tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Fotometria (tähtitiede)

Fotometria on tähtitieteessä käytetty tekniikka, jolla tarkoitetaan tähtitaivaan kohteen sähkömagneettisen säteilyn intensiteetin mittaamista. Jos mittauksia tehdään useilla eri aallonpituuskaistoilla, eli tutkitaan myös intensiteetin aallonpituusriippuvuutta, puhutaan spektrofotometriasta.
Menetelmät.
Ennen CCD-kennojen yleistymistä mittausmenetelmänä käytettiin valosähköistä fotometriaa, jossa yksittäisen kohteen valo ohjattiin valoherkkään soluun. Nykypäivänä yleisempi käytäntö on valokuvauksellinen fotometria, joka mahdollistaa useiden kohteiden valottamisen samanaikaisesti. CCD-kenno voidaan ajatella useaksi yksittäiseksi fotometriksi. 
Valokuvauksellinen fotometria mahdollistaa kolme erilaista menetelmää: absoluuttinen, suhteellinen ja differentiaalinen fotometria. Absoluuttisen fotometrian tavoite on mitata yksittäisen kohteen näennäinen kirkkaus. Mittauksesta vähennetään muualta taivaalta sironnut valo sekä teleskoopin lämmöstä johtuva kohina. Suhteellisessa ja differentiaalisessa fotometriassa havaitaan useampaa kohdetta yhtäaikaisesti. Koska kohteiden mittaukseen vaikuttavat samat virheet, kohteiden kirkkauksien erotus on tarkempi kuin absoluuttisessa fotometriassa mitattu yhden kohteen kirkkaus. Suhteellisessa fotometriassa ainakin yksi mitatuista kohteista on hyvin tunnettu, jolloin mittausvirhe saadaan havaittua ja tunnettua kirkkautta vertaamalla. Differentiaalisessa fotometriassa ollaan kiinnostuneita vain havaittujen kohteiden kirkkauksien erotuksesta. Differentiaalinen fotometria on menetelmistä suoraviivaisin ja sitä käytetään eniten esimerkiksi valokäyrien mittaamiseen.
Sovellutukset.
Fotometriaa käytetään tähtitieteessä erityisesti tähtien kirkkauden mittaamiseen. Spektrofotometrisin mittauksin on mahdollista saada tietoa myös esimerkiksi tähtien lämpötiloista ja kemiallisesta koostumuksesta. Muuttuvien tähtien sekä kaksoistähtien tapauksessa kiinnostavat myös tähtien valokäyrät. Kaukaisempia fotometrisiä kohteita ovat esimerkiksi supernovat ja aktiiviset galaksiytimet.
Aurinkokuntatutkimuksessa fotometrisin mittauksin havaitaan erityisesti asteroideja. Asteroidien valokäyristä saadaan tietoa esimerkiksi niiden koosta ja pyörimisnopeudesta. Kaukaisten asteroidien tapauksessa voidaan käyttää ylikulkumenetelmää: Kun asteroidi kulkee tähden edestä, se varjostaa tähden valoa, jolloin on mahdollista saada tietoa asteroidin koosta ja muodosta. Samaa menetelmää käytetään eksoplaneettatutkimuksessa. Tähden hetkellisen himmenemisen taajuutta ja syvyyttä tutkimalla saadaan tietoa esimerkiksi eksoplaneettojen kiertoajasta ja koosta. Myös aurinkokuntatutkimuksessa spektrofotometriset mittaukset ovat tärkeässä osassa kohteiden kemiallisen koostumuksen mittaamiseksi. Spektrofotometrian lisäksi käytetään myös polarimetrejä, jotka havaitsevat valon värähtelysuunnan muutoksia ja antavat tietoa esimerkiksi asteroidien pinnan muodoista ja koostumuksesta tai komeetan komasta.
Alamagan

Alamagan on Yhdysvaltain Pohjois-Mariaaneihin kuuluva asumaton tuliperäinen saari Tyynellä valtamerellä. Se muodostuu kerrostulivuoresta Paganin etelä- ja Guguanin pohjoispuolella.
Alamaganin pinta-ala on 11 km² ja korkein kohta 744 metriä merenpinnasta. Saarella elää luonnossa uhanalainen mariaanienrastaskerttunen. Tulivuorenpurkauksia arvellaan sattuneen vuosina 1864 ja 1887.
Alamagan on osa Pohjois-Mariaanien Pohjoissaarten kuntaa. Vuonna 2000 asukkaita oli kuusi ja vuonna 2005 seitsemän. Vuonna 2009 saaren asukkaat evakoitiin taifuunin tieltä, minkä jälkeen saari on ollut asumaton.
Al-Kut

Kut () on kaupunki Itä-Irakissa, Tigrisin vasemmalla rannalla, noin 160 km etelään Bagdadista. Se asukasluku vuonna 2009 oli noin 375 000. Se on Wasitin maakunnan pääkaupunki.
Kutin vanha kaupunki on joen jyrkässä mutkassa, ja siitä on vain kapea maayhteys. 
Kut on ollut vuosisatoja mattokaupan keskus. Se sijaitsee hedelmällisen maanviljelyalueen keskellä. Kaupungin lähellä sijaitsi myös Bagdadin ydintutkimuslaitos.
Kutissa käytiin raskaita taisteluja ensimmäisessä maailmansodassa, kun brittiläinen Mesopotamian siirtoarmeija marssi kenraali Charles Townshendin johdolla pohjoiseen Basrasta syyskuussa 1915. Syyskuun 26. alkaneessa taistelussa osmanit ajettiin kaupungista ja kahden kuukauden jälkeen Townshend jatkoi etenemistä pohjoiseen. Ktesifonin taistelun jälkeen britit peräytyivät takaisin Kutiin, jonne turkkilaiset Colmar von der Goltzin johdolla saartoivat heidät. Townshend antautui huhtikuun lopussa 1916.
Studenican luostari

Studenican luostari sijaitsee Serbian keskiosassa, 40 km:n etäisyydellä Kraljevon kaupungista. Se on Serbian ortodoksiluostareista suurimpia ja vauraimpia. Luostarin perusti vuonna 1190 keskiaikaisen Serbian valtion perustaja Stefan Nemanja. Luostarissa on kaksi valkoisesta marmorista rakennettua kirkkoa: Pyhän Neitsyen kirkko ja Kuninkaan kirkko. Luostari tunnetaan ennen kaikkea 1200- ja 1300-luvuilta peräisin olevista seinämaalauksistaan.
Luostari on Unescon maailmanperintökohde.
Walter Davis (kolmiloikkaaja)

Walter Davis (s. 2. heinäkuuta 1979 Lafayette, Louisiana) on yhdysvaltalainen yleisurheilija, joka kilpailee pituushypyssä ja kolmiloikassa.
Davis osallistui ensimmäisiin arvokisoihinsa Sydneyn olympialaisissa 2000, jossa hän oli kolmiloikassa yhdestoista tuloksella 16,61. Edmontonin MM-kisoissa 2001 hän sijoittui kolmiloikassa viidenneksi hypittyään 17,20. Vuonna 2002 hän oli GP-finaalin kuudes ja sijoittui maailmancupissa toiseksi. 2003 hän voitti Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa hopeaa tuloksella 17,35. Pariisin ulkoratojen MM-kisoissa hän karsiutui kolmiloikassa, mutta sijoittui pituushypyssä seitsemänneksi tuloksella 802. Kauden lopuksi hän sijoittui kolmiloikassa toiseksi.
Vuonna 2004 Davis kilpaili Ateenan olympialaisissa sijoittuen kolmiloikassa yhdenneksitoista ja karsiutuen pituushypyssä. hän oli kolmiloikassa seitsemäs. Helsingin MM-kisoissa 2005 Davis karsiutui pituushypyssä, mutta voitti kolmiloikassa maailmanmestaruuden tuloksella 17,57. hän oli kolmas. Davis avasi kilpailukautensa 2006 voittamalla sisäratojen maailmanmestaruuden Moskovan sisäratojen MM-kisoissa loikittuaan 17,73. hän oli kolmas ja yleisurheilun maailmancupissa ensimmäinen.
Davis sai Osakan MM-kilpailuissa 2007 pronssia kolmiloikassa tuloksella 17,33. Myöhemmin samana vuonna hän voitti loikittuaan 17,35. Seuraavana vuonna hän oli kolmiloikassa neljäs. Berliinin MM-kilpailuissa 2009, Dohan sisäratojen MM-kilpailuissa 2010 ja Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän karsiutui saman lajin loppukilpailusta.
Vuonna 2014 Davis sai vuoden kilpailukiellon laiminlyötyään olinpaikkatietojensa ilmoittamisen kolmesti vuoden aikana. Hän ei ollut kilpaillut huipputasolla vuoden 2012 Yhdysvaltain olympiakarsintojen jälkeen, mutta ei ollut kuitenkaan virallisesti lopettanut uraansa.
Sykloheksaanitioli

