tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Aarne Jaatinen

Aarne Jaatinen (4. lokakuuta 1895 Joensuu – (kadonnut 21. marraskuuta) 1944 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.
Ura.
Jaatisen vanhemmat olivat työmies Juho Jaatinen ja Anna Pirhonen. Hän aloitti näyttelijän uransa 1918 Evert Suonion kiertueessa ja jatkoi kiertuenäyttelijänä. Jaatinen siirtyi vakinaiseksi näyttelijäksi Porin Työväen Teatteriin 1923, ja liittyi vielä samana vuonna Tampereen Työväen Teatteriin. Tampereelta Jaatinen siirtyi Kuopion Työväen Teatterin johtajaksi ja sittemmin johtajaksi Lappeenrannan Työväen Näyttämölle ja Helsingin Työväen Teatteriin.
Jaatisen näyttämötehtäviin lukeutuu muun muassa Juhani Fleming ("Daniel Hjort"), Ismael ("Synti"), Eelis ("Uskottomuus"), Kaarle ("Kaksi kuningatarta"), Nekljudow ("Ylösnousemus"), Turkka ("Tukkijoella"), Welle ("Villikissa"), Armand Duvall ("Kamelianainen") ja Simeoni ("Seitsemän veljestä").
Jaatinen näytteli sivuosia neljässä suomalaisessa elokuvassa 1930- ja 1940-luvuilla. Elokuvassa "Isoviha" (1939) hänellä on pappilan rengin osa, kadonneessa elokuvassa "Simo Hurtta" (1940) hänellä on henkikirjuri Arnkilin osa, komediassa "Poikamies-pappa" (1941) hänen taidekauppiaan rooliaan ei ole kreditoitu ja melodraamassa "Katariina ja Munkkiniemen kreivi" (1943) hänen lääkärin roolinsa on niin ikään kreditoimaton.
Jaatisen puoliso oli näyttelijä Oili Jaatinen, joka kuoli vuonna 1945 pitkällisen ankaran taudin murtamana 48-vuotiaana. Aarne Jaatinen oli kadonnut Helsingissä tuntemattomalla tavalla 21. marraskuuta 1944. Aarne Jaatinen löydettiin kuolleena heinäkuussa 1945, jolloin samoihin aikoihin kuoli heidän poikansa Martti Jaatinen, tunnettu runoilijanimellä Martti Jaarnio.
Mieheni vaimo

Mieheni vaimo on suomalainen television draamasarja vuodelta 2022. Sen on ohjannut Inari Niemi ja pääkäsikirjoittanut Juuli Niemi. Sarja kertoo suomalaisesta ja virolaisesta naisesta (Pirjo Lonka ja Sara Soulié), jotka saavat tietää eläneensä vuosia suhteessa saman miehen, kaksoiselämää viettäneen ja yllättäen kuolleen suomalaisen tekstiiliyrittäjän (Kristo Salminen) kanssa. Mies oli myös molempien naisten lasten, suomalaisen lukiolaispojan (Bruno Baer) ja virolaisen alakoulutytön (Ella Kangas) isä.
Vastaanotto.
Laura Kytölä kiitteli "Helsingin Sanomissa" sitä, ettei sarjaa ole rakennettu yhä useampien paljastusten tai syyllisten etsinnän varaan: ”Pettäjämiehen ajatuksenkulun ja menneen kaksoiselämän kaivamisen sijasta sarja keskittyy kuvaamaan kohtalon toisiinsa kahlitsemien naisten suhdetta ja sitä, miten ja millä ehdoin elämä voi jatkua.” Toisaalta Kytölä koki hieman turhauttavana, ettei sarjassa kunnolla selitetty, miten miehen kaksoiselämä oli niin pitkään mahdollista. Sarja suhtautuu hänen mielestään myötätunnolla kaikkiin hahmoihinsa, mutta tapahtumien intensiteetti alkaa ylipitkän sarjan loppujaksoissa hieman laskea.
"Mieheni vaimo" sai vuoden 2022 parhaan draamasarjan Kultainen Venla -ehdokkuuden. Inari Niemi on ehdolla sarjan ohjauksesta ja Juuli Niemi käsikirjoituksesta.
Corban Knight

Corban Knight (s. 10. syyskuuta 1990 Oliver, Brittiläinen Kolumbia) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Knight on pelannut urallaan 52 NHL-ottelua.
Ura.
Seuraura.
Knight edusti juniorina AMHL:n UFA Bisonsia ja AJHL:n Okotoks Oilersia. Kaudella 2008–2009 hän voitti Oilersin sisäisen pistepörssin tehopisteillä 34+38=72. Kaudeksi 2009–2010 Knight siirtyi NCAA:n yliopistosarjaan, jossa hän pelasi Pohjois-Dakotan yliopistossa kauteen 2012–2013 asti.
Florida Panthers varasi Knightin viidennellä kierroksella 135. pelaajana . Tästä huolimatta hän siirtyi kaudeksi 2013–2014 Calgary Flamesin farmijoukkueeseen, AHL-sarjan Abbotsford Heatiin. Knight pääsi pelaamaan kauden aikana myös seitsemän NHL-ottelua Calgaryn paidassa ja teki niissä yhden maalin.
Kaudella 2014–2015 Knight pelasi 22 AHL-ottelua Calgaryn uudessa farmijoukkueessa Adirondack Flamesissa ja kaksi NHL-ottelua Calgaryn joukkueessa, kunnes Calgary kauppasi hänet tammikuussa 2015 takaisin Knightin taannoin varanneeseen Florida Panthersiin. NHL-kaudella 2015–2016 Knight teki tehopisteet 2+5=7 pelaamassaan 20 ottelussa. Osan kaudesta hän pelasi myös AHL:ssä Floridan farmijoukkue Portland Piratesissa.
Knight siirtyi syyskuussa 2016 Philadelphia Flyersin farmijoukkue Lehigh Valley Phantomsiin, jossa hän pelasi seuraavat kaksi kautta. Kaudella 2018–2019 Knight edusti Philadelphian NHL-joukkuetta 23 ottelussa, joissa hän teki tehopisteet 1+3=4.
Kaudeksi 2019–2020 Knight siirtyi pelaamaan ensimmäistä kertaa Pohjois-Amerikan ulkopuolelle, kun hän allekirjoitti yksivuotisen sopimuksen kazakstanilaisen KHL-seura Barys Nur-Sultanin kanssa. Knight teki runkosarjassa tehopisteet 20+20=40, joilla hän voitti joukkueen sisäisen pistepörssin ja sijoittui koko KHL:n pistepörssissä 24:nneksi.
Knight siirtyi kaudeksi 2020–2021 kaksivuotisella sopimuksella Avangard Omskiin. Hän teki runkosarjassa tehopisteet 18+22=40 ja oli pistepörssin 26:s. Pudotuspeleissä Knight teki tehot 5+11=16 ja voitti kauden päätteeksi Avangardin mukana KHL:n mestaruuden eli Gagarin Cupin.
Maajoukkueura.
Knight edusti Kanadaa Pekingin talviolympialaisissa 2022, joissa hän pelasi viisi ottelua tehopistein 2+1=3. Joulukuussa 2021 Knight pelasi kolme EHT-ottelua tehopistein 0+2=2, kun Kanada osallistui Channel One Cupiin.
Tilastot.
Lähde:
Oili Jaatinen

