloustuottajien liiton johtoryhmään sekä Itävallan kansanpuolueen nuorisojärjestön "(Die Junge ÖVP)" hallitukseen. Hänet valittiin puheenjohtajaksi kesällä 2025 perustettuun Euroopan kansanpuolueen maatalousjärjestöön "(Europäischer Bauernbund, EPP Farmers)."
Europarlamentaarikkona Bernhuber on profiloitunut erityisesti maatalous- ja ympäristökysymyksiin ja näkee tärkeimmiksi teemoikseen vihreän ja reilun maatalouden edistämisen, maaseudun elinkelpoisuuden säilyttämisen, elintarviketurvallisuuden ja maatalousväen aseman puolustamisen. Hän toimi Euroopan kansanpuolueen ryhmän neuvottelijana, kun esitys torjunta-aineiden käytön vähentämisestä äänestettiin kumoon marraskuussa 2023; Bernhuberin mukaan kompromissiratkaisun epäonnistuminen johtui vihreän pääneuvottelijan ”osittain absurdeista käsityksistä” ja ”ideologiavetoisesta neuvottelutyylistä”. Toukokuussa 2025 hän oli julkisuudessa oltuaan aktiivisesti puuhaamassa Euroopan parlamentin päätöstä, jolla susien suojeluasemaa höllennettiin. Bernhuberin ja hänen puoluetoverinsa Sophia Kircherin mukaan susi ei enää ole uhanalainen mutta ”vaarantaa perinteisen laiduntaloutemme ja muut kulttuurimaisemat”.
Pohjalainen Kirjakauppa

Pohjalainen Kirjakauppa oli itsenäinen kirjakauppa Oulussa, joka myytiin Suomalaiselle Kirjakaupalle vuonna 1999. Kaupan myötä Suomalaiselle Kirjakaupalle siirtyi Oulun keskeisimmällä paikalla, Rotuaarilla, sijaitseva yli 1000 neliön myymälä.
Ennen kuin Suomalainen Kirjakauppa osti Pohjalaisen, se oli Suomen vanhin toimiva kirjakauppa ja liikevaihdoltaan maan suurin yksityisessä omistuksessa oleva alan yksikkö. Alkuaan liike tunnettiin Bergdahlin kirjakauppana, mutta vuonna 1931 yritys muutti nimensä Pohjalainen Kirjakauppa Oy:ksi.
Liikkeen perustamisvuotena on pidetty vuotta 1841, jolloin kirjansitoja Johan Bergdahl sai Oulun porvarisoikeudet. Vähän jo aikaisemmin hänestä oli tullut kirjansitomon omistaja. Viralliset kirjakauppaoikeudet liike sai tosin vasta myöhemmin, joskin omia sitomiaan kirjoja Johan Bergdahl sai myydä.
Yleisesti oululaisen kirjakaupan alkuna pidetään vuotta 1760, jolloin Johan Holm sai Ruotsin kuninkaalta kirjansitojamestarin valtuudet sekä oikeuden harjoittaa ammattia samoin kuin oikeuden myydä sitomossa aapisia, katekismuksia, virsikirjoja sekä muita pienempiä kirjasia. Tämän oikeuden Johan Bergdahl peri myöhemmin muutaman omistajanvaihdoksen kautta ja avioliittojärjestelyiden myötä, sillä hänen uusi puolisonsa Anna Holmström oli perinyt kirjansitomon ja siihen liittyvät oikeudet sedältään.
Slow Horses

Slow Horses on brittiläinen mustan huumorin sävyttämä jännitysdraamasarja, joka perustuu Mick Herronin "Luupäät"-kirjasarjaan. Sarja seuraa urallaan epäonnistuneita MI5-agentteja, jotka on määrätty Slough House -nimiseen yksikköön, jota johtaa kylmän sodan ajan veteraaniagentti Jackson Lamb (Gary Oldman). Muissa pääosissa ovat Jack Lowden, Kristin Scott Thomas, Sophie Okonedo, Jonathan Pryce, Saskia Reeves, Rosalind Eleazar, Christopher Chung ja Aimee-Ffion Edwards.
Sarjaa alettiin esittää Apple TV+-suoratoistopalvelussa 1. huhtikuuta 2022.
Paul Janet

Paul Janet (1823–1899) oli ranskalainen filosofi. Hän oli filosofian opettajana muun muassa Strasbourgin yliopistossa, vuodesta 1864 filosofian historian professorina Pariisin yliopistossa. Hän esitti Victor Cousinin perustaman idealistisen oppisuunnan mielipiteitä lukuisissa, osaksi yleistajuisissa ja hyvin monina painoksina levinneissä teoksissa.
3106 Morabito

3106 Morabito (1981 EE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Linda A. Morabiton kunniaksi.
Erkki Valli

Erik Herman (Erkki) Valli (2. maaliskuuta 1908 Säkylä – 29. heinäkuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen germaanisen filologian apulaisprofessori.
Vallin vanhemmat olivat mylläri Juho Vilho Walli ja Ida Elina Eklöf ja puoliso 1938–1961 Aino Elisabet Oksanen ja sitten Siiri Venla Hiltunen. Valli tuli ylioppilaaksi Kokemäen yhteiskoulusta 1928 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1934 ja lisensiaatiksi 1946 ja väitteli siellä filosofian tohtoriksi 1947.
Valli oli Helsingin kauppakorkeakoulun ylimääräinen englannin opettaja 1936–1937, Yhteiskunnallisen korkeakoulun saksan kielen opettaja 1936–1949 ja lehtori 1949–1956 ja Teknillisen korkeakoulun saksan kielen opettaja 1939–1949. Helsingin yliopistossa hän oli saksalaisen filologian dosentti 1948–1956 ja germaanisen filologian vt. apulainen 1956, apulaisprofessori 1956–1971 ja vt. professori 1963–1965. Valli toimi myös Ylioppilastutkintolautakunnan jäsenenä.
3167 Babcock