Sykloheksaanitioli on orgaaninen yhdiste, joka on normaaliolosuhteissa olomuodoltaan väritöntä nestettä. Sillä on tunnusomainen haju. Sen kemiallinen kaava on C6H11SH. Sykloheksaanitiolista käytetään myös nimeä "sykloheksyylimerkaptaani".
Sen leimahduspiste on 43 °C c.c.
Sykloheksaanitiolia valmistetaan sykloheksanolin tai syklohekseenin ja divetysulfidin reaktiolla. Yhdistettä käytetään kumien valmistuksessa..
Ympäristö- ja terveysvaikutukset.
Lyhytaikainen altistus ärsyttää silmiä, ihoa ja hengitysteitä.
Chūō-ku (Fukuoka)

Chūō-ku (, ’keskustan suuralue’) on yksi Japanin Kyūshūn saarella Fukuokan prefektuurissa sijaitsevan Fukuokan kaupungin seitsemästä suuralueesta. Nimensä mukaisesti kaupungin keskiosassa sijaitsevan suuralueen pinta-ala on 15,40 neliökilometriä ja siellä on 195 474 asukasta (vuonna 2017).
Chūōn suuralueeseen kuuluvat muun muassa Tenjinin ja Daimyōn kaupunginosat, jotka ovat kaupungin tiheimmin rakennettuja. Alueella toimivat ACROS Fukuoka ja Fukuokan taidemuseo.
Minami-ku (Fukuoka)

Minami-ku (, ’eteläinen suuralue’) on yksi Japanin Kyūshūn saarella Fukuokan prefektuurissa sijaitsevan Fukuokan kaupungin seitsemästä suuralueesta. Se sijaitsee nimensä mukaisesti Fukuokan ydinkeskustan eteläpuolella. Minamin suuralueen pinta-ala on 30,98 neliökilometriä ja siellä on 258 442 asukasta (vuonna 2017).
Minami-ku rajoittuu Fukuokan Chūōn, Hakatan, Jōnanin ja Sawaran suuraleisiin sekä Kasugan kaupunkiin ja Nagakawan maaseutukaupunkiin.
Alma Cogan

Alma Cogan (oik. Alma Angela Cohen; 19. toukokuuta 1932 Whitechapel – 26. lokakuuta 1966 Lontoo) oli englantilainen laulaja. Hän aloitti uransa 1940-luvun lopussa orkesterin solistina 15-vuotiaana ja toimi aluksi varieteetaiteilijana. Muutettuaan Lontooseen hän alkoi esittää perinteistä popmusiikkia. 
Cogan oli aikansa parhaiten palkattu naispuolinen viihdetaiteilija Englannissa. Hän tuli tunnetuksi kikattavasta laulutyylistään, joka syntyi vahingossa hänen levyttäessään laulua ”If I Had a Golden Umbrella”. Suomessa hänen tunnetuimpia kappaleitaan olivat ”The Tennessee Waltz” ja ”I Love You Much, Too Much”. Cogan kuoli munasarjasyöpään vain 34-vuotiaana vuonna 1966.
Guguan

Guguan on yksi Pohjois-Mariaanien saarista. Se sijaitsee Tyynellämerellä Alamaganin etelä- ja Sariganin pohjoispuolella.
Guguanilla sattui tulivuorenpurkaus 1883. Saaren pinta-ala on 4,24 km². Korkein kohta on noin 300 metriä merenpinnasta.
Guguanin eläimistöön kuuluu muun muassa mariaanienisojalka. Vakituista ihmisasutusta saarella ei ole. Saarta hallitaan osana Pohjois-Mariaanien Pohjoisaarten kuntaa.
Jōnan-ku

Jōnan-ku () on yksi Japanin Kyūshūn saarella Fukuokan prefektuurissa sijaitsevan Fukuokan kaupungin seitsemästä suuralueesta. Se sijaitsee sisämaassa Fukuokan keskiosassa kaupungin ydinkeskustan lounaispuolella. Jōnan-kun pinta-ala on 15,99 neliökilometriä ja siellä on 131 145 asukasta (vuonna 2017).
Jōnan-ku oli toukokuun alkuun 1982 saakka osa suurempaa Nishin suuraluetta, josta erotettiin tuolloin Jōnanin ja Sawaran suuralueet. Jōnan-ku on pääasiassa asuinaluetta. Vaikka se sijaitsee lähellä keskustaa, se on kärsinyt ruuhkista kunnollisen liikenneinfrastruktuurin puutteessa. Vuonna 2005 avattu Fukuokan metron Nanakuma-linja toi tilanteeseen jonkin verran parannusta.
Suuralueella sijaitsee Fukuokan yliopisto. Fukuokan Saint Sulpicen pappisseminaari on rakennettu 1950-luvulla, ja siellä koulutetaan japanilaisia katolisia pappeja. Historiallisia nähtävyyksiä ovat Kikuchin pyhäkkö ja Yūsentein puisto.
Cara Mia (Matin ja Tepon albumi)

Cara Mia on Matin ja Tepon kolmas studioalbumi. Albumi on myynyt kultalevyn oikeuttavan määrän.
Kapiteeli (arkkitehtuuri)

Kapiteeli ( &lt; "caput", ’pää’) eli pylväänpää on klassisessa arkkitehtuurissa pylvään, pilarin tai pilasterin vartta leveämpi ja tavallisesti koristeellisesti muotoiltu yläosa, jonka päällä entablementti eli palkisto lepää.
Varhaisimmat kapiteelit ovat peräisin Egyptistä, ja niiden pohjana olivat kasviaiheet. Kapiteelilla oli huomattava merkitys antiikin kreikkalaisen arkkitehtuurin ja sittemmin roomalaisen arkkitehtuurin klassisissa pylväsjärjestelmissä, ja pylväsjärjestelmät erottaakin toisistaan helpoimmin erilaisten kapiteelien perusteella. Kreikassa käytettiin useimmiten doorilaisen ja joonialaisen pylväsjärjestelmän mukaisia kapiteeleja, ja Roomassa korinttilaisen pylväsjärjestelmän mukaisia kapiteeleja.
Kapiteeli koostui doorilaisessa ja joonialaisessa pylväsjärjestelmässä ulospäin kaartuvasta "ekinuksesta" ja korinttilaisessa pylväsjärjestelmässä korimaisesta "kalathoksesta", sekä näiden yläpuolella kaikissa pylväsjärjestelmissä olleesta "abakus"-laatasta.
Svetisismi