Oili Jaatinen (22. maaliskuuta 1896 Ilmajoki – 12. maaliskuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.
Ura.
Jaatisen vanhemmat olivat muurari Juho Laine ja Sanni Uppa. Hän näytteli jo lapsena, ja aloitti varsinaisen uransa Vaasassa seuranäyttämöllä 1915. Jaatinen liittyi Vaasan Työväen Teatteriin 1917, minkä jälkeen hän oli kiertueilla kaksi vuotta. Vuosina 1921–1923 hän näytteli Porin Työväen Teatterissa ja vuodesta 1923 Tampereen Työväen Teatterissa. Oltuaan myös Kuopion Työväen Teatterissa hän toimi vuosina 1935–1938 Lappeenrannan Työväen Näyttämöllä. Täältä hän siirtyi Helsinkiin, jossa hän esiintyi Helsingin Työväen Teatterissa vierailijattarena ja näytteli eräissä Fenno-Filmin elokuvissa.
Jaatisen näyttämötehtäviin lukeutuu muun muassa Sigrid Stålarm ("Daniel Hjort"), Kaarin ("Uskottomuus"), Bianca-Maria ("Kaksi kuningatarta"), Katjuša ("Ylösnousemus"), Katri ("Tukkijoella"), Maija ("Pohjalaisia"), Marguerite Gautier ("Kamelianainen"), Cyprienne ("Erotaan pois") ja Nora ("Nukkekoti") sekä "Elinan surman" ja "Neiti Julien" nimiosat. Lappeenrannan ajoilta hänet muistetaan myös Niskavuoren vanhana emäntänä, Constancena ("Viisas aviovaimo"), ja Juurakon Huldana.
Jaatinen näytteli sivurooleja muun muassa elokuvissa "Poikamies-pappa" (1941), "Oi, aika vanha, kultainen...!" (1942), "Salainen ase" (1943) ja "Vaivaisukon morsian" (1944).
Jaatinen kuoli pitkällisen ankaran taudin murtamana 48-vuotiaana. Hänen puolisonsa teatterinjohtaja Aarne Jaatinen oli kadonnut Helsingissä tuntemattomalla tavalla marraskuussa 1944. Aarne Jaatinen löydettiin kuolleena joitakin kuukausia Oili Jaatisen kuoleman jälkeen, jolloin samoihin aikoihin kuoli heidän poikansa Martti Jaatinen, tunnettu runoilijanimellä Martti Jaarnio.
Niemodlin (kunta)

Niemodlin on kaupungin sisältävä maalaiskunta Opolen piirikunnassa Opolen voivodikunnassa Puolassa. Sen väkiluku oli vuoden 2020 lopussa 13 117. Kunnan hallintokeskus on Niemodlinin kaupunki.
Maantiede ja liikenneyhteydet.
Niemodlinin kunnan pinta-ala on noin 183 neliökilometriä. Se rajoittuu Dąbrowan, Grodkówin, Lewin Brzeskin, Łambinowicen, Olszankan, Skoroszycen ja Tułowicen kuntiin. Kunta sijaitsee Równina Niemodlińskan (”Niemodlinin tasanko”) ja Dolina Nysy Kłodzkiejin (”Nysa Kłodzkan jokilaakso”) fyysismaantieteellisillä alueilla. Sen pinta-alasta noin 64 prosenttia on maatalousmaata ja noin 29 prosenttia metsää. Ścinawa Niemodlińska ja sen sivujoki Wytoka virtaavat kunnan alueella.
Niemodlinin kunta jakautuu Niemodlinin kaupunkiin ja seuraaviin 27 kylään:
A4-moottoritie, valtatie 46, voivodikunnan tiet 385 ja ja 405 ja rautatielinja 329 (Szydłów–Gracze) kulkevat Niemodlinin kunnan alueella.
Väestö.
Niemodlinin kunnan väestö on pienentynyt viimeisten vuosikymmenten aikana; vielä vuonna 1995 väkiluku oli 14 007. Vuoden 2020 joulukuussa 50,3 prosenttia kunnan asukkaista oli naisia ja 49,7 prosenttia miehiä. Alle 18-vuotiaat muodostivat kunnan väestöstä 16,9 prosenttia, työikäiset 61,6 prosenttia ja eläkeikäiset 21,5 prosenttia. Väestön keski-ikä oli 41,6 vuotta. Vuonna 2020 kunnan työttömyysaste oli 10,3 prosenttia.
Elmon urheilupuisto