3167 Babcock (1955 RS) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3265 Fletcher

3265 Fletcher (1953 VN2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen spektrityyppi on V-luokkaa (SMASSII).
3264 Bounty

3264 Bounty (1934 AF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3300 McGlasson

3300 McGlasson (1928 NA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3327 Campins

3327 Campins (1985 PW) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
3328 Interposita

3328 Interposita (1985 QD1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
3329 Golay

3329 Golay (1985 RT1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3330 Gantrisch

3330 Gantrisch (1985 RU1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
3331 Kvistaberg

3331 Kvistaberg (1979 QS) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Uppsalan observatorion sijainnin mukaan.
3338 Richter

3338 Richter (1973 UX5) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty Nikolaus B. Richterin (1910-1980) muistoksi.
3341 Hartmann

3341 Hartmann (1980 OD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty William K. Hartmannin kunniaksi.
3342 Fivesparks

3342 Fivesparks (1982 BD3) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty Newton ja Margaret Mayallin kunniaksi ja nimi viittaa heidän asuinpaikkaansa Cambridgessä Massachusettsissa.
3431 Nakano

3431 Nakano (1984 QC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Syuichi Nakanon kunniaksi.
Sophia Kircher

Sophia Kircher (s. 4. toukokuuta 1994 Innsbruck) on itävaltalainen europarlamentaarikko. Hän edustaa konservatiivista Itävallan kansanpuoluetta (ÖVP). Euroopan parlamentissa, jonne hänet valittiin vuoden 2024 vaaleissa, hän kuuluu Euroopan kansanpuolueen ryhmään.
Kircher on opiskellut kansainvälistä taloustiedettä Innsbruckin yliopistossa, mistä valmistui maisteriksi "(mag.a rer. soc. oec.)" 2017. Vuonna 2014–2015 hän opiskeli Kanadassa Brock Universityssä (Goodman School of Business). Ennen päätoimiseksi poliitikoksi ryhtymistään hän on työskennellyt markkinointialalla. Vuosina 2015–2017 hän työskenteli puolueensa nuorisojärjestön "(Die Junge ÖVP)" keskustoimistossa Wienissä, tuolloin nuorisojärjestöä johtaneen myöhemmän liittokanslerin Sebastian Kurzin työryhmässä.
Poliittisen uransa Kircher aloitti puolueensa nuorisojärjestössä "Die Junge ÖVP," jossa hän on ollut Tirolin alueosaston johtaja vuodesta 2018. Samaan aikaan hän nousi Tirolin ÖVP:n johtokuntaan. Vuodesta 2021 hän on ollut Junge ÖVP:n varapuheenjohtaja liittovaltiotasolla. Maaliskuussa 2025, kun Christian Stockerin johtaman ÖVP:n varapuheenjohtajistossa tapahtui useita henkilövaihdoksia, myös Kircher nousi puolueen varapuheenjohtajien joukkoon.
Vuonna 2025 Sophia Kircher valittiin Euroopan kansanpuolueen nuorten (YEPP", Youth of the European People’s Party)" puheenjohtajaksi.
Reinhold Lopatka

Reinhold Lopatka (s. 27. tammikuuta 1960 Vorau, Steiermark) on itävaltalainen poliitikko ja europarlamentaarikko (kaudella 2024–2029). Hän edustaa konservatiivista Itävallan kansanpuoluetta (ÖVP), ja Euroopan parlamentissa hän kuuluu Euroopan kansanpuolueen ryhmään.
Ura.
Lopatka on opiskellut Grazin yliopistossa oikeustiedettä ja teologiaa ja suorittanut oikeustieteen päättötutkinnon (itävaltalaisessa järjestelmässä ”oikeustieteen tohtorintutkinto”) 1982. Vuosina 1980–1984 hän työskenteli Grazin yliopistossa assistenttina kirkko-oikeuden laitoksella, vuosina 1984–1993 toiminnanjohtajana Hartbergin sosiaalihuoltoliitossa.
Puolueessaan ÖVP:ssa Lopatka on toiminut vuosina 1993–2001 Steiermarkin alueen johtajana, vuosina 2000–2003 ÖVP:n Steiermarkin maapäivien (”osavaltioparlamentin”) edustajien koordinaattorina ja vuosina 2003–2007 ÖVP:n pääsihteerinä. Itävallan parlamentissa (kansallisneuvostossa) hän on istunut 2003–2007 ja 2013–2024, minkä jälkeen hän siirtyi Euroopan parlamenttiin. Valtiosihteerin tehtävissä hän on ollut vuosina 2007–2008 (urheilusta vastaava valtiosihteeri liittokanslerinviraston alaisuudessa), 2008–2011 (valtiovarainministeriö) ja 2012–2013 (kansainvälisten ja EU-asiain ministeriö).
Lopatka on toiminut luottamustehtävissä urheilun alalla, mm. Itävallan koripalloliigan varapuheenjohtajana (2009–2012), Itävallan vammaisurheiluliiton "(Österreichischer Behindertensportverband)" varapuheenjohtajana 2012–2019 sekä "Special Olympics Österreich" -yhdistyksen johtokunnassa 2013–2023. Hän on Itävalta–Australia-seuran puheenjohtaja vuodesta 2010.
Yksityiselämä.
Lopatka on naimisissa ja kolmen lapsen isä. Hän harrastaa juoksua ja on juossut sata maratonia.
Lopatkan veli Eduard Lopatka, ammatiltaan lääkäri, toimi jonkin aikaa myös Itävallan hiihtoliiton (ÖSV) lääkärinä. Hän oli vuonna 2017 näkyvästi esillä saksankielisessä mediassa, kun hänen syytettiin vuosikausien ajan pahoinpidelleen ja terrorisoineen perhettään. "Der Spiegel" -lehden artikkelissa kerrottiin jutun tutkimusten takkuilleen ja vihjattiin, että vaikutusvaltaisen poliitikkoveljen painostuksella olisi osuutta asiaan. Reinhold Lopatka kiistää itse olleensa asian kanssa missään tekemisissä. Juttu päättyi lopulta Eduard Lopatkan saamaan ehdolliseen vankeustuomioon ja sakkorangaistukseen 2019.
Janin