Svetisismi eli "ruotsalaisuus" tarkoittaa kielitieteessä ruotsista muuhun kieleen siirtynyttä lauserakennetta tai sanaa.
Suomen kielenhuollossa on svetisismejä perinteisesti pidetty kartettavina. Esimerkiksi E. A. Saarimaan vuosina 1930 ja 1947 ilmestyneissä kielenoppaissa pidettiin useita ilmaustyyppejä kartettavina nimenomaan niiden (oletetun) ruotsin mallin mukaisuuden vuoksi. Osa näistä on sittemmin hyväksytty yleiskieleen. Saarimaa käytti yleensä termiä ruotsinvoittoisuus ja svetisismiä lähinnä kartettavimpien ilmausten leimaamiseen.
Suomen yleiskielessä on useita vakiintuneessa käytössä olevia lainasanoja ruotsista, joita ei kuitenkaan yleisesti mielletä svetisismeiksi.
Esimerkkejä.
Yleinen suomen kielessä esiintyvä svetisismi on "löytyä"-sanan käyttö "olla"- tai "sijaita"-sanan asemesta sellaisissa tapauksissa, joissa "löytyä"-sanan objekti ei löydy etsimällä (esimerkiksi "kaapista löytyy kaksi kirjaa", ruots. "det finns två böcker i skåpet").
Myös tyyppi ”omenat ovat loppu” virkkeen ”omenat ovat lopussa” sijaan on svetisismi (vrt. ruotsin "äpplena är slut"). . 
Osa aikaisemmin svetisismeiksi koetuista ilmauksista on vakiintunut suomen yleiskieleen. Esimerkiksi ennen kartettiin tekemisen tavan ilmaisemista adessiivilla, koska niissä nähtiin suomen kielelle vieraita ilmaisutapoja (vrt. ruotsin "med"-rakenne). Suositus ei tosin ollut aivan ehdoton, vaan hyväksyttiin tavan ilmaisijoina adessiivit "avulla", "luvalla", "suostumuksella" ja "sillä ehdolla".. Suomen kielen lautakunnan päätöksestä keväällä 2003 päätettiin suositusta löyhentää ja alettiin hyväksyä sellaisetkin tapaa ilmaisevat adessiivirakenteet kuin "tehdä työtä ilolla tai "siivota huolella.
Svetisismejä ilmenee etenkin puhekielessä. Usein käytetään muodollista subjektia eli "se on" -passiivia (vrt. ruotsin "det är"). Esimerkiksi virkkeen ”On vaikea ymmärtää, miksi hän tekee niin” asemesta sanotaan: ”Se on vaikea ymmärtää, miksi hän tekee niin” (toinen esimerkki: ”Se on kiva päivä tänään”).
Muita esimerkkejä suomen svetisismeistä:
Svetisismi tyylikeinona kirjallisuudessa.
Saarimaa kiinnitti huomiota Aleksis Kiven tapaan käyttää svetisismejä tai kyökkisuomea koomisina tehokeinoina näytelmissään.
Jarmo Papinniemi

Jarmo Juhani Papinniemi (8. tammikuuta 1968 Imatra – 2. lokakuuta 2012 Helsinki) oli suomalainen kirjallisuuskriitikko ja kulttuuritoimittaja. Hän oli kirjallisuuslehti "Parnasson" päätoimittaja 2005–2012 ja sitä ennen Yleisradion TV-uutisten toimittaja ja kulttuuritoimittaja 1998–2005. 
Elämä ja ura.
Papinniemi valmistui filosofian maisteriksi Helsingin yliopistosta 1995. Hän toimi vuodesta 1989 muun muassa "Etelä-Saimaan", "Uuden Suomen" ja "Demarin" kirjallisuusarvostelijana. 
Vuonna 1999 Papinniemi toimitti yhdessä Seppo Puttosen kanssa Yleisradiolle sataosaisen kirjallisuussarjan "Tuhat vuotta – sata kirjaa". He tekivät myös pienoisesseistä koostuvan kirjan "Sata kirjaa" (Atena, 2003). Yhdessä Kaisa Neimalan kanssa Papinniemi julkaisi kirjallisuutta esittelevät teokset "Lukukirja: Kirja kirjoista" (Otava, 2008) ja "Aloittamisen taito" (Avain, 2010). Vuonna 2011 ilmestyi Ilkka Kuusiston muistelmateos "Sävelten siivilä", jonka Papinniemi kirjoitti yhdessä säveltäjä Kuusiston kanssa.
Papinniemi käsikirjoitti ja ohjasi pitkät televisiodokumentit "Mikko Franck, matkalla" (1998) ja "Suuri suomalainen: Aleksis Kivi" (2004).
Papinniemi osallistui muun muassa Finlandia-, Runeberg- ja Eino Leinon palkintojen lautakuntiin. Kesällä 2007, 2009 ja 2011 hän toimi Lahden kansainvälisen kirjailijakokouksen puheenjohtajana yhdessä kääntäjä, kirjailija Virpi Hämeen-Anttilan kanssa.
Papinniemi oli naimisissa pianisti Tuula Hällströmin kanssa. Papinniemi kuoli lokakuussa 2012 sairauskohtaukseen.
Re-Volt

Re-Volt on Acclaim Entertainmentin vuonna 1999 julkaisema RC-autoilupeli. 
Pelaaminen.
Peli sisältää 28 autoa ja 13 kilparataa, joiden lisäksi pelissä on mukana erillinen Stunt Arena vapaata ajelemista ja tähtien keräämistä varten. Autot on luokiteltu viiteen eri luokkaan. Nämä luokat ovat Rookie (aloittelija), Amateur (amatööri), Advanced (kehittynyt), Semi-Pro ja Pro. Myös radat on jaettu eri ryhmiin niiden haastavuuden mukaisesti - helppoihin (Easy), keskitasoisiin (Medium), vaikeisiin (Hard) ja erittäin vaikeisiin (Extreme). Autot ja radat avautuvat Championship -moodin menestyksen mukaisesti.
Perinteisen ajamisen lisäksi kilpailujen aikana on saatavilla erilaisia aseita, joiden päätarkoituksena on häiritä vastustajia. Aseet saadaan ajamalla kentällä olevien salamoiden läpi, jonka jälkeen peli arpoo aseen. Mitä huonommin pelaajalla kilpailussa menee, sitä todennäköisempää on, että hän saa jonkun pelin paremmista aseista. Päinvastoin jos pelaaja menestyy kilpailussa hyvin, hän todennäköisimmin saa jonkun huonomman.
Autot.
Rookie: RC Bandit, Dust Mite, Phat Slug, Col. Moss, Harvester, Dr. Drudge, Volken Turbo, Sprinter XL
Amateur: RC San, Candy Pebbles, Genghis Kar, Aquasonic, Mouse
Advanced: Evil Weasel, Panga TC, R6 Turbo, NY 54, Bertha Ballistics
Semi-Pro: Pest Control, Adeon, Pole Poz, Zipper, Rotor
Pro: Cougar, Humma, Toyeca, AMW
Radat.
Easy: Toys in the hood 1, SuperMarket 2, Museum 2, Botanical Garden
Medium: Toy World 1, Ghost Town 1, Toy World 2
Hard: Toys in the hood 2, Toytanic 1, Museum 1
Extreme: SuperMarket 1, Ghost Town 2, Toytanic 2
Formula 1 -kausi 1999

Formula 1 -kausi 1999 oli Formula 1 -historian 50. kausi. Kausi alkoi Australian Grand Prix’llä 7. maaliskuuta. Kaudella oli mukana 11 tallia ja 24 kuljettajaa. Uutena tallina kauden aloitti British American Racing (BAR), joka korvasi Tyrrell -tallin. Rengasvalmistajana oli pelkästään Bridgestone, kun Goodyear vetäytyi Formula 1 -sarjasta. Kilpailuista jäi pois Argentiinan Grand Prix, jonka tilalle tuli Malesian Grand Prix, joka ajettiin Sepang International Circuit -radalla.
Kuljettajien MM-sarjan voitti suomalainen Mika Häkkinen, joka ajoi McLaren -tallissa. Ferrari saavutti valmistajien mestaruuden.
Tallit ja kuljettajat.
Seuraavat tallit ja kuljettajat taistelivat Formula 1 -luokan maailmanmestaruudesta kaudella 1999.
Kansainvälinen liiketoiminta

Kansainvälinen liiketoiminta on termi, jota käytetään kuvaamaan laajasti yritysten kansainväliseen toimintaan liittyviä kysymyksiä. Sen aiheita ovat muun muassa johtaminen, markkinointi sekä henkilöstöhallinto kansainvälisessä ympäristössä. Tarkastelun kohteena on etenkin yritysten kansainvälisen kasvun ongelmat.
Opetus Suomessa.
Kansainvälistä liiketoimintaa voi opiskella seuraavissa yliopistoissa:
Ja ammattikorkeakouluissa:
Oswald Pohl