Elmon urheilupuisto on Vantaan Asolan ja Korson väliselle metsäalueelle rakennettava urheilupuisto. Rakennustyöt aloitettiin puunkaadolla elokuussa 2021. Ensimmäisenä urheilupuistoon rakennetaan uimahalli, joka valmistuu suunnitelmien mukaan vuonna 2026. Alueelle rakennetaan lisäksi pallokenttiä, jäähalli ja muita liikunta-alueita. Valmista pitäisi olla vuoteen 2028 mennessä. Rekolan rautatieasema sijaitsee noin 700 metrin päässä urheilupuistosta. 
Uimahalliin on suunnitteilla seitsemän allasta. Hallin pääallas on 50 metrin pituinen teräsallas, jossa on kymmenen uimarataa. Tämän lisäksi halliin tulee terapia-allas, erillinen opetusallas, hyppyallas, kahluuallas, lastenallas, kylmäallas ja vesiliukumäki. Halliin tulee myös kuntosali ja ryhmäliikuntaan soveltuva tila. Uimahallin on arvioitu maksavan 46,27 miljoonaa euroa. Hallin rakentaa Ncc suomi Oy.
Jeanna Oterdahl

Jeanna Louise Oterdahl (9. elokuuta 1879 Uddevalla, Ruotsi − 27. heinäkuuta 1965) oli ruotsalainen opettaja, kirjailija, esitelmöitsijä ja virsirunoilija.
Oterdahl kasvoi Göteborgissa ja oli viisijäsenisen sisarusparven vanhin. Heidän isänsä kuoli varhain ja Jeanna sai huolehtia nuoremmista sisaruksistaan. Hän opiskeli opettajaksi Tukholmassa. Talven 1909−1910 hän oli Uppsalassa, jossa hän kävi kuulemassa muun muassa Nathan Söderblomin ja Einar Billingin luentoja. Valmistuttuaan hän toimi opettajana Mathilda Hallsin koulussa Göteborgissa vuoteen 1934 jolloin hän jäi eläkkeelle. Hän toimi myös luennoitsijana ja kirjallisuuskriitikkona kirjallisten töittensä ohella.
Oterdahl on kirjoittanut useita koulujen lukukirjoja, lauluja, tyttöjen kirjoja, satuja, hengellistä kirjallisuutta, romaaneja ja kertomuksia, novelleja ja hänen teoksiaan on käännetty useille eri kielille. Hänen hengellisenä vaikuttajanaan on ollut Natanael Beskow, johon Oterdahl oli tutustunut opiskellessaan Tukholmassa ja oli silloin kuunnellut usein Beskowia, kun tämä saarnasi Djursholmin kappelissa. Beskowin saarnoja kuunnellen hän löysi vähitellen tiensä kveekarien pariin. Yhdessä muutamien muiden naisten kuten Alice Tegnérin kanssa he loivat uudenlaista lastenkulttuuria, mutta Oterdahl kirjoitti myös aikuisille ja hän toimi nuorkirkkoliikkeen lehden "Vår Lösen" avustajana. Hänen lauluissaan on idealistisia piirteitä, kaipausta puhtauteen ja halua auttaa toisia.
Ensimmäisen kirjansa "Solhult" Oterdahl julkaisi 1901. Häntä pidetään ruotsalaisten koululaulujen merkittävänä kirjoittajana ja Alice Tegnér on säveltänyt useita hänen kirjoittamiaan lastenlauluja. 1943 hän julkaisi "Göteborgs Handels- och Sjöfarts-Tidning" -sanomalehdessä 11-säkeistöisen runon "Protest", jossa hän arvosteli saksalaisten sotilaskuljetuksia Ruotsin kautta ja joutui siten natsien arvostelun kohteeksi. Hän oli merkittävä mielipiteen muokkaajana ja kulttuurihenkilönä ja hänen vaikutuksensa levisi laajalle radioesitelmien kautta. Hänen viimeinen kirjansa ilmestyi samana vuonna kun hän kuoli, 1965.
Oterdahl tunnetaan ennen muuta lastenkirjojen ja muutamien virsien kirjoittajana. Lisäksi hän on kirjoittanut elämäkertoja tunnetuista henkilöistä kuten Selma Lagerlöf, Fredrik Bremer, H. C. Andersen ja Albert Schweitzer.
Kaksi Oterdahlin kirjoittamaa virttä on Ruotsin kirkon virsikirjassa
Kent-Erik Andersson

Kent-Erik Andersson (s. 24. toukokuuta 1951 Örebro, Ruotsi) on ruotsalainen uransa päättänyt jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Andersson pelasi ennen Pohjois-Amerikkaan lähtöään Ruotsin Allsvenskan ja Elitserienissä Färjestads BK:n riveissä kolme kautta. Kaudelle 1977-1978 Andersson teki vapaana agenttina sopimuksen NHL-seura Minnesota North Starsiin. Minnesotassa Eriksson pelasi viisi kautta, joihin sisältyi yksi kolmen ottelun mittainen visiitti farmijoukkue Oklahoma City Starsiin.
Ennen kauden 1982-1983 alkua Andersson myytiin Hartford Whalersiin yhdessä seurakaveri Mark Johnsonin kanssa vastineeksi Jordy Douglasista ja 5. kierroksen varausvuorosta vuoden 1984 draftissa. Whalers myi Anderssonin saman tien eteenpäin New York Rangersiin saaden vastineeksi puolustaja Ed Hospodarin. Rangersissa Andersson pelasi kaksi kautta ja palasi sitten takaisin Färjestadiin vielä kahdeksi kaudeksi. Uransa hän lopetti keväällä 1986.
Seitsemän NHL-kauden saldoksi tuli 456 ottelua, 72 maalia, 175 tehopistettä ja 78 jäähyminuuttia. Kevään pudotuspeleissä Andersson esiintyi viidellä kaudella pelaten 50 ottelua tehoin 4+11. Jäähyjä hänelle puhallettin näissä vain neljä minuuttia.
Rob Wilson

Rob Wilson (s. 18. heinäkuuta 1968 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalais-brittiläinen jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkoilija. Hän toimii kaudella 2021–2022 OHL-seura Peterborough Petesin päävalmentajana. Aikaisemmin Wilson on valmentanut Saksan DEL-liigassa Straubing Tigersia kaudella 2014–2015 ja Nürnberg Ice Tigersia vuosina 2015–2018, Italian Serie A:ssa Ritten Sportia vuosina 2015–2018 sekä Britannian Elite Ice Hockey Leaguessa Newcastle Vipersia vuosina 2005–2010.
Wilson pelasi mittavan uran kotimaassaan sekä Britannian maajoukkueessa. Hän on Pittsburgh Penguinsin 235. varaus vuodelta .
Wilson valittiin vuonna 2011 British Ice Hockey Hall of Famen jäseneksi.
Vladimir Kovaljov