Janin on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Sklareoli

Sklareoli (C20H36O2) on terpenoideihin kuuluva tyydyttymätön orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään ainesosana hajusteissa ja muiden yhdisteiden valmistukseen. Sklareolia esiintyy useissa kasveissa.
Ominaisuudet ja biosynteesi.
Huoneenlämpötilassa sklareoli on kiteistä ainetta, jolla on yrttien- tai heinänkaltainen tuoksu. Yhdiste on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta se liukenee orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin tai dimetyylisulfoksidiin.
Sklareolia esiintyy useissa salvioiden suvun lajeissa, erityisesti myskisalviassa. Lisäksi sitä on eristetty muun muassa muutamista jäkkärälajeista, "Nicotiana glutinosa"-tupakasta ja "Teucrium orientale"-teurikasta. Kasveissa sklareoli toimii osana puolustusta sieniä ja bakteereja vastaan. Yhdisteellä on myös tulehdusta ehkäiseviä ja syöpäsolujen kasvua estäviä ominaisuuksia. Kasvit muodostavat yhdistettä osana MEP-reittiä muodostuvasta geranyyligeranyylipyrofosfaatista. Geranyyligeranyylipyrofosfaatti syklisoidaan ensin entsymaattisesti hydroksilabdaanifosfaattijohdannaiseksi, josta sklareolisyntaasientsyymi muodostaa sklareolia.
Eristys ja käyttö.
Sklareolia eristetään myskisalvien lehdistä ja kukista höyrytislauksella. Yhdistettä voidaan myös uuttaa metanolin tai heksaanin avulla.
Sklareolia käytetään muun muassa hajuvesissä, saippuoissa ja puhdistusaineissa, mutta tärkeämpää on kuitenkin sen käyttö niin ikään hajusteiden valmistukseen käytettävän ambroksidin tuotannossa. Sklareolia voidaan hyödyntää myös muiden bioaktiivisten luonnonaineiden kemiallisissa synteeseissä.
Haapakylä (Vihti)

Haapakylä on Vihdin kylä, joka sijaitsee Nummelanharjun pohjoispuolella Hiidenveteen kuuluvan Maaniitunlahden itärannalla.
Historia.
Haapakylän varhaisin tunnettu asutus on peräisin keskiajalta. 1500-luvun puolivälissä oli neljä taloa, joista kaksi myöhemmin autioitui. Jäljelle jääneet talot olivat Kopun verotila ja Haapkylän ratsutila. 1700-luvulla Kopu oli Haapkylän aputila. Kopua alettiin kutsua vaiktusvaltaisten omistajiensa ja rakennustensa vuoksi kartanoksi, vaikka se ei ollutkaan varsinainen asuinkartano.
Haapakylän liikenteellisesti keskeisen sijainnin ja Nummelan rautatieaseman läheisyyden vuoksi Haapakylän alueelle alkoi 1800-luvun lopulta lähtien sijoittua julkista toimintaa. Nykyinen Nummelan taajama on muodostunut pitkälti juuri Haapakylän takamaille.
Vähäkylä (Vihti)

Vähäkylä (aik. Wääkilä) on Vihdin kylä, joka sijaitsee Vihdin kirkonkylän ja Pappilan kylän eteläpuolella Hiidenveteen kuuluvan Kirkkojärven itärannalla.
Historia.
Vähäkylän varhaisin tunnettu asutus on peräisin keskiajalta, joka sijoittuu Kirkkojärven itärannalle ja siitä Hiidenveteen pistävälle niemelle. 1500-luvun puolivälissä oli kolme taloa, joista kaksi myöhemmin autioitui. Tämän jälkeen kylässä oli aina 1900-luvun alkupuolelle yksi talo eli Wääkilän sotilasvirkatalo.
Veikkola (Vihti)

Veikkola on Vihdin kylä, joka sijaitsee Hiidenveden itärannalla. Veikkolan naapurikyliä ovat pohjoisessa Hynnälä ja Oravala, etelässä Haapakylä ja välissä Kaukoila.
Historia.
Veikkolan varhaisin tunnettu asutus on peräisin kivikaudelta, joka sijoittuu Pässinnokalle Hiidenveden itärannalla sijaitsevalle metsäiselle selänteelle. Vuonna 1580 kylässä oli kaksi taloa: Ylistalo ja Alastalo.
Vanhala (Vihti)

Vanhala on Vihdin kylä, joka sijaitsee Hiidenveteen kuuluvan Kirkkojärven luoteisrannalta pohjoiseen lähelle Karkkilan kunnan rajaa. Kylä sijaitsee Vihdin kirkonkylän luoteispuolella. Vanhalan naapurikyliä ovat pohjoisessa Maikkala ja idässä Suksela sekä Niuhala. Vanhala on Vihdin vanhimpia rakennuskannaltaan säilyneitä kyliä. 
Historia.
Vanhalan kylän varhaisin tunnettu asutus on peräisin kivikaudelta. Päivälän pellolta on löydetty kivikautinen asuinpaikka, joka on suojeltu muinaismuistolain nojalla. Kylän keskiaikainen asutus sijoittuu Kirkkojärven luoteisrannalle. 1500-luvun puolivälissä kylässä oli kuusi tai seitsemän taloa. Kylän talot olivat Peltolan ja Tähkälän verotilat sekä Juotilan ja Ylöstalon ratsutilat. Kaikki neljä taloa kuuliuivat 1600-luvun alussa Ekestubbe-suvun kantaisälle, laamanni Pärttyli Simonpojalle.
Tuohilampi (Vihti)