Oswald Pohl (30. kesäkuuta 1892 Duisburg, Saksa – 7. heinäkuuta 1951 Landsberg am Lech, Länsi-Saksa) oli natsijohtaja ja SS-kenraali (arvoltaan SS-Obergruppenführer). 
Pohl oli syntynyt Duisburg-Duhrortin alueella. Ensimmäisessä maailmansodassa hän taisteli Baltiassa ja Flanderissa. Pohl kävi myös laivastokoulun ja ensimmäisen maailmansodan jälkeen hän muun muassa opiskeli lakia ja palveli Weimarin tasavallan laivastossa. 
Vuonna 1925 Pohl liittyi SA:han ja vuonna 1934 hän alkoi vaikuttaa keskitysleirien hallinnossa. Vuonna 1944 hänet erotettiin keskitysleirien johdosta. Waffen-SS:n jäsen hän oli toisen maailmansodan loppuun saakka. Sodan jälkeen Pohl tuomittiin kuolemaan sotarikoksista ja hirtettiin Landsbergin vankilassa 1951.
Indian

Indian on yhdysvaltalainen moottoripyörämerkki, jota valmistaa Polaris inc.:n tytäryhtiö Indian Motorcycle.
Vuonna 1897 George Hendee perusti polkupyöriä valmistavan The Hendee Manufacturing Company:n.
Vuonna 1901 Hendee palkkasi Oscar Hedstromin rakentamaan bensiinikäyttöisiä polkupyöriä. Myöhemmin samana vuonna Hendee perusti ensimmäisen tuotantolaitoksen Springfieldin kaupunkiin Massachusettsin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Yritys vaihtoi nimensä The Indian Motocycle Company:ksi (huom; ei 'r'-kirjainta) vuonna 1923. Tuotanto lopetettiin 1953. Tuotemerkkiä nähtiin tämänkin jälkeen muun muassa tuontipyörissä lukuisien omistajavaihdosten lomassa. Käyttöön otettiin myös tuotemerkki 'Indian Motorcycle' vuonna 1960. Poukkoileva historia päättyi 2011, kun Polaris inc. osti yrityksen. Myös Polariksen tytäryhtiö Victory Motorcycles valmisti moottoripyöriä vuosina 1998-2017.
Indian-nimeä on myös yritetty antaa taiwanilaiselle minimopolle.
Ensimmäiset pyörät olivat lähinnä apumoottorilla varustettuja polkupyöriä. Ensimmäisen vuoden tuotanto oli kolme pyörää.
Yritysjuridiikka

Yritysjuridiikka (Vaasan yliopistossa tieteenalasta käytettävä nimitys on talousoikeus) on kauppatieteellinen tieteenala, jonka tarkoituksena on tutkia liiketoimintaa ja ohjeistaa sen päätöksentekoa oikeudellisesta näkökulmasta. Se on yksi liiketoimintaosaamisen tieteenaloista ja oppiaineista muun muassa yrityshallinnon, laskentatoimen, rahoituksen, markkinoinnin ja tietojohtamisen ohella. Joissakin yliopistoissa myös liiketoimintaan liittyvät vero-oikeudelliset asiat luetaan yritysjuridiikan alaan.
Lyhyesti sanottuna yritysjuridiikka on norminäkökulma liiketoiminnan johtamiseen.
Yritysjuridinen tarkastelu rakentuu sekä oikeustieteelliselle että liiketoiminnan johtamistiedolle. Tarkastelun metodologia on yleensä oikeustieteellistä, mutta usein myös liiketaloustieteissä käytettyä. Niin ikään kansantaloustieteen metodologiaa sekä käyttäytymistieteitä on viime vuosina käytetty varsin suuressa määrin. Yritysjuridiikan tutkimuksellisena kontribuutiona on tuottaa liiketoiminnan oikeudellisessa päätöksenteossa tarvittavaa perustutkimus- ja soveltavaa tietoa, joskin joissakin tapauksissa tutkimustulokset ovat pelkästään metodologisia.
Yritysjuridiikka on käsitteenä laaja-alainen ja tieteenalana luonteeltaan soveltava. Sen vuoksi yritysjuridiikka on teoreettiselta sisällöltään varsin fragmentoitunutta, ja koherenttisuuteen pyrkivät teoriat eivät ole eivätkä voikaan olla kattavia.
Yritysjuridiikan koulutuksellisena tarkoituksena on kouluttaa yrityksen eriasteisiin johtotehtäviin myös johtamisessa tarvittavaa juridiikkaa tuntevia henkilöitä. Yliopistollisena oppiaineena yritysjuridiikka on varsin epäitsenäinen, eli johtamisvalmiuksien saamiseksi opiskelijan tulee opiskella myös muita liiketoimintaosaamisen oppiaineita ja yhdistää juridinen osaamisensa niihin.
Englanniksi yritysjuridiikka on käännetty termillä Business Law, mikä sananmukaisesti tarkoittaa liiketoiminnan juridiikkaa. Liiketoiminnan juridiikka kattaa muutakin kuin vain yrityksen tarvitsemaa tai yritystä kohtaavaa juridiikkaa, sillä monet muutkin kuin yritykset voivat harjoittaa liiketoimintaa joko ammattimaisesti tai muuten. Yksi muunnelma käännöksestä ja anglo-amerikkalaisesta terminologiasta on vielä Business &amp; Law, millä korostetaan liiketoiminnan laajempaankin tuntemista ja juridiikan kytkemistä siihen.
Yliopistot.
Yritysjuridiikkaa voi opiskella Suomessa seuraavissa yliopistoissa:
Sarigan

Sarigan on yksi Tyynellämerellä sijaitsevista Pohjois-Mariaanien saarista. Se sijaitsee Guguanin etelä- ja Anatahanin pohjoispuolella ja kuuluu osana Pohjois-Mariaanien pohjoisten saarten kuntaan. Saipanille on matkaa yli 150 kilometriä.
Sarigan muodostuu kerrostulivuoresta, jonka ei tiedetä koskaan purkautuneen. Se kohoaa 538 metriin merenpinnasta.
Sariganin pinta-ala on 4,9 km². Nykyisin asumattomalla saarella eli vielä 1900-luvun alkupuolella pääosin koprasta elantonsa saaneita chamorroja.
Tinian

Tinian on saari Tyynellämerellä Pohjois-Mariaanien liittovaltiossa. Liittovaltion merkittävimpiin saariin kuuluva Tinian sijaitsee Saipanin lounaispuolella. Guamille on matkaa noin 130 kilometriä. 
Tinianin pinta-ala on 101,01 km². Se on 16 kilometriä pitkä ja kuusi kilometriä leveä. Yhdessä asumattoman Aguiguanin (7,09 km²) kanssa saari muodostaa Tinianin kunnan. 
Tinianin suurin kylä on San Jose. Saaren asukasluku oli 3 136 vuoden 2010 väestönlaskennassa. Kunnan kaikki asukkaat asuvat Tinianilla. Pohjois-Mariaaneilla enemmän asutusta on vain Saipanilla. 
Saaren korkein kohta on Mt. Lasso, joka on korkeudeltaan 564 jalkaa.
Yhdysvallat ja Japani kävivät saarella Tinianin taistelun 24. heinäkuuta – 1. elokuuta 1944. Saarella sijaitsi suuri lentotukikohta, jonka Yhdysvallat otti B-29-pommituskoneiden käyttöön. Lentohyökkäykset kohdistuivat Japanin pääsaariin. Myös Enola Gay nousi ilmaan Tinianilta.
Maugsaaret

Maugsaaret on kolmen tuliperäisen saaren ryhmä Pohjois-Mariaaneilla. Niiden yhteenlaskettu pinta-ala on 2,13 km².
Maugsaarten korkein kohta on 227 metriä merenpinnasta. Saarilla ei tiedetä tapahtuneen yhtään tulivuorenpurkausta niiden löytämisen jälkeen vuonna 1522. 
Maugsaaret ovat asumattomia ja kuuluvat pohjoisten saarten kuntaan. Pohjoispuolella sijaitsee Farallon de Pajaros ja etelässä Asuncion.
Asuncion (Pohjois-Mariaanit)