Vladimir Nikolajevitš Kovaljov (; s. 2. helmikuuta 1953) on taitoluistelija, joka edusti Neuvostoliittoa miesten yksinluistelussa. Hän voitti Euroopan-mestaruuden 1975 ja maailmanmestaruuden 1977 ja 1979. Hän sai hopeamitalin Innsbruckin olympialaisissa 1976, mutta vuonna 1980 hän oli pakollisten kuvioiden jälkeen viidentenä ja keskeytti.
Myöhemmin Kovaljovin uraa on käytetty esimerkkinä taitoluistelun politisoitumisesta ja siitä, miten itäblokin tuomarit antoivat aina parhaat pisteet neuvostoliittolaisille urheilijoille.
Ruusuturrinappi

Ruusuturrinappi ("Iliamna remota") on malvakasvien (Malvaceae) heimoon ja turrinappien ("Iliamna") sukuun kuuluva kasvilaji.
Ruusuturrinapin mättäinä kasvavat varret ovat kasvutavaltaan pystyjä ja voivat kasvaa 120–180 senttimetriä korkeiksi. Lehdet ovat seitsemänliuskaisia, hieman vaahteroiden lehtiä muistuttavia ja halkaisijaltaan enintään 15 cm. Kukat kehittyvät tähkämäisiin kukintoihin. Kukat ovat viisiterälehtisiä ja halkaisijaltaan enintään 6,5 cm muistuttaen ulkonäöltään malvojen kukkia. Kukat ovat yleisväritykseltään vaaleanpunertavia tai sinertävänpunertavia, mutta keskustasta lähes valkoisia. Ruusuturrinappi kukkii alkukesällä ja kukinnan jälkeen kehittyvät palkoja muistuttavat hedelmät.
Ruusuturrinappi on löydetty ensimmäisen kerran vuonna 1872 Langham Islandilta, joka on soraikkoinen saari Kankakeejoessa lähellä Altorfia Illinois'ssa. Ruusuturrinappi kasvaa yhä tuolla paikalla, eikä sen tunneta kasvavan luontaisena missään muualla maailmassa. Niinpä ruusuturrinappi on yksi harvinaisimmista Amerikan luontaisista kasvilajeista.
Ruusuturrinappia voi kasvattaa koristekasvina, mutta sitä on hyvin hankalaa löytää mistään myytävänä. Ruusuturrinappi kasvaa helposti keskiravinteisessa, keskikosteassa ja hyvin vettä läpäisevässä maaperässä täydessä auringon valossa tai puolivarjossa.
Alessandro Cattelan

Alessandro Cattelan (s. 11. toukokuuta 1980 Tortona) on italialainen televisio- ja radiojuontaja. 
Cattelan juonsi Eurovision laulukilpailun 2022 Laura Pausinin ja Mikan kanssa.
Kurpitsa (pommi)

Kurpitsa oli yhdysvaltalaisen raskaan, omamassaltaan 5 340 kg lentopommin nimitys. Sitä on kuvailtu myös "korttelipommina". Pommin räjähde oli konventionaalinen, jossa oli Composition B:tä (RDX/TNT) 2 900 kg. Läpimitta oli 152 cm sekä pituus 3,25 m ja muotoilu vastasi Fat Mania. Tämä kehiteltiin Manhattan-projektissa, jossa pommin kehityksestä vastasi muun muassa kommodori William S. Parsons. Se otettiin 1945 käyttöön. Pommeja valmistettiin 486 kappaletta, joista 49 pommia pudotettiin 14 kohteeseen. Yksi pommi jouduttiin tiputtamaan mereen, koska pommikone kohtasi teknisiä vaikeuksia. Harjoituspommeja pudotettiin ainakin maalialueena käytetylle Salton Sean harjoitusalueelle.
Pommin merkitys oli harjoitteina ydinpommituksille, joita operoi 509. raskas erityispommitusrykmentti. Rotan saarta, joka sijaitsi Tinianin lähettyvillä, pommitettiin esimerkiksi tämän tyypin pommeilla. Useat Silverplate-projektin Boeing B-29 Superfortress -koneet lensivät yhden pommin pommitushyökkäyksiä eri kohteisiin Japanin saarille, juuri ennen atomipommien pudottamisia. Näitä lensi myös vielä tuolloin nimeämätön kone Enola Gay. Osa pommien pudotuksista tapahtui tutkan varassa, mutta suuri osa visuaalisen tähtäyksen avulla mikä oli ensisijainen tähtäysmenetelmä. Kurpitsa-pommitukset päättyivät 14. elokuuta 1945.
Amerikkalaisilla ei ollut ennestään kokemusta tämän kokoluokan raskaista pommeista, taikka niiden kiinnityksestä (ns. pommikoukut) eli käsittelyn metodeista. He lähettivät edustajiaan, kuten Kermit K. Beahanin Britanniaan. RAF:n 617. pommituslaivueen "Dambusters" Avro Lancaster- pommikoneissa käyttämä, raskaita pommeja varten oleva pommikoukku: se kopioitiin rakenne-piirustuksineen Silverplate-projektia varten.
Lännenhirssi

Lännenhirssi eli luutahirssi ("Panicum virgatum") on monivuotinen hirssien suvun heinälaji, joka on kotoisin Pohjois-Amerikasta. Lajia esiintyy lähes koko Yhdysvalloissa, Kanadassa, Meksikossa ja Kuubassa. Se kasvaa myös tulokaslajina Brasiliassa sekä muutamissa Euroopan ja Aasian maissa.
Mammuttiheinä

Mammuttiheinä ("Miscanthus sacchariflorus", lajinimen mukaan "sokeriruo'onkukkainen") on monivuotinen isokokoinen norsunheinien suvun heinälaji, joka on kotoisin Itä-Aasiasta. Lajia esiintyy Kiinan itäosassa, Koreassa, Japanissa ja Venäjän Kaukoidässä lauhkealla vyöhykkeellä. Se kasvaa lisäksi tulokaslajina joissain Euroopan maissa, Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Mammuttiheinää viljellään myös koristeheinänä.
John Beresford

