Kankaanpään terrorismiepäily

Kankaanpään terrorismiepäilyssä miesjoukkoa on tutkittu kokonaisuudesta, johon kuuluu terroristisessa tarkoituksessa tehtyjä rikoksia. Poliisin mukaan miehet muun muassa suunnittelivat räjähdeiskua Niinisalon vastaanottokeskukseen ja olivat varustautuneet tätä varten asein ja pommein. 
Kyseessä on Suomen ensimmäinen äärioikeistoon liittyvä terrorismirikosepäily. Satakunnan käräjäoikeus hylkäsi terrorismisyytteet, mutta tuomitsi epäillyt muista rikoksista 5. joulukuuta 2024.
Syytetyt.
Poliisi oli tutkinut tapausta vuodesta 2019 alkaen 3. joulukuuta 2021 Satakunnan käräjäoikeus vangitsi viisi kantasuomalaista, Kankaanpään seudulla ja Tampereella asunutta miestä. Terrorismirikoksen valmistelusta epäiltyyn viisikkoon kuuluvat vuosina 1996 ja 1998 syntyneet veljekset ja heidän vuonna 1996 syntynyt serkkunsa. Lisäksi joukkioon kuuluu kaksi vuonna 1995 syntynyttä miestä. Kahdella heistä on sama sukunimi. Jotkut heistä ovat käyneet kouluja Kankaanpään seudulla.
Ennen terrorismitutkintaa ryhmän jäsenet olivat syyllistyneet useisiin pahoinpitelyihin. Kaksi heistä tuomittiin kolmen kuukauden ehdolliseen vankeuteen syyskuussa 2019 tapahtuneesta vähemmistöön kuuluvan henkilön pahoinpitelystä. Juhannuksena 2020 ryhmän jäsenten epäiltiin puukottaneen yhtä henkilöä. Poliisin mukaan puukotuksen uhri ei kuulunut mihinkään vähemmistöryhmään. Joulukuussa 2019 tapahtui vähemmistöön kuuluvan henkilön pahoinpitely. Yhtä heistä epäillään törkeästä pahoinpitelystä lokakuussa 2019. Käräjäoikeus tuomitsi kaksi ryhmän jäsentä sakkohin pahoinpitelystä, joka tapahtui vappuna 2021: Vuonna 1995 syntynyt mies tuomittiin pahoinpitelystä ja vuonna 1998 syntynyt mies pahoinpitelystä ja laittomasta uhkauksesta. 
Vuonna 2014 yksi ryhmän jäsenistä oli pahoinpidellyt hänen kanssaan tappelun aloittaneen miehen nyrkkiraudalla erään paikallisen grillin edustalla. Tekijä tuomittiin sakkoihin hätävarjelun liioitteluna tehdystä pahoinpitelystä ja vaarallisen esineen hallussapidosta. Sakkotuomio jäi hovioikeuden päätöksellä pysyväksi. Seuraavana vuonna sama tekijä oli yrittänyt varastaa videokameran paikallisesta liikkeestä, ja hänet tuomittiin näpistyksestä sakkoihin.
Ideologia.
Poliisin mukaan kyseessä on radikaali äärioikeistolainen ryhmittymä, joka edustaa akselerationismiksi kutsuttua ideologiaa. Ideologian mukaan yhteiskunta on vihollinen, ja sen romahduttamista yritetään kiihdyttää terroriteoilla ja väkivallalla. Aftenposten mukaan miehet kuuluivat Atomwaffen Divisionin suomalaisjaostoon.
Apulaisvaltakunnansyyttäjän mukaan on olemassa näyttöä ryhmän ydinhenkilöiden pitkälle menneestä radikalisoitumisesta ja "uskonnollisia sävyjä saaneesta hurahtamisesta uusnatsistiseen, osin mytologiseen ideologiaan, johon liittyy akselerationistisia pyrkimyksiä".