Asuncion on yksi Pohjois-Mariaanien saarista Tyynellämerellä. Se sijaitsee Agrihanin ja Maugsaarten välissä. 
Asuncionin pinta-ala on 7,31 km². Saari on asumaton ja se muodostuu kerrostulivuoresta, jonka tiedetään purkautuneen ainakin kerran, vuonna 1906. Saaren korkein kohta on 857 metriä merenpinnasta. Asuncionia hallitaan osana pohjoisten saarten kuntaa.
Asuncion on 3,4 kilometriä pitkä ja enimmillään 2,6 kilometriä leveä. Paganille on matkaa 175 kilometriä.
Luiro

Luiro on yhteensä 227 kilometriä pitkä Kemijoen latvahaara. Toisin kuin lännempi Kitinen ja itäisempi Kemihaara, virtaa Luiro suhteellisen asumattomassa maastossa.
Lokan allas jakaa Luiron ylä- ja alaosaan. Yläosa alkaa Sodankylän Luirojärvestä Saariselän tunturimaisemasta ja virtaa mutkitellen etelään. Lokan altaan eteläpuolella joki on huomattavan mutkainen ja ympäröivä maasto soinen. Joki kulkee Savukosken Tanhuan kylän kautta Pelkosenniemelle, jossa ohittaa vielä pienen Luironkylän, kunnes Kairalan kohdalla laskee Kitiseen ja ne yhdessä kohtaavat Kemihaaran hieman Pelkosenniemen kirkolta pohjoiseen. Suomen suurjoista Luiro on erityisen erämainen, vesivoiman rakentamisen jälkeen joen koskipaikkoja on ennallistettu. Jokeen istutetaan taimenta ja siitä voi kalastaa myös harjusta ja haukea.
Anatahan

Anatahan on yksi Tyynellämerellä sijaitsevien Pohjois-Mariaanien saarista. Se sijaitsee Sariganin etelä- ja Farallon de Medinillan pohjoispuolella. Saipanille kertyy matkaa noin 120 kilometriä ja Guamille 320 kilometriä.
Anatahanin pinta-ala on 32 km². Saari on 9 kilometriä pitkä ja 3 kilometriä leveä. Korkein kohta on 788 metriä merenpinnasta. Saarella on 24,1 kilometriä rantaviivaa.
Anatahan muodostuu kerrostulivuoresta, jonka tiettävästi ensimmäinen purkaus alkoi 10. toukokuuta 2003. Uusia purkauksia on sattunut vuonna 2004, tammikuussa 2005 ja 6. huhtikuuta 2005. Huhtikuun 2005 purkaus oli voimakkain, ja savua nousi yli 15 000 metrin korkeuteen.
Anatahanilla ei ollut tulivuorenpurkauksen aikaan asutusta, sillä väestö oli jo aiemmin jouduttu evakuoimaan toisaalle. Saarella sattui maanjäristyksiä vuosina 1990 ja 1993.
Abreham Cherkos

Abreham Cherkos (s. 23. syyskuuta 1989) on etiopialainen kestävyysjuoksija.
Cherkos voitti Marrakechin alle 18-vuotiaiden MM-kisoissa 2005 kultaa 3 000 metrin juoksussa ajalla 8.00,90. 2006 hän voitti hopeaa Pekingissä alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa 5 000 metrin juoksussa ajalla 13.35,95. Kauden lopussa hän oli samalla matkalla kolmas. Seuraavana vuonna hän sijoittui Mombasan maastojuoksun MM-kisoissa nuorten sarjassa viidenneksitoista ja Osakan MM-kisoissa 5 000 metrillä kahdeksanneksi.
Maaliskuussa 2008 Cherkos saavutti 3 000 metrin juoksussa pronssia sisäratojen MM-kilpailuissa Valenciassa. Kesällä 2008 hän voitti 5 000 metrin juoksussa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden ja sijoittui Pekingin olympialaisissa viidenneksi.
Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri

Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Se asettaa Vaasan vaalipiirin 17 eduskuntavaaliehdokkaasta. Loput neljä asettaa saman Vaasan vaalipiirin alueella pohjoisempana toimiva Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri.
Keskustan Etelä-Pohjanmaan piirin puheenjohtajana toimii Mikko Savola Ähtäristä. Piirin toiminnanjohtajana on toiminut Aki Utter 2007–2020.
Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiristä ovat lähtöisin Suomen ensimmäiset naispääministerit Anneli Jäätteenmäki ja Mari Kiviniemi.
Keskustan Etelä-Pohjanmaan piirin toiminnanjohtaja Jarmo Korhonen valittiin Suomen Keskustan puoluesihteeriksi Eero Lankian seuraajaksi, Korhonen toimi puoluesihteerinä kaksi kautta 2006–2010. Toiminnanjohtaja Korhonen on alun perin Pohjois-Karjalasta mutta on toiminut vuosia Etelä-Pohjanmaalla.
Etelä-Pohjanmaalta on myös eurokansanedustaja Anneli Jäätteenmäki, joka valittiin europarlamenttiin äänikuningattarena vuonna 2004.
Merkittäviä henkilöitä.
Aikaisemmat kansanedustajat.
Pohjoinen vaalipiiri
Eteläinen vaalipiiri
Itäinen vaalipiiri
Vaasan vaalipiiri
Puheenjohtajat.
Eteläisen piirin Maalaisliitto
Pohjoisen piirin Maalaisliitto
Vaasan vaalipiiri
Toiminnanjohtajat.
Eteläisen piirin Maalaisliitto
Pohjoisen piirin Maalaisliitto
Vaasan vaalipiiri
Matti Janhunen

Matti Janhunen (22. marraskuuta 1902 Rautalampi (joissain lähteissä Sumiainen) – 9. joulukuuta 1963 Kerava) oli suomalainen punaupseeri, kommunistipoliitikko ja sosiaaliministeri Paasikiven III ja Pekkalan hallituksissa (1945–1948).
Pienviljelijäperheeseen syntynyt Janhunen toimi aluksi veturinlämmittäjänä, koneenhoitajana ja viilarina. Hän liittyi Suomen Kommunistiseen Puolueeseen (SKP) vuonna 1924. Seuraavalla vuosikymmenellä hän hankki punaupseerikoulutuksen Neuvostoliitossa, josta hän palasi Suomeen järjestämään SKP:n maanalaista organisaatiota ja pidätettiin vuonna 1934 yhdessä Hertta Kuusisen kanssa. Tästä alkoi yli kymmenvuotinen vankila-aika. Sotavuosina hän oli turvasäilössä ja yksi Koverin keskitysleirin vangeista. Hänen sanottiin nauttineen suurta luottamusta sekä poliittisen vankien että kriminaalivankien keskuudessa. 
Vankilasta Janhunen vapautui vasta marraskuussa 1944. Janhunen kuului tällöin SKP:n puoluetoimikuntaan. Yksi ensimmäisistä luottamustoimista Janhuselle tuli, kun oikeusministeri Urho Kekkonen nimitti hänet vankilaolojen uudistamiskomiteaan. Samaan aikaan hän oli keskeinen henkilö SKP:n eduskuntavaalikamppailussa. Vaalien jälkeen presidentti Mannerheim nimitti huhtikuussa 1945 Janhusen toiseksi sosiaaliministeriksi pääministeri J. K. Paasikiven esityksestä tämän kolmanteen hallitukseen. Myös maaliskuussa 1946 nimitetyssä Pekkalan hallituksessa Janhunen toimi sosiaaliministerinä. 
Paasikivi piti Janhusta maltillisena miehenä, jonka mukanaolo hallituksessa voitiin perustella sillä, että muussa tapauksessa salkku olisi mennyt jollekin jyrkemmän linjan kommunistille. Janhunen sopeutui hyvin hallitusyhteistyöhön, joten on ymmärrettävää, että hänen ministerinpestinsä jatkui vielä Pekkalan hallituksessa. Ministerikautenaan hän osallistui keskeisesti sodan jälkeen alkaneeseen sosiaalipoliittiseen uudistustyöhön. Muun muassa kesäloma- ja lapsilisälait laadittiin hänen ollessaan sosiaaliministerinä. Kansanedustajaa hänestä ei kuitenkaan koskaan tullut. 
Hallitustyöskentelynsä päätyttyä Janhunen siirtyi Kansaneläkelaitoksen johtajaksi. Hän kuitenkin erosi tehtävästä yllättäen vuonna 1951. Syyksi on arveltu puolueen vaalityön organisointitarvetta. Myöhemmin hän toimi Suomen Pankin tilintarkastajana sekä Enso-Gutzeitin ja Alkon hallintoneuvostoissa. Hän päätoimitti pitkään SKP:n aatteellis-poliittista julkaisua "Kommunisti". Hän oli myös Kulttuuritalon rakennustoimikunnan puheenjohtaja vuosina 1955–1958.
Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri

Keskustan Keski-Pohjanmaan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Se asettaa neljä kansanedustajaehdokasta Vaasan vaalipiirissä. Suurimman osan vaalipiirin kansanedustajehdokkaista asettaa Keskustan Etelä-Pohjanmaan piiri.
Piirin puheenjohtajana toimii Timo Pärkkä. Suomen Keskustan puoluehallituksen varsinaisena jäsenenä toimii Piia Rautiola.
Merkittäviä henkilöitä.
Aikaisemmat kansanedustajat.
Pohjoinen vaalipiiri
Vaasan vaalipiiri
Kunnat.
Keskustan kannatus kuntavaaleissa kunnittaen.
Edwin Cheruiyot Soi

Edwin Cheruiyot Soi (s. 3. maaliskuuta 1986 Keircho) on kenialainen kestävyys- ja maastojuoksija.
Soi osallistui Fukuokan maastojuoksun MM-kisoihin 2006, joissa hän oli lyhyellä matkalla kahdeksas ja samalla voittamassa joukkuekultaa Kenian joukkueessa. kauden lopussa hän oli toinen sekä 3 000 metrin juoksussa (ajalla 7.39,25) että 5 000 metrin juoksussa (ajalla 13.49,45). Hän sijoittui Mombasan maastojuoksun MM-kilpailuissa 2007 yhdeksänneksi ja sai joukkuekilpailussa kultaa. Hän voitti saman vuoden 3 000 metriä ajalla 7.48,81 ja 5 000 metriä ajalla 13.38,16.
Soi sijoittui Valencian sisäratojen MM-kilpailuissa 2008 3 000 metrillä neljänneksi. Hän voitti Kenian olympiakarsinnoissa 5 000 metriä. Pekingin olympialaisissa 2008 Soi saavutti pronssia kauden parhaalla ajallaan 13.06,22. hän voitti 5 000 metriä ajalla 13.22,81 ja sijoittui 3 000 metrillä toiseksi. Seuraavan vuoden hän oli 5 000 metrillä kolmas.
Soi voitti 5 000 metrin Afrikan-mestaruuden Nairobissa 2010 ajalla 13.30,46. Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 hän sijoittui 3 000 metrin juoksussa kolmanneksi ajalla 7.41,78. Lontoon olympialaisissa hän karsiutui 5 000 metrin alkuerissä. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui samalla matkalla viidenneksi.
Keskustan Etelä-Savon piiri

Keskustan Etelä-Savon piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Se toimii Etelä-Savossa ja sen piiritoimisto sijaitsee Mikkelissä. Piirin toiminta-alueeseen kuuluvat Hirvensalmi, Juva, Kangasniemi, Mikkeli, Mäntyharju, Pertunmaa ja Pieksämäki. Piirillä on puoluevaltuustossa kolme jäsentä. Piirin puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2020 alkaen pieksämäkeläinen Arto Sepponen.
Eduskuntavaalit 2007.
Keskustan projekti 25:n mukaisesti puoluetoimiston mukaan Keskusta tavoitteli yhtä lisäkansanedustajapaikkaa Etelä-Savon vaalipiirissä. . Kuitenkin se sai vain kaksi kansanedustajaa, Katri Komin ja Jari Lepän, mikä oli yksi vähemmän kuin 2003.
Eduskuntavaalit 2011.
Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa molemmat istuvat kansanedustajat olivat ehdolla ja puolue tavoitteli kolmatta paikkaa. Keskusta koki kuitenkin valtakunnallisesti suuren vaalitappion, ja Etelä-Savosta valittiin edelleen kaksi keskustalaista kansanedustajaa, Katri Komi ja Jari Leppä.
Eduskuntavaalit 2019.
Vuonna 2019 eduskuntavaaleissa valittiin kaksi eteläsavolaista kansanedustajaa Jari Leppä ja Hanna Kosonen.
Keskustan Helsingin piiri

Keskustan Helsingin piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Se asettaa Helsingin vaalipiirissä eduskuntavaaliehdokkaat sekä hyvinvointialueen tehtäviä hoitavassa Helsingin kaupungissa kuntavaaliehdokkaat.
Keskustan Itä-Savon piiri

Keskustan Itä-Savon piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Sen piiritoimisto sijaitsee Savonlinnassa.
Puoluehallituksen jäsenet.
Puoluehallituksessa on piiristä jäsenenä Matti-Pekka Parkkinen ja varajäsenenä Kirsti Laamanen.
Sait mitä hait

Sait mitä hait on Matin ja Tepon neljäs studioalbumi. Albumi on myynyt kultalevyn oikeuttavan määrän.
Keskustan Karjalan piiri

Keskustan Karjalan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Lappeenrannassa. Keskustan Karjalan piirin toimialue on nimestään huolimatta vain Etelä-Karjala. Piiri on perustettu vuonna 1906 ja se on yksi Keskustan vanhimmista. 
Piirin toiminta-alueen kaupungit ja kunnat ovat: Imatra, Lappeenranta, Lemi, Luumäki, Parikkala, Rautjärvi, Ruokolahti, Savitaipale ja Taipalsaari. Jokaisessa kunnassa toimii kunnallisjärjestö, joka jakautuu edelleen paikallisyhdistyksiin.
Eduskuntavaaleissa piirijärjestö asettaa Suomen Keskustan kansanedustajaehdokkaat ja Etelä-Karjalan hyvinvointialueen aluevaltuustoehdokkaat Etelä-Karjalan maakunnassa Kaakkois-Suomen vaalipiirissä. Kaakkois-Suomen vaalipiiriin kuuluvat myös Etelä-Savon ja Kymenlaakson maakunta.
Anders Wilhelm Ingman

Anders Wilhelm Ingman (7. heinäkuuta 1819 Lohtaja – 5. syyskuuta 1877 Helsinki) oli suomalainen teologi ja suomenkielisen eksegetiikan kehittäjä. Hän toimi Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston eksegetiikan professorina vuosina 1864–1877. Hän liittyi ensin herännäisyyteen, myöhemmin hän oli beckiläinen.
Ingmanin vanhemmat olivat maanmittari Henrik Johan Ingman ja Brita Magdalena Cajanus. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun lukiosta 1838 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1842, maisteriksi 1844, teologian kandidaatiksi 1860, teologian lisensiaatiksi 1861 ja teologian tohtoriksi 1863. Ingman vihittiin papiksi 1844 ja hän sai varapastorin arvon 1855.
Ingman oli Helsingin yliopiston Pyhän Raamatun eksegetiikan vt. professori 1862–1864 ja vakinainen professori 1864–1877. Hän oli Hämäläis-Osakunnan inspehtori 1868–1877 ja teologisen tiedekunnan dekaani 1875–1877. Hän oli jäsenenä raamatunkäännöskomiteassa 1861 ja kirkkolakiehdotuksen tarkistuskomiteassa 1869. Ingman oli lisäksi Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kieliosaston puheenjohtaja 1868.
Ingman julkaisi korjatun raamatunsuomennoksen vuosina 1858–1859. Hänen käännöksensä eivät kuitenkaan saaneet yleistä hyväksyntää. Vuoden 1859 Raamattua kutsutaankin koetusraamatuksi, koska myyntiin laitettujen kappaleiden kanteen määrättiin liimattavaksi lappu ”Koetus-käännös”. Ingman kirjoitti yli sata kirjaa, muun muassa teoksen "Raamatun selitykset", sekä julkaisi useita sanomalehtikirjoituksia.
Ingman toimi Alahärmän seurakunnan kappalaisen apulaisena vuosina 1844–1854, ylimääräisenä pappina Messukylän seurakunnassa 1854–1855 sekä kappalaisena Ylivetelin seurakunnassa 1855–1864. Hänen puolisonsa, synnytykseen vain 18-vuotiaana kuolleen Lina Fabritius Ingmanin hauta vuodelta 1846 on kirkkomaan vanhin tunnettu hauta.
Ingman oli naimisissa kolme kertaa:
Hänellä oli viisi lasta toisesta avioliitostaan.
Keskustan Keski-Suomen piiri

