Ramsteinin lentotukikohdan kokous vuonna 2022

Ramsteinin lentotukikohdan kokous oli Yhdysvaltojen järjestämä kansainvälinen konferenssi, joka pidettiin 26. huhtikuuta 2022 Ramsteinin lentotukikohdassa Saksassa. Kokouksen tarkoituksena oli keskustella Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan, erityisesti Ukrainan puolustuskyvystä, sekä luvata ja koordinoida Ukrainalle jatkotukea - myös sodan jälkeen. Kokoukseen osallistui edustajia ja korkea-arvoisia puolustusvirkamiehiä yli 40 valtiosta, joista suurin osa oli Naton ja EU:n jäseniä, mutta mukana oli myös maita Afrikasta ja Aasiasta.
Kokous oli osa Ukrainan puolustuksen neuvotteluryhmää, joka tunnetaan myös nimellä Ukrainan puolustusyhteistyöryhmä, joka on pitänyt 23 kokousta, viimeisin 13. kesäkuuta 2024.
Vuonna 2024 Washingtonissa pidetyssä Naton huippukokouksessa Jens Stoltenberg ilmoitti, että Nato perustaa uuden komentokeskuksen (NATO Security Assistance and Training for Ukraine), jonka tehtävänä on suunnitella, koordinoida ja järjestää Ukrainan tarvitseman turvallisuusavun toimittaminen, jotta se voi voittaa taistelunsa nyt ja tulevaisuudessa.
Osallistujat ja läsnäolijat.
Kokouksessa oli läsnä yli 40 valtiota, sekä Naton jäseniä että Naton ulkopuolisia maita. Kaikki Natoon ja/tai Euroopan unioniin kuuluvat maat osallistuivat. Joidenkin maiden, muun muassa Israelin ja Qatarin, edustajat osallistuivat kokoukseen, mutta heitä ei mainittu virallisella osallistujalistalla. Washington Postin mukaan Naton ulkopuolisten maiden, kuten Japanin, Kenian ja Tunisian, mukaan ottaminen oli "osa pyrkimystä laajentaa Ukrainalle annettavaa olennaista ja symbolista tukea Euroopan ja liittokunnan ulkopuolelle". Muita Naton ja EU:n ulkopuolisia osallistujia olivat Australia, Jordania, Liberia, Marokko, Uusi-Seelanti ja Etelä-Korea.
Konferenssi järjestettiin alle viikon varoitusajalla. Vaikka sitä ei järjestetty Naton johdolla, Naton pääsihteerin Jens Stoltenbergin oli tarkoitus osallistua siihen. Hän ei kuitenkaan voinut osallistua tilaisuuteen flunssan vuoksi. Useimmista maista osallistujat olivat fyysisesti läsnä, mutta Etelä-Korea ja Japani osallistuivat virtuaalisesti.
Kokous.
Kokouksessa Ukrainan kerrotaan esittäneen puolustustarpeitaan. Useat maat, kuten Saksa ja Kanada, ilmoittivat Ramsteinissa uusista raskaiden aseiden toimituksista Ukrainaan.