Tuohilampi on Vihdin kylä, joka sijaitsee itäisessä Vihdissä Otalammen pohjoispuolella Tuohilammen järven ympärillä. Tuohilammen naapurikyliä ovat pohjoisessa Selki ja Siippoo sekä etelässä Härkälä. Tuohilampi ion yksi seitsemän kylän rajakivelle ulottuvista kylistä.
Historia.
Tuohilammelta on löydetty kivikautisia muinaismuistoja, jotka viittaavat kivikautiseen asutukseen. Kylä varhaisin tunnettu asutus sijoittuu Tuohilammen rannalla sijaitsevalle matalalle selänteelle, jossa oli 1500-luvun puolivälissä kolme taloa. Yksi taloista autioitui vuosisadan loppuun mennessä.
Torhola

Torhola on Vihdin kylä, joka sijaitsee eteläisessä Vihdissä Enäjärven ja Huhmarjärven välisellä alueella. Vanha kylätontti sijaitsee Enäjärven Ridalinlahden eteläisellä laidalla.
Historia.
Torholan varhaisimpia asutuksen merkkejä on löydetty jo 1300-luvulta. Kylä on muodostunut Ridalinlahden kaakkoisrannalle olevalle mäenkumpareelle, jonka ympärillä oli hyvää viljelysmaata. Vuonna 1580 Torholan kylässä sijaitse Hurrin talo, josta lähtien taloa on ainakin asuttu.
Söngvakeppni Sjónvarpsins 2011

Söngvakeppni Sjónvarpsins 2011 oli Islannissa järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Islannin edustaja Eurovision laulukilpailuun 2011. Kilpailu pidettiin avoimena sävellyskilpailuna, johon lähetettiin 174 kappaletta. Kappaleista 15 valittiin kilpailuun.
Kilpailu koostui kolmesta semifinaalista ja finaalista. Semifinaalit kilpailtiin 15., 22. ja 29. tammikuuta. Jokaisessa semifinaalissa kilpaili viisi kappaletta, joista puhelinäänestäjät äänestivät kaksi finaaliin. Semifinaalien jälkeen raati myönsi finaaliin vielä yhden villin kortin. Finaali kilpailtiin 12. helmikuuta. Finaali pidettiin kaksikierroksisena. Ensimmäisellä kierroksella puhelinäänestäjät äänestivät kaksi kappaletta superfinaaliin, jossa voittaja valittiin puhelinäänestyksellä.
Kilpailuun mukaan valittu Sigurjón Brink kuoli yllättäen 17. tammikuuta vain pari viikkoa ennen kuin hänen oli tarkoitus osallistua kilpailuun. Brinkin muusikkotutut muodostivat yhtyeen Sigurjón's Friends ja esittivät Brinkille tarkoitetun kilpailukappaleen "Aftur heim". Yhtye ja kappale myös voittivat kilpailun. Kappale käännettiin kansainvälistä Eurovision laulukilpailua varten englanniksi nimellä "Coming Home".
Kilpailun kulku.
Ensimmäinen semifinaali.
Ensimmäinen semifinaali kilpailtiin 15. tammikuuta.
Toinen semifinaali.
Toinen semifinaali kilpailtiin 22. tammikuuta.
Kolmas semifinaali.
Kolmas semifinaali kilpailtiin 29. tammikuuta.
Finaali.
Finaali kilpailtiin 12. helmikuuta. Kilpailijoiden lisäksi finaalin avausnumerona esiintyi Islantia Eurovision laulukilpailussa 1990 edustanut Stjórnin ja väliaikaesiintyjänä Hera Björk.
Tarttila (Vihti)

Tarttila on Vihdin kylä, joka sijaitsee Hiidenveteen kuuluvan Kirkkojärven itärannalla Vihdin kirkonkylän ja Nummelan taajamien puolivälissä. Tarttilan naapurikyliä ovat Oravala ja Vähäkylä.
Historia.
Tarttilan varhaisin tunnettu asutus sijoittuu Kirkkojärven rannalla sijaitsevalle kumpareelle. Kylässä oli 1500-luvun puolivälissä mhadollisesti kaksi taloa, mutta 1500-luvun lopulta 1900-luvun alkuun kylässä oli vain Tarttilan yksinäistalo.
Taipale (Vihti)

Taipale on Vihdin kylä, joka sijaitsee Hiidenveteen kuuluvan Koikkalanlahden koillisrannalla. Vanhat kylätontit sijoittuvat lähistöllä sijaitsevalle mäenkumpareelle.
Historia.
Taipaleen varhaisin tunnettu asutus sijoittuu Koikkalanlahden koillisrannalla sijaitsevan mäen länsirinteeseen. Kylässä oli 1500-luvun puolivälissä kolme taloa, joista yksi autioitui vuosisadan lopulla. Kylän kantatalot olivat Kolari ja Warsa. Kylässä oli myös sotilastorppa, joka sijaitsi samalla mäellä talojen kanssa.
Suontaka (Vihti)

Suontaka on Vihdin kylä, joka sijaitsee Herrakunnan aluella Averian ja Kotojärven eteläpuolella.
Historia.
Suontaan varhaisin tunnettu asutus sijoittuu Vihtijoen varteen Suontaan luhtaniityn äärellä olevalle kumpareelle eli nykyiselle Kellarimäelle. Kylän kantataloja ovat Koukan ratsutila eli Knuutila sekä Sko tai Hof eli vuodesta 1917 lähtien Hovin kartano.
Xi Zhongxun