Euroopan poliisivirasto Europol osallistui Kankaanpään ryhmää koskevaan tutkimukseen antamalla asiantuntija-apua. Europolin mukaan Kankaanpään ryhmän toiminnan vaikuttimena oli akselerationismin lisäksi ”apokalyptinen satanismi”. Kankaanpään ryhmän johtajan ottamista tatuoinneista ja hänen asunnostaan löytyneistä riimumerkeistä poliisi löysi yhteyden äärioikeiston sisäpiirissä tunnettuun kirjaan, jonka kuvauksen Ylen toimittaja arvioi sopivan satanismia käsittelevään radikaaliin teokseen nimeltä "21 polkua pimeyden valtakuntaan". Kirja kertoo Order of Nine Angles (Ona) -nimisestä suuntauksesta, jonka tavoitteena on nykyisen länsimaisen demokraattisen järjestelmän ja arvokulttuurin hävittäminen ja uuden maailman luominen kaaoksen ja tuhon kautta.
Varustautuminen.
Poliisin mukaan ryhmän jäseniin kohdistunut tutkinta alkoi vuonna 2019, jolloin heitä epäiltiin törkeästä ampuma-aserikoksesta. Joulukuussa 2019 tehdyissä kotietsinnöissä poliisi takavarikoi ryhmältä muun muassa kymmenkunta luvatonta ampuma-asetta. Aseiden joukossa oli taskuaseita ja haulikoita. Yksi aseista oli rynnäkkökiväärimallinen reserviläiskivääri, joka oli muutettu sarjatuliaseeksi. Lisäksi takavarikoitiin yli 3 000 patruunaa. Ryhmältä takavarikoitiin myös nelisenkymmentä kiloa dynamiittia; lähes 5 kiloa ilmeisesti Puolustusvoimille kuuluvaa lehtiruutia, josta poliisin mukaan oli tarkoitus valmistaa putkipommeja; sekä runsas määrä aikatulilankaa ja erityyppisiä räjähdenalleja. Lisäksi takavarikoitiin lannoitetta, joka sisältää ammoniumnitraattia. Ammoniumnitraatin ja polttoöljyn seoksesta valmistetaan räjähdysainetta nimeltä Anfo. Poliisin löytämistä materiaaleista on mahdollista rakentaa samankaltainen pommi, jonka Anders Behring Breivik räjäytti Oslossa vuonna 2011. Lannoitteesta oli myös valmistettu valmista räjähdysainetta. Lannoitetta oli yli 100 litraa. Lisäksi ryhmällä oli hallussaan runsaasti erilaisia sotilasvarusteita, kuten kaasunaamareita, kypäriä, maastopukuja ja taisteluliivejä.
Suunnitelma.
Poliisi epäilee, että ryhmän viisi miestä olivat opetelleet aseiden ja räjähdeaineiden käyttöä tehdäkseen räjähdeiskun Niinisalon vastaanottokeskukseen. Kyseinen vastaanottokeskus oli lopettanut toimintansa ennen ryhmän paljastumista, mutta ryhmä jatkoi terrori-iskun suunnittelua siitä huolimatta. 
Kun tyhjillään ollut vastaanottokeskus poltettiin maan tasalle 1. joulukuuta 2015, ryhmän johtaja julkaisi videon, joka oli kuvattu tulipalosta ennen palokunnan saapumista paikalle. Mies oli tuhopolton pääepäilty, mutta poliisi ei onnistunut keräämään riittävää näyttöä syytteen nostamiseksi. 
Poliisin tutkinta.
Ryhmän jäseniin kohdistettiin vuoden 2021 aikana laajamittaista salaista tiedonhankintaa. Telekuuntelulla ja salassa tarkkailemalla poliisi selvitti, että Kankaanpään ryhmän johtajalla oli läheiset välit Suomen tärkeimpiin äärioikeiston johtajiin muiden muassa uusnatsijärjestö Pohjoismaisessa vastarintaliikkeessä sekä yhdysvaltalaisten Hammerskins ja Atomwaffen Divisionin suomalaisiin alajahostoihin, joilla epäiltiin olevan merkittävä vaikutus Kankaanpään ryhmän toimintaan.
Ryhmän jäsenet olivat vuosien ajan syyllistyneet erilaisiin katuväkivaltatekohiin Kankaanpäässä. Ryhmällä oli sisäinen säännöstö, jota pantiin täytäntöön väkivallan uhalla. 
Pidätys.
Viisi miestä otettiin kiinni 30. marraskuuta 2021. Pidätyksessä Lounais-Suomen poliisi sai virka-apua keskusrikospoliisilta ja rajavartiolaitokselta. Epäiltyinä rikosnimikkeinä olivat terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelu ja terroristisessa tarkoituksessa tehty tahallinen räjähderikos..