Keskustan Keski-Suomen piiri on Suomen Keskustan piirijärjestö Keski-Suomen vaalipiirissä. Keskusta on alueen suurin puolue kolmella kansanedustajallaan. Piiritoimisto sijaitsee Jyväskylässä.
Presidentinvaalit 2012.
Keski-Suomen piirihallitus ehdotti Suomen Keskustan presidenttiehdokkaaksi Paavo Väyrystä 
Eduskuntavaalit 2011.
Keski-Suomen piiri asetti 17. huhtikuuta 2010 ensimmäiset ehdokkaat eduskuntavaaleihin 2011 Keski-Suomen vaalipiiriä varten. Vaikka Keski-Suomen vaalipiiristä valitaan vain kymmenen kansanedustajaa, voi jokainen puolue asettaa vaalipiirin koosta riippumatta vähintään 14 ehdokasta.
Keskustan Peräpohjolan piiri

Keskustan Peräpohjolan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä ja toinen puolueen kahdesta piirijärjestöstä Lapin vaalipiirin alueella. Se koostuu Enontekiön, Kemin, Keminmaan, Kolarin, Muonion, Pellon, Simon, Tervolan, Tornion ja Ylitornion kunnallisjärjestöistä.
Kansanedustajat.
Peräpohjolan piiristä valittiin 2023 eduskuntavaaleissa yksi kansanedustaja, Katri Kulmuni (2015–2024). Toinen Keskustan lappilainen kansanedustaja Markus Lohi valittiin Lapin piiristä. Piirit asettavat yhteisen ehdokaslistan eduskuntavaaleihin Lapin vaalipiirissä. Katri Kulmuni valittiin Euroopan parlamentin jäseneksi 2024 eurovaaleissa, minkä johdosta piiri menetti ainoan kansanedustajansa ja Kulmunin tilalle nousi Mika Riipi Lapin piiristä. 
Katri Kulmuni toimi Keskustan puheenjohtajana (2019–2020).
Johto.
Piirin puheenjohtaja on Olli Rainio, Tornio (2021-). 
Piirihallitukseen kuuluu varsinaisina jäseninä edustajat ja varaedustajat jokaisesta piirin kunnasta.
Piirin toiminnanjohtajana toimii Jaana Niemi (2024–). Toiminnanjohtaja on yhteinen Keskustan Lapin piirin kanssa. Piiritoimisto sijaitsee Kemissä.
Aikaisemmin piirin toiminnanjohtajina ovat toimineet Jaakko Sankala (196x–2003), Pekka Lehto (2003–2008), Ritva Lampela (2009–2011), Kai Puro (2012–2020), Lasse Kontiola (2021-2022), Antti Mulari (2022-2024).
Farallon de Medinilla

Farallon de Medinilla on yksi Tyynellämerellä sijaitsevien Pohjois-Mariaanien saarista. Sen pinta-ala on 0,738 km².
Farallon de Medinillalla ei ole vakituista ihmisasutusta. Saari sijaitsee Saipanin pohjois- ja Anatahanin eteläpuolella. Sitä hallitaan osana Pohjois-Mariaanien Pohjoissaarten kuntaa.
Farallon de Medinilla on 3 kilometriä pitkä ja leveimmältä kohdaltaan 700 metriä.
Keskustan Pirkanmaan piiri

Keskustan Pirkanmaan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Tampereella. Piiri asettaa Suomen Keskustan Pirkanmaan vaalipiirin kansanedustajaehdokkaat ja Pirkanmaan hyvinvointialueen ehdokkaat. Piirin puheenjohtaja vuonna 2024 on Arto Pirttilahti ja toiminnanjohtajana toimii Janne Riitakorpi.
Kansanedustajat.
Kansanedustajat 2023-
Keskustan Pohjois-Karjalan piiri

Keskustan Pohjois-Karjalan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Joensuussa. Pohjois-Karjalan piiri asettaa yhdessä Keskustan Pohjois-Savon piirin kanssa Suomen Keskustan kansanedustajaehdokkaat Savo-Karjalan vaalipiiriin.
Eduskuntavaalit 2011.
Keskustalla ei ollut vaaliliittoa Pohjois-Karjalassa. Puolue sai kaksi edustajaa. Paikkansa säilyttivät Eero Reijonen ja Anu Vehviläinen.
Eduskuntavaalit 2007.
Keskustalla ei ollut vaaliliittoa Pohjois-Karjalassa. Puolue säilytti kolme paikkaa. Paikkansa säilyttivät Hannu Hoskonen ja Eero Reijonen, lisäksi kaksi kautta 1995-2003 kansanedustajana ollut Anu Vehviläinen nousi uudestaan eduskuntaan.
Aguijan

Aguijan eli Aguiguan on yksi Tyynellämerellä sijaitsevien Pohjois-Mariaanien saarista. Sen pinta-ala on 7,01 km².
Aguijan sijaitsee Mariaanien ketjussa Tinianin lounaispuolella. Se on hallinnollisesti osa Tinianin kuntaa. Aguijanin korkein kohta on 157 metriä merenpinnasta.
Aguijanilla ei ole vakituista ihmisasutusta. Paikalliseen eläimistöön kuuluu muun muassa mariaanienisojalka.
Keskustan Kymenlaakson piiri

Keskustan Kymenlaakson piiri on yksi Suomen Keskustan 20 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Kouvolassa. Piiri asettaa Suomen Keskustan kansanedustajaehdokkaat ja Kymenlaakson hyvinvointialueen aluevaltuustoehdokkaat Kymenlaakson maakunnassa Kaakkois-Suomen vaalipiirissä. Kaakkois-Suomen vaalipiiriin kuuluu myös Etelä-Karjalan maakunta ja Etelä-Savon maakunta, joiden osalta kansanedustajaehdokkaat asettaa Keskustan Karjalan piiri ja Keskustan Etelä-Savon piiri. Keskusta on Kymenlaakson kunnissa suurin puolue Miehikkälässä ja Virolahdella, 4. suurin Kouvolassa, Haminassa ja Pyhtäällä sekä 2. pienin Kotkassa.
Aluevaltuutetut kaudella 2022.
Kymenlaakson Keskustalla on Kymenlaakson hyvinvointialuevaltuustossa 7 paikkaa kaudella 2022-2025.
Taarna