Xi Zhongxun (, 15. lokakuuta 1913 – 24. toukokuuta 2002) oli kiinalainen kommunisti, vallankumouksellinen ja poliitikko. Hänen poikansa Xi Jinping on johtanut Kiinan kansantasavaltaa vuodesta 2012.
Varhainen elämä ja ura.
Xi syntyi maalaisperheeseen Luoteis-Kiinan Shaanxissa. Xin vanhemmat olivat Xi Zongde () ja Chai Caihua (). Hän liittyi Kiinan kommunistisen puolueen nuorisoliittoon vuonna 1926 ja hänestä tuli 1930-luvulla yksi sen johtohahmoista.
Xi oli lähellä joutua teloitetuksi vuonna 1935 kommunistisen puolueen sisäisissä valtakamppailuissa. Xin henki säästyi, kun KKP:n puoluejohto, mukaan lukien Mao Zedong, vaati kiinniotettujen vapauttamista.
Xin vaikutusvalta kasvoi Japania vastaan käydyn sodan ja sitä seuranneen Kiinan sisällissodan aikana.
Kiinan kansantasavallassa.
Vuoden 1949 vallankumouksen ja Kiinan kansantasavallan perustamisen jälkeen Xi oli mukana toteuttamassa muun muassa maareformia, jonka väkivaltaisuudesta hän esitti epäilyksiä. Xi pyrki saamaan Hui-muslimeja ja tiibetiläisiä johtajia mukaan KKP:n päätöksentekoon ja tapasi vuonna 1954 Dalai-laman ystävällisissä merkeissä.
Xistä tuli Kiinan kansantasavallan propagandaministeri vuonna 1952. Xin perhe oli yksi KKP:n eliittiin kuuluneista perheistä, jotka elivät Pekingissä etuoikeutetuissa olosuhteissa.
Poliittisista tehtävistä syrjäyttäminen.
Xi pakotettiin luopumaan varapääministerin virastaan 1960-luvun alussa Maon puhdistuksissa. Xin rasitteena olivat kytkökset aiemmin puhdistettuihin Peng Dehuaihin ja Gao Gangiin. Xi lähetettiin työskentelemään Luoyangiin, Henaniin. Samalla Xin puoliso Qi Xin joutui pois Pekingistä, koska ei kyennyt tuomitsemaan miehensä rikoksia puolueen edellyttämällä tavalla.
Vuonna 1966 käynnistyneen kulttuurivallankumouksen aikana Xi pahoinpideltiin ja vangittiin yhdessä punakaartin torioikeudenkäynneistä. Myös Xin perheenjäsenet joutuivat punakaartien silmätikuksi. Xin tytär Heping teki itsemurhan kulttuurivallankumouksen aikana.
Rehabilitaatio ja myöhempi ura.
Xi rehabilitoitiin vuoden 1978 täysistunnossa, josta alkoi myös uudistusmielisen Deng Xiaopingin valtakausi. Xi johti muutosta Dengin avautumispolitiikalle keskeisessä Guangdongissa. Juuri Xi esitteli Dengille suunnitelman avata keskeisiä kaupunkeja ulkomaankaupalle, kuten tehtiin myöhemmin muun muassa Shenzhenissä.
Vuonna 1982 Xi tapasi korkea-arvoisen tiibetiläisjohtajan Panchen-laman ja yritti seuraavien vuosien aikana tehdä yhteistyötä tämän kanssa. Xi noudatti KKP:n Tiibetin-linjaa, mutta oli sitä mieltä, että puolueen tulisi tehdä joitakin myönnytyksiä tiibetiläisten suhteen ja kritisoi voimakkaasti tiibetiläisalueista vastannutta kovan linjan puoluejohtajaa.
Xi petasi pojalleen Xi Jinpingille varapormestarin paikan Xiamenista. Xi Zhongxunilla oli lämpimät välit Hu Yaobangiin, joka pakotettiin 1980-luvun lopulla eroamaan puolueen pääsihteerin paikalta. Samalla puolueseniori Xi siirrettiin syrjään poliittisista vastuista.
Xi kuoli 88-vuotiaana toukokuussa 2002.
Suksela

Suksela on Vihdin kylä, joka sijaitsee Hiidenveteen kuuluvan Kirkkojärven pohjoisrannalta pohjoiseen lähelle Karkkilan kunnan rajaa. Kylä sijaitsee Vihdin kirkonkylän luoteispuolella. Vanhalan naapurikyliä ovat lännessä Vanhala, pohjoisessa Maikkala, idässä Olkkala ja Kourla sekä etelässä Niuhala.
Historia.
Sukselan kylän alueelta on löydetty Purhaanmäeltä ja Saarenperältä kaksi kivikautista asuinpaikkaa. Lisäksi kylän mailta Luhtalasta on tehty kivikautinen irtolöyty, joka saattaa olla viite kivikautisesta asuinpaikasta. Kylän vanhin tunnettu asutus sijoittuu Kirkkojärven pohjoisrannalle Kirkkoniemen mäen alapuolelle länteen järveen ulottuvalle peltoalueelle ja siitä kohoavalle kumpareelle.
Sukselan kylässä oli 1500-luvun puolivälissä viidestä kuuteen taloa. Lukumäärä vakiintui neljään taloon 1600-luvulla. Kylän taloja olivat verotilat Laatta ja Sipilä sekä ratsutilat Ryyttä ja Jaakkola.
Salmi (Vihti)