John Graham Hope Horsley de la Poer Beresford, 5. Deciesin paroni (5. joulukuuta 1866 – 31. tammikuuta 1944), oli angloirlantilainen upseeri, virkamies ja poolonpelaaja.
Beresford opiskeli Etonissa, mutta hän liittyi armeijaan vuonna 1887, jossa hän palveli Kuninkaallisissa husaarijoukoissa Afrikassa vuoteen 1910 saakka ja hänet ylennettiin uransa aikana everstiksi. Vuonna 1910 hän peri Deciesin paronin arvonimen ja hän toimi Yhdistyneen kuningaskunnan ylähuoneen jäsenenä vuosina 1912–1944.
Beresford osallistui poolon sekajoukkueen mukana vuoden 1900 Pariisin olympialaisiin, missä hänen joukkueensa voitti kultaa.
Juolahirssi

Juolahirssi ("Panicum repens") on monivuotinen hirssien suvun heinälaji, joka on kotoisin vanhan maailman trooppisilta ja subtrooppisilta alueilta. Lajia esiintyy Afrikassa, Etelä-Euroopassa, Aasian eteläosissa ja Australiassa sekä lisäksi tulokaslajina Amerikassa. Heinä kasvaa enintään metrin korkuiseksi. Se leviää tehokkaasti pitkien maarönsyjen avulla samalla tavalla kuin juolavehnä. Juolahirssi on viljelysmailla vaikeasti hävitettävä rikkakasvi.
Foxhall P. Keene

Foxhall Parker Keene (18. joulukuuta 1867 – 25. syyskuuta 1941) oli yhdysvaltalainen hevostenkasvattaja ja poolonpelaaja. 
Keene osallistui poolon sekajoukkueessa vuoden 1900 Pariisin olympialaisiin, joissa hänen joukkueensa voitti kultaa.
Keene eli viimeiset vuotensa köyhyydessä ja hän kuoli Kanadan Quebecin alueella 25. syyskuuta 1941. Kuolemansa jälkeen hänet kiinnitettiin Museum of Polo and Hall of Famen kunniagalleriaan vuonna 1992.
Frank MacKey

Frank Jay MacKey (20. maaliskuuta 1852 – 24. helmikuuta 1927) oli yhdysvaltalainen poolonpelaaja. MacKey osallistui poolon sekajoukkueessa vuoden 1900 Pariisin olympialaisiin, joissa hänen joukkueensa voitti kultaa.
KyivNotKiev

KyivNotKiev on Ukrainan ulkoministeriön aloittama internet-kampanja. Sen tavoitteena on edistää Kyiv-translitteraation käyttöä Kiev-translitteraation sijaan etupäässä englanninkielisessä mediassa. Jälkimmäinen on Ukrainan pääkaupungin venäjänkielisen nimen muoto ja Ukrainan tavoite on lisätä nimenomaan kotoperäisen Kyiv-muodon käyttöä. Kampanja sai alkunsa vuonna 2018.
Yhtenä KyivNotKiev-kampanjan tavoitteena on myös Ukrainan englanninkielisen "the Ukraine" -muodon virheellisyyden ja loukkaavuuden esille tuominen. Englannin kielessä ei normaalisti käytetä määräistä artikkelia itsenäisten valtioiden nimien edellä, toisin kuin epäitsenäisiin alueisiin viitattaessa. Muotoa "the Ukraine" ovat silti aiemmin käyttäneet ainakin Yhdysvaltain presidentit Barack Obama ja Donald Trump.
Kiovan nimen lisäksi kampanja on pyrkinyt edistämään muidenkin Ukrainan kaupunkien ukrainalaisten nimien käyttöä ulkomailla. Näihin lukeutuvat Lviv, Harkova, Odessa ja Mykolajiv.
Taustaa.
Kiovan nimi on ukrainaksi Київ ("Kyjiv" eli "Kyiv") ja venäjäksi Киев ("Kijev" eli "Kiev"). Ukrainan ja Venäjän välien kiristyttyä Ukrainassa on pyritty eroon venäjän kielen käytöstä julkisissa sekä kansainvälisissä yhteyksissä.
Ukrainassa pyritään edistämään ukrainan kielen käyttöä venäjän sijaan. Ukraina on maan ainoa virallinen kieli, ja Kiev-muodon käyttö nähdään venäjän kielen käyttönä. Kiev-muoto on myös ollut yleisessä käytössä Ukrainan venäläistämisaikoina, jotka alkoivat maan ollessa osa Venäjän keisarikuntaa ja jatkuivat myös Neuvostoliiton aikana.
Käytäntö.
Yhdysvallat ilmoitti ottavansa Kyiv-muodon käyttöön virallisissa yhteyksissä heinäkuussa 2019. Translitterointi virallistettiin Yhdysvalloissa jo vuonna 2006.
Englanninkielinen Wikipedia otti Kyiv-muodon käyttöön syyskuussa 2020.
Kyiv-muodon ovat ottaneet käyttöön myös muiden muassa BBC, "The Economist", "Financial Times", "The Telegraph", Associated Press, "The Washington Post", "The Wall Street Journal" ja "The New York Times".
George H. W. Bushin hallitus

George H. W. Bushin hallitus () oli vallassa George H. W. Bushin presidenttikaudella 1989–1993.
Davidinvaahtera