Taarna eli isotaarna ("Cladium mariscus") on suurikokoinen sarakasvi. Taarnaa tavataan monin paikoin ympäri maapallon. Suomessa taarna on erittäin harvinainen ja kasvaa vain muutamalla paikkakunnalla. Laji on Suomessa rauhoitettu.
Ulkonäkö ja koko.
Kookas ja roteva taarna kasvaa 100–150 cm korkeaksi. Suikertavan, vaakasuoran juurakkonsa avulla kasvi muodostaa kasvustoja. Varsi on noin senttimetrin paksuinen, liereä ja lehdekäs. Talvehtivat lehdet ovat lähes varren pituisia, 6–10 mm:n levyisiä, pitkäsuippuisia, harmaanvihreitä ja jäykkiä. Lehtien paras tuntomerkki on lehden alapuolen keskisuonessa ja reunoissa oleva viiltävän terävä ja karhea sahalaita. Kukinto on korkea, 30–50 cm pitkä, kerroksikas ja muodostuu 5–10 erillisestä palleromaisesta tähkäryhmästä. Tähkät ovat 4–5 mm pitkiä, kaksi- tai kolmekukkaisia ja muodoltaan leveän sukkulamaisia. Tähkäsuomut ovat väriltään ruskeita, kapeahkoja, alin suomu 2,5 mm ja ylemmät 4 mm pitkiä. Taarna kukkii Suomessa heinä-elokuussa. Kiiltävänruskea pähkylä on 3 mm pitkä. Laji on monivuotinen.
Levinneisyys.
Taarnaa tavataan ympäri maapallon, mutta esiintymisalueet ovat monilla erillisillä alueilla. Euroopassa lajia voi tavata suurimmassa osassa maanosaa Fennoskandian eteläosiin ja Länsi-Venäjälle asti. Runsaimmillaan laji on Keski-Euroopassa. Suomen lähialueilta taarnaa tavataan Virosta, Tanskasta, Etelä-Norjasta ja -Ruotsista, jossa se on yleinen Gotlannissa. Taarnaa kasvaa myös muun muassa eteläisessä Afrikassa, Australiassa, Koillis-Aasiassa ja Pohjois-Amerikan eteläosissa.
Suomessa taarna on erittäin harvinainen ja lajista tunnetaan vain viisi kasvupaikkaa: yksi Etelä-Savosta Joroisista ja neljä Ahvenanmaan Eckeröstä. Taarna levisi Suomeen jääkauden jälkeisellä lämpökaudella, jolloin se oli huomattavasti nykyistä yleisempi.
Elinympäristö.
Taarna tarvitsee kasvupaikakseen lähteisen ja kalkkipitoisen alustan, joka ei jäädy talvellakaan pohjia myöten. Tällaisia ovat esimerkiksi letot ja lähteiset järvenrannat. Laji ei siedä ojittamista ja pohjaveden pinnan laskua. Kasvupaikkojen kuivaaminen onkin sille vakava uhka. Esimerkiksi Ahvenanmaan Hammarlandissa sijainnut esiintymä katosi ojituksen seurauksena 1950-luvulla.
Käyttö.
Ruotsin Gotlannissa, Virossa ja monin paikoin muuallakin Euroopassa taarnan lehtiä käytettiin aikaisemmin yleisesti rakennusten kattomateriaalina niiden hyvän säänkestävyyden takia.
Keskustan Satakunnan piiri

Keskustan Satakunnan piiri on yksi Suomen Keskustan 21 piirijärjestöstä. Sen piiritoimisto sijaitsee Porissa. Piirin puheenjohtajana toimii Tapio Huhtanen ja toiminnanjohtajana Satu Tietari. Se asettaa Satakunnan vaalipiirissä eduskuntavaaliehdokkaat sekä Satakunnan hyvinvointialueen ehdokkaat.
Pyhän Kolminaisuuden päivä

Pyhän Kolminaisuuden päivä on kristillinen juhlapäivä, jota vietetään ensimmäisenä sunnuntaina helluntain jälkeen. Sen vietto sai alkunsa Englannissa 1000-luvulla. Päivä on omistettu Pyhälle Kolminaisuudelle. 
Suomen evankelisluterilaisessa kirkossa päivän psalmina toimii Ps. 95:1–2, 6–7; ensimmäisenä lukukappaleena Jes. 6:1–8 (9–10); toisena lukukappaleena Room. 11: 33–36 ja evankeliumiteksti on Joh. 3:1–15. Päivän aiempi nimitys oli kolminaisuudenpäivä, nimi vaihdettiin vuoden 2000 uudistuksessa. Pyhän Kolminaisuuden päivän liturginen väri on valkoinen. 
Ajankohta.
Pyhän Kolminaisuuden päivä osuu 2020-luvulla seuraaville päivämäärille:
Kirkastussunnuntai

Kirkastussunnuntai on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkovuodessa nimitys seitsemännelle kolminaisuudenpäivän jälkeiselle sunnuntaille eli nykyisin kahdeksannelle sunnuntaille helluntaista. Päivää vietetään Kristuksen kirkastumisen (Matt. 17:1–8) muistoksi.
Kristuksen kirkastumisen juhlan juuret ovat 400-luvun Syyriassa. Lännessä, Espanjassa ja Galliassa, juhlaa alettiin viettää 1000-luvun alusta lähtien. Tuolloin Kristuksen kirkastumisen päivää vietettiin 6. elokuuta, joka on edelleen juhlan ajankohta katolisessa, ortodoksisissa ja anglikaanisissa kirkoissa. Luterilaisissa kirkoissa päivän ajankohta vaihtelee. Ruotsissa ja Suomessa kirkastussunnuntaita on vietetty 1500-luvulta lähtien ja monissa luterilaisisa kirkoissa sitä vietetään juuri ennen paastonajan alkua.
Kirkastussunnuntain liturginen väri on valkoinen, joka on ilon ja toivon väri. Kristuksen kirkastuminen on yksi Suomen kirkkojen alttaritaulujen suosituimmista aiheista. Teema oli yleinen erityisesti 1800-luvun jälkipuoliskolla tehdyissä maalauksissa.
Kynttilänpäivä

 
Kynttilänpäivä (kynttilämessu, ortodokseilla ja katolilaisilla "Herran temppeliintuominen") on kristillinen juhlapäivä, jota vietetään alkujaan 40 päivää joulusta, siis 2. helmikuuta, sen muistoksi, että Jeesus vietiin 40 päivän ikäisenä temppeliin ja Simeon siunasi hänet. 
Tapauksesta kerrotaan Luukkaan evankeliumin 2. luvun loppupuolella. Sen mukaan Jeesus vietiin temppeliin Mooseksen lain säännösten vuoksi. Niiden taustalla oli toisaalta kertomus vapautumisesta Egyptin orjuudesta ja juutalainen pääsiäinen. Sen mukaan jokainen esikoinen kuuluu Jumalalle, ja hänet lunastetaan Jumalalta. Toisaalta taustalla olivat synnyttämiseen kuuluvat puhtaussäännökset.
Luukkaan evankeliumissa kerrotaan edelleen, että Pyhä Henki oli ilmoittanut Simonille, että hän tulee vielä eläessään näkemään Herran Voidellun. Nähtyään Jeesuksen, jonka hän tunnisti ennustetuksi Messiaaksi, hän lausui kiitosvirren, joka on tunnetaan Simeonin kiitosvirtenä. Toisaalta hän lausui myös Marialle ennustuksen: "... ja sinun omankin sydämesi läpi on miekka käyvä." Myös Hanna-niminen naisprofeetta ylisti tapauksen johdosta Jumalaa ja puhui siitä, mitä lapsesta oli ennustettu.
Tapahtuman taustalla on kertomus vapautumisesta Egyptin orjuudesta ja juutalainen pääsiäinen. Sen mukaan jokainen esikoinen kuuluu Jumalalle, ja hänet lunastetaan Jumalalta.
Kynttilänpäivää on vietetty 300-luvun puolivälistä saakka. Nimitys tulee siitä, että keskiajalla kynttilänpäivänä vihittiin vuoden aikana kirkossa käytettävät kynttilät. Tapa on yhä käytössä katolisessa, mutta ei protestanttisissa kirkoissa.
Ennen vuotta 1774 helmikuun 2. päivä oli Suomessa pyhäpäivä. Nykyään Suomen evankelisluterilainen kirkko viettää kynttilänpäivää tänä alkuperäisenä päivämääränään vain, jos se sattuu sunnuntaiksi, muussa tapauksessa sitä seuraavana sunnuntaina. Mikäli tämä päivä on laskiaissunnuntai, kynttilänpäivä siirtyy viikkoa aikaisemmaksi.
Mikkelinpäivä

Mikkelinpäivä on alun perin arkkienkeli Mikaelille, mutta nykyisin kaikille enkeleille omistettu kristillinen juhlapäivä. Sitä on vietetty varhaiskeskiajalta saakka laajalti kristikunnassa 29. syyskuuta. Varhaisimmat tiedot sen vietosta ovat 400-luvulta Fryygiasta.
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkkovuodessa päivä on 29. syyskuuta tai sen jälkeinen sunnuntai. Tällaiselle liikkuvalle paikalle mikkelinpäivä siirrettiin Ruotsissa ja Suomessa vuonna 1772. Siirto tuli voimaan vuodesta 1774 lähtien. Sen alkuperäinen päivämäärä 29. syyskuuta on kuitenkin edelleen Mikaelin ja sen muunnosten kuten Mikon ja Mikaelan nimipäivä.