Salmi () on Vihdin kylä, joka sijaitsee itäisessä Vihdissä Salmijärven pohjoisrannalla. Kylä ulottuu kaakossa aina kunnan rajalle asti. Naapurikyliä ovat idässä Härkälä ja Ruskela, etelässä Ollila ja lännessä Hulttila ja Ojakkala. Kylän alueella sijaitsee Helsingin kaupungin omistama Salmen ulkoilualue.
Historia.
Salmin kylän varhaisin tunnettu asutuus sijoittuu Salmijärven pohjoisrannalla sijaitsevalle rantakumpareelle. Kylän talot olivat Penttilän perintötalo ja Fredriksgårdin perintötalo. Salmin säteri muodostettiin 1670-luvulla kahdesta vuonna 1632 lahjoitetusta tilasta. Vuonna 1963 kartanon silloinen omistaja Alvar Niklander myi alueen Helsingin kaupungille, joka perusti sinne Salmen ulkoilualueen.
Lukas Mandl

Lukas Mandl (s. 12. heinäkuuta 1979 Wien, Itävalta) on itävaltalainen poliitikko ja europarlamentaarikko vuodesta 2017. Hän edustaa konservatiivista Itävallan kansanpuoluetta (ÖVP) ja kuuluu Euroopan parlamentissa Euroopan kansanpuolueen ryhmään.
Mandl on suorittanut viestinnän maisteriopinnot Wienin yliopistossa 2000–2004 ja työskennellyt mm. vapaana konsulttina ja kouluttajana sekä vuosina 2008–2016 lehtorina Wienin kauppatieteellisen yliopiston sosiologian ja empiirisen yhteiskuntatutkimuksen laitoksessa.
Poliittisen uransa Mandl aloitti jo opiskeluaikoinaan ÖVP:tä lähellä olevassa koululaisjärjestössä "(Schülerunion)," jonka valtakunnallisena puheenjohtajana hän toimi 1998–1999. Vuosina 2008–2016 hän oli Wienin ympäristön ÖVP-osaston johtaja. 
Kotikaupungissaan Gerasdorf bei Wienissä Mandl on ollut kaupunginvaltuuston jäsenenä 2010–2015 ja varapormestarina 2015–2017. Vuosina 2008–2017 hän istui Ala-Itävallan maapäivillä (osavaltioparlamentissa). 30.11.2017 hän nousi Euroopan parlamenttiin Elisabeth Köstingerin tilalle, joka palasi Itävallan politiikkaan parlamentin puhemieheksi sekä kestävän kehityksen ja matkailuasioiden ministeriksi Sebastian Kurzin I hallitukseen. 
Mandl on naimisissa ja kolmen lapsen isä.
Ruskela

Ruskela on Vihdin kylä, joka sijaitsee itäisessä Vihdissä Salmijärven itärannalla. Kylä ulottuu idässä aina kunnan rajalle asti. Naapurikyliä ovat pohjoisessa Härkälä ja etelässä Ollila.
Historia.
Ruskelan kylässä oli kantataloja jo 1400- ja 1600-luvuilla. Ruskelan kantataloja olivat Ruskon ja Sällin perintötalot. Ruskelan ratsutilan ensimmäinen nimeltä tunnettu isäntä oli Erik Laurinpoika (1540–1576).
Ritala (Vihti)

Ritala eli Ridal () on Vihdin kylä, joka sijaitsee Nummelassa Enäjärven eteläkärjessä. Sen naapurikylä on Härköilä. Ritalan alue ulottuu Nummelan taajaman eteläosasta luoteis-kaakkoissuuntaisena kapeahkona kaistaleena lähes Kypärjärveen saakka. Osa Ritala kylän pohjoisosasta on osa Nummelan keskustaajamaa.
Historia.
Ritalan varhaisin tunnettu asutus sijoittuu Enäjärven eteläpäässä sijaitsevalle mäenkumpareelle. Ritalan kylä muodostui Ridalin yksinäistalon ympärille.
Pääkslahti

Pääkslahti on Vihdin kylä, joka sijaitsee Hiidenveden pohjoisrannalla vesistöön kurkottavalla niemellä.
Historia.
Pääkslahden kylästä on tehty Koivuahon mailta ja Varikkaanrannasta kivikautisia irtolöytöjä, jotka saattavat viitata kivikautiseen asutukseen. Varhaisin tunnettu asutus sijoittuu harjuselänteen pohjoisosaan. Pääkslahden kylässä oli 1500-luvun puolivälissä kuusi taloa, joista kaksi autioitui vuosisadan lopulla. Kylän kantalot olivat Pulki, Suutari, Lindi ja Heroi.
Pappila (Vihti)

Pappila on Vihdin kylä, joka sijaitsee Vihdin kirkonkylässä Hiidenveteen kuuluvan Kirkkojärven koillisrannalla järveen kurottuvalla niemellä. Pappilan kylän rintamaat ovat osa Vanhalan, Sukselan ja Vihdin kirkonkylän valtakunnallisesti merkittävää kultuurihistoriallista ympäristöä.
Historia.
Pappilan kylässä sijaitsi 1600-luvulla yksi talo eli Vihdin pappila. Nykyinen vanha pappila on rakennettu vuonna 1855 ja sen puistomaiseen pihapiiriin kuuluu kanttorin virka-asunto sekä talousrakennuksia.
Pakasela

Pakasela on Vihdin kylä, joka sijaitsee Jokikunnan alueella luoteisessa Vihdissä. Kylä ulottuu Lohjan Pusulan vastaiselle kunnanrajalle saakka. Pakaselan naapurikylä on Vanjärvi. Pakaselan kylän rintamaat kuuluvat valtakunnallisesti merkittäväksi kulttuurihistorialliseksi ympäristöksi luokiteltuun Vanjärven kulttuurimaisemaan.
Historia.
Vanjärven lounaispuolelta on löydetty kolme esihistoriallisen ajan asuinpaikkaa, jotka sijaitsevat pellolla Vanhoen itärannalla, länteen viettävässä rinteessä. Kalmoonmäestä tehdyt irtolöydöt saattavat viitata paikallaolevaan rautakautiseen kalmistoon. Varhaisin tunnettu asutustu 1500-luvun puolivälissä sijoittuu kahdelle kylämäelle Pakaselaan ja Merramäelle. Pakaselan kylässä oli 1500-luvun puolivälissä seitsemän taloa. Talot olivat Maru, Pellää, Lumia, Tuisku, Näkki, Jaakkola ja Nikkilä.
Oravala (Vihti)

