Ruotsin sosiaalidemokraattinen nuorisoliitto

Sveriges socialdemokratiska ungdomsförbund (SSU) ("Ruotsin sosiaalidemokraattinen nuorisoliitto") on ruotsalainen vuonna 1917 perustettu poliittinen nuorisojärjestö, joka toimii yhteistyössä sosiaalidemokraattisen puolueen ja ammattialojen keskusjärjestö LO:n kanssa.
Ideologia.
SSU:n korostamia kärkiteemoja ovat taloudellinen tasa-arvoisuus, ilmastonmuutoksen torjunta, feminismi, antirasismi, kansainvälinen solidaarisuus, laadukas koulutus, korkea työllisyys, demokratia, kohtuuhintainen asuminen, kaikille tarjolla olevat mielenterveyspalvelut ja sairaanhoito sekä toimiva oikeusvaltio.
Historia.
SSU muodostui vuonna 1917, kun sosiaalidemokraattinen puolue Hjalmar Brantingin johdolla erotti tuolloisen nuorisoliittonsa SDUF:n, jonka johtoon oli noussut vallankumouksellinen siipi. Heinäkuussa 1917 perustettiin Eskilstunassa "Nya Socialdemokratiska Ungdomsklubb", joka alkoi ajaa uuden nuorisoliiton perustamista, mikä tapahtui saman vuoden lokakuussa Tukholmassa pidetyssä kongressissa. SSU:n jäsenmäärä kasvoi tasaisesti, ja 1930-luvun puolivälissä se oli jo yli 100 000. Suosiota selitti se, että liitossa tehtiin paljon muutakin kuin politiikkaa: urheiltiin, tanssittiin, pidettiin leirejä, katseltiin elokuvia ja niin edelleen. 1950-luvulla jäsenmäärä kääntyi nopeaan laskuun kaupungistumisen myötä, ja 1960-luvulta lähtien opiskelijat ovat muodostaneet merkittävän osan jäsenistöstä. SSU on pitkään toiminut ponnahduslautana tuleville sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikoille, mutta toisinaan järjestö on myös asettunut poliittisissa kysymyksissä toiselle kannalle kuin emopuolueensa – esimerkiksi vuonna 1994 se suositteli äänestämään EU-jäsenyyttä vastaan.
Organisaatio.
SSU jakautuu SSU-piireihin, jotka puolestaan jakautuvat SSU-kuntiin. SSU-piirien rajat noudattelevat pääosin Ruotsin läänien rajoja ja SSU-kuntien rajat Ruotsin kuntien rajoja. Lisäksi voidaan perustaa SSU-klubeja esimerkiksi kouluihin tai työpaikoille.
Joka toinen vuosi järjestetään SSU:n liittokokous, joka valitsee liittohallituksen. Liittokokouksessa on 249 edustajaa, eri määrä eri piireistä niiden jäsenmäärän mukaisesti. Liittokokousten välillä liittohallitus huolehtii SSU:n toiminnasta. Viimeisin liittokokous pidettiin elokuussa 2021 digitaalisesti koronapandemian takia.
Jäsenyys.
Järjestön jäseneksi voivat liittyä 13 vuotta täyttäneet. Yli 35-vuotiaat jäsenet ovat kannatusjäseniä, joita ei esimerkiksi lasketa mukaan, kun liittokokouksen edustajapaikkoja jaetaan piireille. Aiemmin jäsenyys maksoi 20 kruunua vuodessa, mutta vuodesta 2018 se ollut ilmainen. Samalla vuosittain uusittava jäsenyys muutettiin kaikkien kohdalla kulkemaan kalenterivuosittain, kun se aiemmin oli pitänyt uusia siihen päivämäärään mennessä, jolloin itse oli liittynyt järjestöön.
SSU:n jäsenien edellytetään liittyvän myös Ruotsin sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen SAP:n jäseneksi. Niiden jäsenien, jotka ovat palkansaajia, edellytetään liittyvän lisäksi ammattiliittoon. SSU:n jäsen ei saa kuulua järjestöihin, joiden tavoitteet ovat vastakkaisia SSU:n kanssa.
Luettelo puheenjohtajista.
SSU:n puheenjohtajina ovat toimineet monet myöhemmin valtakunnanpolitiikan huipulle nousseet henkilöt, kuten pääministeri Ingvar Carlsson, ulkoministeri Anna Lindh ja sisäministeri Mikael Damberg.
Kansainvälinen yhteistyö.
SSU kuuluu Pohjoismaiden sosiaalidemokraattisten nuorisojärjestöjen kattojärjestö FNSU:hun ja Sosialististen nuorten kansainväliseen liittoon IUSY:hyn.