Käräjäoikeus vapautti neljä vangittuna ollutta epäiltyä tammikuussa 2022 ja yhden jo aiemmin. 
Rikosnimikkeinä esitutkinnassa ovat terroristisessa tarkoituksessa tehty törkeä ampuma-aserikos, terroristisessa tarkoituksessa tehty tahallinen räjähderikos, kouluttautuminen terrorismirikoksen tekemistä varten ja terroristisessa tarkoituksessa tehty törkeä varkaus. Rikoksentekijällä katsotaan olevan terroristinen tarkoitus, jos hänen tarkoituksenaan on aiheuttaa vakavaa pelkoa väestön keskuudessa, tai vaihtoehtoisesti pakottaa viranomainen joko tekemään jotain, jättämään tekemättä jotakin tai sietämään jotakin tekoa.
Syytteet.
Apulaisvaltakunnansyyttäjä nosti syytteet kuutta henkilöä vastaan. Yhtä henkilöä syytetään terroristisessa tarkoituksessa tehdystä räjähderikoksesta ja kouluttautumisesta terrorismirikoksen tekemistä varten. Toista henkilöä syytetään kouluttautumisesta terrorismirikoksen tekemiseen. Neljää muuta syytetään pahoinpitelyistä, kiristyksestä, räjähde- ja ampuma-aserikoksista sekä anastamisesta. Syytekohtia on yhteensä 27. Epäillyt rikokset ovat tapahtuneet vuosina 2018–2023 Kankaanpäässä. 
Yksi vangittuna olleista henkilöistä tuomittiin ampuma-aserikoksesta ja räjähderikoksesta 50 päiväsakkoon, joita hänen ei tarvinnut maksaa, koska hän oli ollut vangittuna epäiltynä teosta, josta ei tuomittu. Hän sai kärsimys- ja ansionmenetyskorvauksia 11877 euroa. 
Oikeudenkäynti.
Oikeudenkäynti alkoi Satakunnan käräjäoikeudessa 17. syyskuuta 2024. Kokonaisuudelle varattiin neljä käsittelypäivää syys- ja lokakuussa. 
Satakunnan käräjäoikeus hylkäsi syytteet terrorismirikoksista 5. joulukuuta 2024. 
Käräjäoikeus totesi, että kaksi pääsyytettyä olivat kiinnostuneet ja suhtautuneet hyväksyvästi rasismiin ja akselerationistiseen aatteeseen. Käräjäoikeuden mukaan jäi kuitenkin näyttämättä, että miehet olisivat harjoittaneet, varustaneet tai valmistaneet itseään mihinkään yksilöityyn väkivallantekoon, esimerkiksi vastaanottokeskuksen räjäyttämiseen.
28-vuotias mies tuomittiin vuoden ja neljän kuukauden ehdolliseen vankeuteen muun muassa törkeästä ja perusmuotoisesta pahoinpitelystä, räjähderikoksesta, ampuma-aserikoksesta sekä kätkemisrikoksesta.
29-vuotias mies tuomittiin vuoden ja neljän kuukauden ehdolliseen vankeuteen muun muassa törkeästä ja perusmuotoisesta pahoinpitelystä, räjähderikoksesta, ampuma-aserikoksesta sekä kätkemisrikoksesta ja törkeästä kiristyksestä.
Vuonna 1998 syntynyt mies tuomittiin törkeästä pahoinpitelystä, ampuma-aserikoksesta ja kätkemisrikoksesta reilun vuoden ehdolliseen vankeuteen. Mies on myöhemmin saanut tuomion lievästä ampuma-aserikoksesta, toisen vahingoittamiseen soveltuvan esineen tai aineen hallussapidosta sekä poliisin vainoamisesta, joista seurasi neljä kuukautta ehdollista vankeutta ja 1200€ korvaukset.
Vuonna 1996 syntynyt mies tuomittiin törkeästä pahoinpitelystä vuoden ehdolliseen vankeuteen.
Vuonna 2000 syntynyt mies tuomittiin pahoinpitelystä kahdeksan kuukauden ehdolliseen vankeuteen.
Apulaisvaltakunnansyyttäjä Jukka Rappe on määrännyt jutun syyttäjät hakemaan muutosta käräjätuomioon. Asia etenee Vaasan hovioikeuden käsiteltäväksi, jos hovioikeus myöntää syyttäjälle jatkokäsittelyluvan.