Oravala on Vihdin kylä, joka sijaitsee Hiidenveden itärannalla Vihdin kirkonkylän ja Nummelan taajamien puolivälissä. Oravalan vanha kyläkeskuta sijaitsee Kirkkojärven ja Mustionselän välisellä niemellä.
Historia.
Oravalan varhaisin tunnettu asutus sijoittuu samalle niemelle, jolla vanha kyläkeskusta on sijainnut 1500-luvulta lähtien. Oravalan kylään yhdistettiin 1590-luvulla autioitunut Ratilan kylä, jossa oli ollut asutusta jo rautakaudella. Ratilan keskiaikainen kylätontti sijaitsee Oravalanlammen pohjoispuolella. Kylässä oli 1500-luvulla Oravalan ratsutila, joka on ollut saman suvun hallussa jo vuodesta 1543 lähtien.
János Jankó

János Jankó (; 1868–1902) oli unkarilainen kansatieteilijä ja maantieteilijä. Hän sai 1892 nimityksen kansatieteen apulaisopettajaksi Budapestin yliopistoon ja 1894 Unkarin kansallismuseon kansatieteellisen osaston johtajaksi. Hän oli Unkarin maantieteellisen seuran (Magyar Földrajzi Társaság) monivuotinen sihteeri.
Jankó teki tutkimuksia 1888–1889 Egyptissä ja Tunisiassa, 1890–1891 Ranskan ja Englannin maantieteellisissä ja etnografisissa laitoksissa, 1907–1908 Suomen ja Venäjän merkittävimmissä museoissa sekä ostjakkien keskuudessa. Hän järjesti kansantieteellisen osaston Unkarin millennium-näyttelyyn 1896. Hänen väitöskirjansa oli aiheeltaan "Kreivi Móricz Benyovszky maantieteilijänä", ja hänen pääteoksensa oli "Herkunft der magyarischen Fischerei" (1900). Hän teki tutkimuksia Niilin deltasta, Kaukasian ja Keski-Aasian kansoista, Țara Călatein eli Kalotaszegin unkarilaisista, unkarilaistyypeistä. Hän julkaisi kirjoituksia aikakauskirjassa "Ethnographia", johon hän loi erityisen museo-osaston.
Jankó oli alallaan innostunut, ja uusien herätteiden antajana hänellä oli suuri merkitys.
Elämän ja kuoleman rajamailla

Elämän ja kuoleman rajamailla ("Resurrection") on Daniel Petrien ohjaama ja Lewis John Carlinon käsikirjoittama yhdysvaltalainen fantasiadraama vuodelta 1980. Pääosia näyttelevät Ellen Burstyn ja Sam Shepard.
Tarinassa naisen aviomies kuolee auto-onnettomuudessa. Nainen itsekin käy kolarin jälkeen hetkellisesti rajan toisella puolella ja huomaa toivuttuaan saaneensa uudenlaisia, parantamaan kykeneviä voimia.
Yhdysvaltalainen National Board of Review of Motion Pictures nosti elokuvan vuoden 1980 kymmenen parhaan englanninkielisen elokuvan joukkoon ja palkitsi Eva Le Galliennen isoäidin roolista. Tämä oli elokuvasta myös Oscar-ehdokkaana, samoin kuin Ellen Burstyn pääosastaan. Burstyn oli myös Golden Globe -ehdokkaana.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Bello Romano antaa elokuvalle kaksi tähteä viidestä ja luonnehtii sitä ylenpalttisen mystisyyden kiperästi välttäväksi henkimaailman kuvaukseksi, jonka pääosassa Ellen Burstyn suorastaan hehkuu.
Forishin piiri

Forishin piiri () on paikallishallintoalue Uzbekistanin Jizzaxin alueella. Sen keskus on Bogʻdonin taajama (entinen Yangiqishloq). Piirin pinta-ala on 9 560 neliökilometriä. Siellä oli 99 700 asukasta vuonna 2025.
Forishin piiri rajoittuu idässä Jizzaxin alueen Mirzacho’lin, Arnasoyn, Zafarobodin ja Sharof Rashidovin sekä etelässä G’allaorolin piireihin, lännessä Samarkandin ja Navoiyn alueisiin ja pohjoisessa Kazakstaniin. Sen alueella sijaitsevat Nurota- ja Qoʻytoshvuoret sekä Aydar-, Arnasoy- ja Tuzkonjärvet.
Seudun ilmasto on hyvin mantereinen. Talvet ovat kylmiä ja kesät kuumia ja kuivia. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 340–360 millimetriä. Nurotavuorilta virtaavien purojen vesi käytetään maatalouden keinokasteluun. Piirissä sijaitsee Nurotan luonnonpuisto ja biosfäärialue.
Vuonna 1935 perustettuun piiriin kuuluu kaksi taajamaa ja 112 kylää. Kaupunkiväestön osuus on 18 prosenttia. Asukkaat ovat etupäässä uzbekkeja.
Piirin maatalous on erikoistunut karjanhoitoon, viljan viljelyyn sekä puutarha- ja viininviljelyyn. Kaivosteollisuus tuottaa lyijyä, sinkkiä ja rakennusaineita. Lisäksi harjoitetaan metsätaloutta ja kerätään lääkeyrttejä.
Jack Lowden