Kokouksen järjestäjä, Yhdysvaltain puolustusministeri Lloyd Austin, joka oli vieraillut Kiovassa muutamaa päivää aiemmin, kertoi kokouksessa, että hänen "vierailunsa vain vahvisti kiireellisyyden tunnetta, kiireellisyyden tunnetta, jonka tiedän meidän kaikkien tuntevan", ja totesi, että hän haluaisi, että "koko tämänpäiväinen ryhmä lähtee pois niin, että sillä on yhteinen ja avoin käsitys Ukrainan lähitulevaisuuden turvallisuustarpeista, koska aiomme jatkaa taivaan ja maan liikuttamista, jotta voimme toteuttaa ne". Suljettujen ovien takana kenraali Mark Milleyn kerrotaan todenneen, että "seuraavat kaksi, kolme, neljä viikkoa ratkaisevat tämän sodan lopputuloksen", ja todenneen, että "aika ei ole Ukrainan puolella". Austin totesi myös, että konferenssissa pyrittiin "auttamaan Ukrainaa voittamaan taistelu Venäjän epäoikeudenmukaista hyökkäystä vastaan ja rakentamaan Ukrainan puolustuskykyä huomisen haasteita varten" ja että "haluamme vaikeuttaa Venäjän uhkailua naapureitaan kohtaan ja vähentää sen mahdollisuuksia tehdä niin". Austin kommentoi myös iskujen sarjaa, joka alkoi kokousta edeltävänä päivänä 25. huhtikuuta Venäjän tukemassa Transnistrian separatistisessa tasavallassa, joka on kansainvälisesti tunnustettu osaksi Moldovaa. Hän totesi tarkemmin sanottuna, että hän "ei ole aivan varma, mistä tässä on kyse, mutta se on asia, johon me keskitymme".
Saksan puolustusministeri Christine Lambrecht ilmoitti kotimaisen ja kansainvälisen painostuksen vuoksi Ramsteinissa, että Ukrainalle tarjotaan teollisuusvarastoista Gepard-ilmatorjuntapanssarivaunuja, ja totesi, että "Saksa yhdessä liittolaistensa kanssa seisoo lujasti Ukrainan ystävien puolella, jotka tarvitsevat niitä kipeästi". Tämä merkitsi suurta muutosta Saksan politiikassa, sillä se oli aiemmin epäröinyt lähettää raskaita aseita Ukrainaan. Lambrecht totesi myös, että ukrainalaisia sotilaita koulutettaisiin käyttämään järjestelmiä Saksan maaperällä.
Jälkiseuraukset ja reaktiot.
Puolustusministeri Austinin mukaan konferenssista on tarkoitus muuttaa Ukrainan itsepuolustusta käsitteleväksi kuukausittaiseksi "kontaktiryhmäksi". Yksi sen painopisteistä on yhteistyön järjestäminen teollisuusalalla, jotta voidaan vastata "ampumatarvikkeiden ja asejärjestelmien valtavaan kysyntään". Sen on määrä olla avoin kaikille maille, jotka haluavat osallistua Ukrainan puolustusvalmiuksien kehittämiseen, ja Yhdysvallat odottaa, että useammat maat liittyvät tuleviin kokouksiin virtuaalisesti.
Kokouksen jälkeen Ukrainan puolustusministeri Oleksi Reznikov totesi Twitterissä, että "Tarvitsemme aseita. Nykyaikaisia aseita. Suurta määrää nykyaikaisia raskaita aseita". Hän kutsui konferenssia myös "merkittäväksi kokoukseksi" ja totesi, että " mullistavia filosofisia muutoksia on tapahtunut".
Kielin yliopiston turvallisuuspoliittisen instituutin ulkopuolinen tutkija Marcel Dirsus kutsui Saksan Ramsteinissa antamia lausuntoja "voimakkaaksi signaaliksi" Saksan viimeaikaisten ristiriitaisten lausuntojen ja vastahakoisuuden jälkeen.
Ukrainan entinen Yhdysvaltain-suurlähettiläs Volodymyr Jeltšenko on todennut, että tapaaminen saattoi merkitä "Putinin vastaisen koalition" virallista perustamista. Ukrainalainen politiikan tutkija ja Ukrainan katolisen yliopiston vararehtori Dmytro Šerenhovskyi totesi, että kokous merkitsi merkittäviä muutoksia kansainvälisessä turvallisuusarkkitehtuurissa.
Euromaidan Pressin mukaan "Ramsteinin kokous osoittaa tietyssä mielessä kansallisten johtajien vähittäistä lisääntyvää valmiutta ottaa vastuuta maailmanlaajuisesta johtajuudesta" ja toteaa myös, että " Yhdysvaltain ilmavoimien Ramsteinin tukikohdassa pidettyä kokousta on jo kutsuttu historialliseksi Ukrainalle".