Davidinvaahtera ("Acer davidii") on vaahteroiden ("Acer") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on kausivihanta puu, joka voi kasvaa 9–15 metriä korkeaksi. Lehdet sijaitsevat vastakkaisesti ja ovat 7,5–18 cm pitkiä, 4–10 cm leveitä, epäsäännöllisesti hammaslaitaisia sekä kirkkaanvihreitä. Nuorissa puissa lähes kaikki lehdet ovat kolmiliuskaisia, mutta aikuisvaiheen puissa liuskattomia. Syksyisin lehdet muuttuvat kullankeltaisiksi tai osittain punertavanoransseiksi. Kukat ovat pieniä sekä kellertäviä ja ne sijaitsevat 5–7,5 cm pitkissä sekä nuokkuvissa kukinnoissa. Emikukinnot ovat hedekukintoja pidempiä. Hedelmissä on noin 3 cm pitkät lenninsiivet.
Davidinvaahtera kasvaa luontaisena Kiinan keskiosissa, mutta sitä kasvatetaan myös koristekasvina. Koristekasvina siitä kasvatetaan tosin vain erilaisia jalostettuja lajikkeita, joista tavallisimpia ovat 'Ernest Wilson' ja 'George Forrest'.
Davidinvaahtera on nimetty lajin Kiinasta vuonna 1869 löytäneen jesuiittapapin Jean Pierre Armand Davidin mukaan.
Sade (Nopsajalan albumi)

Sade on Nopsajalan kuudes pitkäsoitto, joka julkaistiin 16. lokakuuta 2020.
Kappaleet.
Lähde:
Hum Tumhare Hain Sanam

Hum Tumhare Hain Sanam (; suomeksi ”Olen sinun, rakkaani”) on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen romanttinen draamaelokuva, jonka on ohjannut K. S. Adhiyaman. Se on hänen ensimmäinen hindinkielinen elokuvansa ja hänen oman tamilielokuvansa "Thotta Chinungi" (1995) uudelleenfilmatisointi. Elokuvan pääosissa nähdään Shah Rukh Khan, Madhuri Dixit ja Salman Khan sekä Aishwarya Rai tekee vierasesiintymisen. Sen tekeminen kesti kuusi vuotta, ja tuotantoon liittyvien ongelmien vuoksi kuvausten välillä oli valtavia sapattivapaita. Elokuvan oikeudet omistaa Shah Rukh Khanin Red Chillies Entertainment.
Juoni.
Gopalin autuas avioliitto Radhan kanssa häiriintyy tämän läheisestä suhteesta ystävänsä, laulaja Surajin, kanssa. Mustasukkaisuuden riivaama Gopal hylkää Radhan.
Vastaanotto.
Box Office India julisti "Hum Tumhare Hain Sanamin" 348 miljoonan rupian tuotollaan ”keskinkertaiseksi”.
Pitkälampi

Pitkälampi voi tarkoittaa seuraavia:
Kevät (Lasten hautausmaan albumi)

Kevät on suomalaisen rockyhtyeen Lasten hautausmaan viides studioalbumi, joka julkaistiin 11. helmikuuta 2022 Svart Recordsin kautta.
Toinen mies (elokuva)

Toinen mies on suomalainen draama- ja jännityselokuva, joka sai ensi-iltansa huhtikuussa 2022. Elokuvan on ohjannut ja käsikirjoittanut Tony Heino. Elokuvaa kuvattiin Lappajärvellä, Alajärvellä ja Helsingissä. 
Juoni.
Ylempää keskiluokkaa edustavat Tommi ja Jaana ovat ajautumassa parisuhdekriisiin kahdeksan vuoden avoliiton jälkeen. Mies haluaisi naimisiin, mutta nainen väistää aihetta, on jatkuvasti matkoilla ulkomailla eikä halua pitää yhteyttä edes puhelimitse. Tommi alkaa epäillä Jaanaa uskottomuudesta, ja epäilyt kasvavat lähes vainoharhaiseksi pakkomielteeksi.
Tuotanto.
Kuvauspaikkoina toimineiden Lappajärven ja Alajärven kunnat rahoittivat elokuvaa kumpikin 6 700 eurolla, ja kunnanjohtajat Sami Alasara ja Vesa Koivunen näyttelevät elokuvassa pienet roolit. Myös Vimpeliltä haettiin samansuuruista summaa, mutta kunta ei lähtenyt mukaan rahoitukseen eikä siellä siksi tehty kuvauksia. Suomen elokuvasäätiöltä hankkeeseen ei haettu tukea.
Alajärven kunnan kanssa oli sovittu, että kunnassa kuvattua materiaalia näkyisi elokuvassa kymmenen minuuttia, Alajärvi mainittaisiin repliikeissä ja kuvausten jälkeen tuotaisiin positiivisesti esille ”elokuvan kuvauskohteet ja niiden työilmapiiri”. 
Vastaanotto.
Sanoma-konsernin lehdissä Pertti Avola moittii "Toista miestä" vertaamalla sitä Claude Chabrolin porvarillisiin perhedraamoihin: ”Ero on siinä, että kun Chabrol pääsi aihepiirissä syvälle ihon alle, luotaa Heino korkeintaan puolen millin syvyyteen.” Avolan mielestä elokuva etenee vetämättömästi ja muistuttaa teknisessä vaatimattomuudessaan entisajan huonoa tv-elokuvaa. Hänestä tarina kyselee koko ajan mitä tapahtuu eikä sitä miksi näin tapahtuu: ”Kysymyksenasettelun pulma korostuu elokuvan loppuratkaisussa, jossa rakennetaan pelkän yllätyksen varaan, eikä lainkaan pohjusteta, saati pohdita sitä, miksi yksi päähenkilöistä on vuosien ajan toiminut kuten on. Tämän kautta "Toisen miehen" naiskuva on myös hieman epäilyttävä.” Valopilkkuna Avola näkee Heikki Kinnusen rennon psykiatrihahmon.
"Episodi-lehden" toimittaja Hannu Liekso kritisoi erityisesti elokuvan käsikirjoitusta ja teknistä toteutusta. Kriitikko Marko Kilpilampi kirjoitti "Kulttuuritähdet-sivustolla", etteivät tutut näyttelijät pelasta tätä elokuvaa vaikka parhaansa tekevätkin. Hänestä keskeneräinen käsikirjoitus ei lainkaan toimi siinä, missä TV 1:llä vähän aiemmin nähty samoja teemoja käsittelevä minisarja "Mieheni vaimo" onnistuu täydellisesti. "Filminurkka" arvioi, että ”paremmalla toteutuksella tästä olisi voinut kehkeytyä ihan kelpo leffa.” "Järviseudun Sanomien" Rene Mattila ja Anne Savela pitivät elokuvaa katsomisen arvoisena.
Avausviikonloppuna elokuva keräsi viidessä salissa 69 katsojaa. Elokuvateatterilevityksessä se keräsi kaiken kaikkiaan 214 katsojaa. Suoratoistopalvelu SF Anytimessä elokuva sen sijaan nousi välittömästi julkaisunsa jälkeen katsotuimmaksi kotimaiseksi elokuvaksi.
Osmo Tuomi