Jack Andrew Lowden (s. 2. kesäkuuta 1990 Essex, Englanti) on skotlantilainen näyttelijä.
Neljä vuotta kestäneen teatteriuran jälkeen hänen ensimmäinen merkittävä kansainvälinen menestyksensä oli BBC:n minisarja "Sota ja rauha" vuonna 2016. Hän on näytellyt River Cartwrightia Apple TV:n sarjassa "Slow Horses" vuodesta 2020 lähtien, josta hän on saanut ehdokkuudet Primetime Emmy- ja Golden Globe -palkintoihin.
Angelika Winzig

Angelika Winzig (s. 9. toukokuuta 1963 Attnang-Puchheim, Ylä-Itävalta) on itävaltalainen yrittäjä, poliitikko ja europarlamentaarikko (vuodesta 2019), joka edustaa konservatiivista Itävallan kansanpuoluetta (ÖVP). Euroopan parlamentissa hän kuuluu Euroopan kansanpuolueen ryhmään.
Winzig on koulutukseltaan kauppatieteiden tohtori Wienin kauppatieteiden yliopistosta "(Wirtschaftsuniversität)". Väiteltyään 1989 hän työskenteli vuosina 1990–1996 kemian teollisuudessa markkinointitehtävissä ja perusti 1997 oman pinnoite- ja maaliyrityksen, jonka johtajana toimi vuoteen 2022 asti.
Poliittisen uransa Winzig aloitti 2000-luvun alkuvuosina Attnang-Puchheimin kaupunginvaltuuston varajäsenenä sekä ÖVP:n paikallisosastoissa. Vuonna 2010 hän nousi Itävallan parlamentin ylähuoneeseen (liittoneuvosto) Georg Spiegelfeld-Schneeburgin tilalle, ja vuoden 2013 parlamenttivaaleissa hänet valittiin alahuoneeseen (kansallisneuvosto). Tämän mandaattinsa hän uusi vuoden 2017 vaaleissa.
Euroopan parlamenttiin hänet valittiin vuoden 2019 vaaleissa ja uudelleen 2024.
Johan August Ekman

Johan August Ekman (26. marraskuuta 1845 Hjälstad – 30. marraskuuta 1913 Uppsala) oli ruotsalainen pappi, joka toimi Västeråsin hiippakunnan piispana vuosina 1898–1900 ja Ruotsin arkkipiispana 1900–1913.
Claes Elfsberg

Claes Elfsberg (s. 26. marraskuuta 1948) on ruotsalainen toimittaja, joka työskenteli uutisankkurina Sveriges Televisionissa vuosina 1975–2005.
Vuonna 2021 Elfsberg voitti "På spåret" -tietokilpailun yhdessä Magdalena Forsbergin kanssa.
Ollila (Vihti)

Ollila on Vihdin kylä, joka sijaitsee Vihdin kunnan kaakkoisnurkassa Espoon rajalla ja Salmijärven lounais- ja etelärannalla. Ollilan kylä ulottuu Vanhan Porintien molemmin puolin Saarijärvelle ja Nuuksion kansallispuistoon. Osia kylästä on liitetty Nuuksion kansallispuistoon.
Historia.
Ollilan varhaisin tunnettu asutus sijoittuu Salmijärven lounaisrannalle viljavien savikkojen reunoilla sijaitsevallle kylätontille. Kylän talot olivat Isotalo ja Sorkki.
Bengt Ekerot

Nils Bengt Folke Ekerot (8. helmikuuta 1920 Tukholma – 26. marraskuuta 1971 Tukholma) oli ruotsalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja. Hän opiskeli Dramatenin oppilaskoulussa ja työskenteli Tukholman Nya Teaternissa 1941–1945, Malmön kaupunginteatterissa 1947–1950, Göteborgin kaupunginteatterissa 1950–1953, Dramatenissa 1953–1965 ja lyhyesti Tukholman kaupunginteatterissa vuonna 1960. Lisäksi hän näytteli elokuvissa, joista hänen tunnetuin roolinsa oli Kuolema Ingmar Bergmanin elokuvassa "Seitsemäs sinetti".
Kristofer Janson

Kristofer Nagel Janson (5. toukokuuta 1841 Bergen, Norja – 17. marraskuuta 1917 Kööpenhamina, Tanska) oli norjalainen kirjailija. Hän opiskeli aluksi teologiaa ja julkaisi sitten uusnorjaksi kaksi novellia. Sittemmin hän julkaisi runoja, proosaa ja näytelmiä molemmilla norjan kielillä ja Norjaan palattuaan kuvauksia norjalaisten siirtolaisten elämästä Amerikassa.
Janson oli vuodesta 1876 Vonheimin kansanopiston opettaja Gausdalissa. Samana vuonna suurkäräjät myönsi hänelle kirjailija-apurahan, josta hän kuitenkin luopui muuttaessaan (1882) unitaaripapiksi Arnerikkaan. Palattuaan 1892 Norjaan hän perusti 1895 unitaariseurakunnan.
Niuhala

Niuhala on Vihdin kylä, joka sijaitsee Vihdin kirkonkylässä Kirkkojärven pohjoispuolella vanhan kirkkoniemen ja nykyisen kirkon ympärillä. Kirkkojärveen kurkottautuvalla niemellä kylän keskustassa vanhojen kylätonttien lähellä on Pyhän Birgitan kirkon rauniot. Keskellä kyläaluetta on korkean Hartanmäki, jonka laelle on rakennettu Vihdin kirkko.
Historia.
Niuhalan kylän historia ulottuu ainakin varhaiseen keskiaikaan saakka. Kylässä olevat krikonrauniot ovat peräisin 1400-luvun lopulla tai 1500-luvun alussa rakennetusta kirkosta. Varhaisin tunnettu asutus tiedetään 1500-luvun puolivälistä ja asutus sijoittuu Kirkkojärven pohjoisrannalla sijaitsevalle selänteen satulakohtaan. Kylässä oli tuolloin kolme taloa: Myyrin ratsutila, Liukkaan verotila ja Kuortila, joka oli kappalaisen puustelli.