Demis Hassabis

Demis Hassabis (s. 27. heinäkuuta 1976 Lontoo, Englanti) on brittiläinen tietojenkäsittelytieteilijä, tekoälytutkija, yritysjohtaja ja videopelisuunnittelija. Hassabisin ura alkoi shakista ja videopeleistä, ja hän oli jo 17-vuotiaana "Theme Park" -videopelin pääohjelmoijana. Hän johti hetken omaa Elixir Studios -pelitaloa, mutta siirtyi 2000-luvun aikana opiskelemaan kognitiivista neurotiedettä. Hassabis perusti DeepMind Technologiesin, joka myytiin 2014 Googlelle. Hassabis on johtanut Googlella DeepMindin tekoälykehitystä, joka on johtanut muun muassa AlphaFold-nimisen proteiinien rakennetta ennustavan ohjelman luomiseen. Hassabis ja John Jumper saivat ohjelman ansioista 2024 Nobelin kemianpalkinnon.
Nuoruus: kiinnostus shakkiin ja muihin peleihin.
Demis Hassabis syntyi Lontoossa 1976. Hänen isänsä oli kyproksenkreikkalainen ja hänen äitinsä oli singaporenkiinalainen. Perhe muutti usein, sillä isällä oli erilaisia yrityshankkeita.
Hassabis kiinnostui shakista neljävuotiaana nähtyään isänsä ja tämän veljen pelaavan. Hänestä tuli nopeasti varsin kehittynyt pelaaja, ja 13-vuotiaana hän oli mestaritasolla. Hassabis oli tuolloin Judit Polgárin jälkeen toiseksi korkeimmaksi listattu alle 14-vuotias. Hassabis innostui shakin lisäksi monista logiikkaa ja strategiaa vaativista peleistä sekä tietokoneista. Hän pääsi 17-vuotiaana Bullfrog Productionsille töihin ja toimi siellä muun muassa arvostetun "Theme Park" -pelin pääohjelmoijana.
Opiskelusta oman pelistudion perustamiseen.
Hassabis pääsi opiskelemaan Cambridgen yliopistoon ja valmistui 1997 Queens’ Collegesta tietojenkäsittelytieteestä. Hän liittyi valmistumisensa jälkeen Peter Molyneux’n perustamaan Lionhead Studiosiin, missä hän oli muun muassa jonkin aikaa "Black &amp; White" -videopelin johtava tekoälyohjelmoija.
Hassabis perusti 1998 Elixir Studiosin, jonka ensimmäinen peli oli politiikkasimulaatio "". Sen jälkeen studio loi pelin "Evil Genius". Elixir Studiosista kasvoi 60 hengen pelitalo, joka teki sopimuksia muun muassa Vivendi Universalin ja Microsoftin kanssa. Hassabis myi 2005 pelien immateriaalioikeudet ja lakkautti yrityksen.
Kognitiivista neurotiedettä ja tekoäly-yrityksiä.
Hassabis halusi opiskella uudestaan ja lähti opiskelemaan kognitiivista neurotiedettä University College Londoniin. Tohtoriksi hän valmistui 2009 ja jatkoi sen jälkeen postdoc-vaiheen tutkimuksiin Harvardin yliopistoon ja MIT:hen. Hassabis julkaisi useita artikkeleita muistista ja amnesiasta.
Hassabis perusti 2011 Shane Leggin ja Mustafa Suleymanin kanssa tekoälyalan startupin DeepMind Technologiesin. Yritys keskittyi alkujaan luomaan pelialgoritmeja. Se esitteli 2013 Deep Q-Network -algoritmin, joka pystyi pelaamaan videopelejä superihmisen tasolla. Se oppi muun muassa pelaamaan "Space Invadersia" 30 minuutissa niin hyvin, ettei kukaan ihminen enää pärjännyt sille. Google kiinnostui DeepMindista ja osti sen vuonna 2014 yli 650 miljoonalla dollarilla. Hassabis piti paikkansa DeepMindin toimitusjohtajana.
Hassabis oli kehittämässä DeepMindilla AlphaGo-ohjelmaa, joka voitti 2015 Gon Euroopan-mestarin. Pian tämän jälkeen DeepMindilla alettiin luoda AlphaFold-nimistä ohjelmaa, joka pystyisi ennustamaan proteiinien rakenteen atomitasolle asti. Hassabis uskoi, että hän voisi ryhmänsä kanssa kehittää koneoppimiseen perustuvalla järjestelmällä ennustaa proteiineja. AlphaFold1 osallistui 2018 proteiinien rakennetta ennustavaan CASP-kilpailuun ja sai oikein 24 kaikkiaan 43:sta mallista. Se oli selvästi paremmin kuin toiseksi paras osallistuja.
AlphaFold2 paljastettiin 2020, ja seuraavan vuoden heinäkuussa DeepMind paljasti ohjelman kuvauksen ja julkaisi sen lähdekoodin vapaasti saataville. Hassabis itse toimi 2020-luvun alussa sekä DeepMindin johdossa että Alphabetin sisaryrityksen Isomorphic Labsin toimitusjohtajana. Isomorphic Labs keskittyy käyttämään tekoälyä biotekniikassa ja lääketieteessä.
Hassabis julkaisi toukokuussa 2024 AlphaFoldin kolmannen version, joka pystyy mallintamaan myös DNA:n ja RNA:n vuorovaikutusta.
Tunnustukset.
Hassabis on palkittu AlphaFoldin kehittämisestä useilla palkinnoilla. Hän ja John Jumper jakoivat 2024 Nobelin kemianpalkinnon toisen puoliskon. Toinen puolisko meni David Bakerille. Hassabis oli vuonna 2022 yksi Asturian ruhtinattaren palkinnon saajista ja vuonna 2023 hän sai Jumperin kanssa Albert Lasker -palkinnon lääketieteellisestä perustutkimustyöstä. Palkintoperustelujen mukaan Hassabisin ja Jumperin ryhmä oli onnistunut tekoälytyökalullaan ratkaisemaan tutkijoita pitkään haastaneen ongelman siitä, miten yksiulotteisesta aminohappoketjusta voitaisiin ennustaa siitä syntyvä kolmiulotteinen proteiinirakenne.