Osmo Onni Tuomi (20. elokuuta 1937 Pori – 19. maaliskuuta 2011 Tammisaari) oli suomalainen kommodori ja kansainvälisen politiikan tutkija.
Tuomi valmistui Merisotakoulusta 1959, jonka jälkeen hän palveli Merivoimien aluksilla ja vuodesta 1965 lähtien esikunnan taisteluvälineosastolla. Vuonna 1969 Tuomi suoritti Ruotsin sotakorkeakoulun merisotalinjan kurssin ja toimi 1970-luvulla tykkiveneen päällikkönä sekä miinalaivueen komentajana. Vuosina 1980–1985 Tuomi oli merivoimien yleisesikuntaosaston päällikkönä. Erottuaan merivoimien palveluksesta hän työskenteli Oy Veho Ab:n aseosaston päällikkönä. 
Vuonna 1993 Tuomi ylennettiin reservissä kommodoriksi. Hän opiskeli työn ohessa Helsingin yliopistossa valtiotieteitä ja väitteli tohtoriksi vuonna 1996.
Osmo Tuomen isä oli lehtori Onni Tuomi (1906–2004). Hänen isovanhempansa olivat kansanedustajat Onni Tuomi ja Lempi Tuomi.
Christoph Karl Ludwig von Pfeil

Christoph (Christian) Karl Ludwig von Pfeil (20. tammikuuta 1712, Grünstadt, Saksa - 14. helmikuuta 1784) oli saksalainen juristi, salaneuvos, ministeri, kirjailija ja virsirunoilija.
Von Pfeil opiskeli Hallen ja Tübingenin yliopistoissa oikeustedettä. 1732 hänet niitettiin lähetystösihteeriksi Regensburgiin, oikeus- ja hallintoneuvokseksi Stuttgartissa ja lopulta hänet nimitettiin salanevokseksi. 1763 hän vetäytyi eläkkeelle omistamaansa kartanoon Crailsheimin lähellä. Preussin hallitsija Frederik Suuri nimitti hänet ministeriksi ja suurlähettilääksi. Keisari Josef II antoi hänelle paronin arvon.
von Pfeil oli pietismin ajatusten tukija. Hän kirjoitti ensimmäiset virtensä 1730. Hän oli yksi tuotteliaimmista saksalaissta virsirunoilijoista, hänen painettuja virsiään on noin 950. Hän julkaisi useita virsi- ja runokokelmia, kuten ""Lieder von der offenbarten Herrlichkeit und Zukcunft des Herrn, Esslingen", 1741, "Evangelisches Gesangbuch, Memmingen"" 1782 ja "Evangelische Glaubens-und Herzens-gesänge", 1783. 
Hänen virsiään ei ole nykyään juurikaan saksankielisissä virsikirjoissa. Joitakin niistä on kuitenkin käytössä englanninkielisinä käännöksinä. Yksi hänen kirjoittamansa virsi "Wohl einem Haus, da Jesus Christ" vuodelta 1782 on Ruotsin kirkon virsikirjassa. Virren alaotsikkona oli sen ilmestyessä teksti ”Rakastettava kuva perheestä, jossa palvellaan Herraa"”". Se on virsi 294 "Välsinga, Herre, alla dem". (Ruots. Johan A. Eklund 1911, Jan Arvid Hellström 1983). Virren suomenkielinen käännös "Nyt siunausta, Herra, suo" on Niilo Rauhalan tekemä 1997. Se on myös Siionin laulut -kirjassa laulu 151.
Shazad Latif

Shazad Latif (s. 1988 Lontoo) on brittiläinen näyttelijä, jolla on skotlantilais-pakistanilaisia sukujuuria.
Latif tunnetaan muun muassa Netflix-sarjasta "", jossa hän esitti luutnantti Ash Tyleria. Muita rooleja hänellä on ollut televisiosarjoissa "Departure", "Erikoisjoukkue", "Penny Dreadful" ja "Valkoisia valheita". Latif on näytellyt myös minisarjassa "Rakkauden lumo" sekä vuoden 2015 elokuvissa "The Man Who Knew Infinity" ja "The Second Best Exotic Marigold Hotel".
Varašin piiri

Varašin piiri () on hallinnollinen piiri Ukrainan pohjoisosassa Rivnen alueella. Piiri on perustettu Ukrainan aluehallinnon uudistuksen yhteydessä heinäkuussa 2020. Varašin piirin naapurina on pohjoisessa Valko-Venäjän Brestin alue, idässä Sarnyn piiri, etelässä Rivnen piiri ja lännessä Volynian alue (Kamin-Kašyrskyin ja Lutskin piirit). Piirin hallinnollinen keskus on Varaš (aiempi 1977–2016 Kuznetsovsk (); 42 126 as., 2021).
Varašin piiri kuuluu Ukrainan aluehallinnon toiseen tasoon. Heinäkuussa 2020 Ukraina supisti Rivnen alueen piirien lukumäärän neljään. Varašin piirin pinta-alaksi tuli 3 323,5 neliökilometriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi Varašin piirin väkiluvuksi 138 599 (1.1.2021). Kaupunkilaisiksi luokiteltiin 44,9 prosenttia piirin asukkaista (62 253 as.), eli Varašin kaupungin ja kolmen kaupunkityyppisen taajaman väestö.
Arno Pötzsch

Arno Pötzsch (23. marraskuuta 1900 Leipzig, Saksa – 19. huhtikuuta 1956 Cuxhaven, Saksa) oli saksalainen evankelinen pappi ja virsirunoilija.
Pötzsch aloitti opiskelunsa Bautzenissa valmistuakseen opettajaksi. Hän työskenteli ensimmäisen maailmansodan aikana kranaattitehtaalla ja palveli laivastossa. Sodan päätyttyä hän sai turvapaikan Herrnhutista, työskenteli opettajana ja opiskeli 1925–1927 lähetysseminaarissa. Hän kouluttautui sosiaalityöntekijäksi ja aloitti lopulta vuonna 1930 teologian opinnot Leipzigin yliopiston teologisessa tiedekunnassa. Vuonna 1935 hän valmistui papiksi ja 1938 hänestä tuli laivaston pappi Cuxhavenissa ja Helgolandissa. Hän hautasi kuolleita, hoiti menehtyneitä, tuki haavoittuneita ja vankeja, sekä saattoi teloitettavaksi tuomittuja heidän viimeisellä matkallaan. Hän toimi myös laivaston pappina Haagissa. Hän joutui ristiriitaan vakaumuksensa ja häneltä odotettujen velvollisuuksien välillä. Sodan päätyttyä hän toimi seurakuntapappina Cuxhavenissa. 
Pötzsch on kirjoittanut muutamia kirjoja sodan aikaisista kokemuksistaan. Hänen kirjoittamiaan runoja ja virsiä on julkaistu useissa saksalaisissa laulukirjoissa. Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa on yksi hänen kirjoittamansa virsi "Meinem Gott gehört die Welt" vuosilta 1934/1949. Se on virsi 308 "När jag lever har jag dig", (ruots. Anders Frostenson 1977). Ruotsin kirkon virsikirjassa se on Anna-Maija Raittilan kääntämänä "Sinä olet suojani".
Likolammi (Äänekoski, Keronselkä, eteläinen)

Likolammi on Keski-Suomessa Äänekoskella Viitakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 440 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 33 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,2 metriä ja suurin syvyys on 2,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,5 metriä mpy.
Likolammi (Äänekoski, Kertonselkä, pohjoinen)

Likolammi on Keski-Suomessa Äänekoskella Viitakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 280 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 23 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys on 1,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,5 metriä mpy.
Lamperoinen (Äänekoski)

Lamperoinen on Keski-Suomessa Äänekoskella Iitsalon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 240 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 70 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 4,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy.
Petäjälampi (Äänekoski)

Petäjälampi tai Petäälampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Konginkankaan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 610 metriä pitkä, 230 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 84 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,4 metriä ja suurin syvyys on 2,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103 metriä mpy.
Rahkojärvi

Rahkojärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Konginkankaan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 16,7 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 596 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys on 8,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,8 metriä mpy.
Aholampi (Äänekoski)

Aholampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Ruuttupohjan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 240 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 94 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys on 7,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,9 metriä mpy.
Ruuttulampi (Äänekoski)

Ruuttulampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Ruuttupohjan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 390 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 64 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,1 metriä ja suurin syvyys on 3,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,8 metriä mpy.
Lekojärvi

Lekojärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Ruuttupohjan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 850 metriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,2 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 427 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 6,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,8 metriä mpy.
Kajamanlampi

Kajamanlampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Kalaniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 1,2 kilometriä pitkä, 480 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 26 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 648 700 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 7,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,6 metriä mpy.
Kilpilampi (Äänekoski)

Kilpilampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Ruuttupohjan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 290 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 32 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys on 2,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 153,6 metriä mpy.
Nerulampi

Nerulampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Mason lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 1,0 kilometriä pitkä, 280 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 199 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys on 3,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy.
Soihmaslampi

Soihmaslampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Kalaniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 340 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 115 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 4,1 metriä ja suurin syvyys on 7,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,8 metriä mpy.
Palolampi (Äänekoski)

Palolampi on Keski-Suomessa Äänekoskella Myllypohjan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 330 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 140,5 metriä mpy.
Suojärvi (Äänekoski, Härkäpohja)

Suojärvi on Keski-Suomessa Äänekoskella Härkäpohjan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 790 metriä pitkä, 480 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 23 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 105 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,5 metriä ja suurin syvyys on 1,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139 metriä mpy.
Virkalampi (Viitasaari)

Virkalampi on Keski-Suomessa Viitasaarella Ilmolahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 270 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,1 metriä mpy.
Ollilampi (Viitasaari, Niinilahti)

Ollilampi on Keski-Suomessa Viitasaarella Ilmolahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 430 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 32 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys on 1,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 119,1 metriä mpy.
Luulampi (Viitasaari)

Luulampi on Keski-Suomessa Viitasaarella Ilmolahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 460 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,8 metriä mpy.
Iso-Säynäinen (Viitasaari, Ilmolahti)

Iso-Säynäinen on Keski-Suomessa Viitasaarella Ilmolahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,0 kilometriä pitkä, 410 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 18,8 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 353 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,9 metriä ja suurin syvyys on 5,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,9 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,1 metriä mpy.
Pieni-Säynäinen (Viitasaari, Ilmolahti)

Pieni-Säynäinen on Keski-Suomessa Viitasaarella Ilmolahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 740 metriä pitkä, 550 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 18,3 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 325 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,8 metriä ja suurin syvyys on 8,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 108,1 metriä mpy.
Jouhtjärvi (Viitasaari)

Jouhtjärvi on Keski-Suomessa Viitasaarella Ilmolahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 800 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,7 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 19 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys on 1,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,7 metriä mpy.
Ahvenislampi (Viitasaari, Lonnikko)

Ahvenislampi on Keski-Suomessa Viitasaarella Lonnikon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 660 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 259 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,6 metriä ja suurin syvyys on 8,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 148,1 metriä mpy.
Lonnikkolampi

Lonnikkolampi on Keski-Suomessa Viitasaarella Lonnikon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 390 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 35 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys on 2,7 metriä. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 147,2 metriä mpy.
Viitalampi (Viitasaari)

Viitalampi on Keski-Suomessa Viitasaarella Lonnikon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 250 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 28 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys on 2,3 metriä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 148,4 metriä mpy.
Tiihaanlampi

Tiihaanlampi on Keski-Suomessa Viitasaarella Niinilahden lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 340 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 14 900 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,9 metriä ja suurin syvyys on 1,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Viitasaaren reitin valuma-alueen (14.4) Keiteleen keskiosan alueella (14.42), jonka Keski-Keiteleen lähialueeseen (14.421) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,2 metriä mpy.