Senegalin presidentinvaali 2024

Senegalin presidentinvaali 2024 järjestettiin sunnuntaina 24. maaliskuuta. Voittajaksi nousi jo ensimmäisellä kierroksella opposition ehdokas Bassirou Diomaye Faye, josta tuli maan viides ja 44-vuotiaana tähän mennessä nuorin presidentti. Faye keräsi 54,28 prosenttia äänistä, kun toiseksi tullut, hallituskoalitiota edustanut Amadou Ba sai tyytyä 35,47 prosenttiin. 
Vaalien valmistelu.
Vaalia edelsivät mellakat, kun presidentti Macky Sall yritti siirtää vaalia syksylle. Faye sekä toinen opposition johtohahmo Ousmane Sonko pidätettiin, ja Faye vapautui vain kymmenen päivää ennen vaalia. Sonko ei aiemmin saamansa poliittisena pidetyn vankilatuomionsa vuoksi voinut asettua ehdolle, joten hän tuki vaalissa Fayea.
Senegalin perustuslakineuvosto julkaisi 20. tammikuuta 2024 luettelon 25. helmikuuta pidettävien vaalien ehdokkaista. Siinä oli Macky Sallin seuraajaehdokkaakseen valitsema pääministeri Amadou Ba, sekä 19 muuta ehdokasta, joita ovat kaksi entistä pääministeriä Idrissa Seck ja Mahammed Boun Abdallah Dionne, sekä Dakarin entinen pormestari Khalifa Sall ja Bassirou Diomaye Faye, joka oli vankilassa odottamassa oikeudenkäyntiä. Oppositiopoliitikko Ousmane Sonko oli pidätetty huhtikuusta 2023 alkaen syytettynä "tuomioistuimen halveksunnasta" ja Facebook-viestissä osoittamastaan kunnianloukkauksesta. Toinen ehdokkuudesta syrjäytetty oli Karim Wade, jonka ehdokkuus hylättiin hänen Ranskan kansalaisuutensa takia.
Presidentti Macky Sall ilmoitti 2. helmikuuta, että presidentin vaalit on peruttu. Päätöstä perusteltiin "toimielinten epävakauden ja vakavien poliittisten levottomuuksien välttämiseksi" ja "vaaliprosessin täysimääräiseksi uudelleenkäynnistämiseksi". Maan oppositio epäilee presidentinvaalien lykkäämisen tarkoittavan suunnitelmaa, jolla vältetään presidentin osapuolten väistämätön tappio, tai jopa pidennetään Macky Sallin presidenttikautta. Macky Sallin arvostelijat sanoivat että hän saattoi pelätä valitsemansa seuraajan, pääministeri Amadou Ban valinnan presidentiksi olevan vaarassa. Senegalin maine demokratian linnakkeena epävakaalla alueella on myös vaarassa. Senegal on ainoa Länsi-Afrikan maa, jossa ei ole koskaan ollut sotilasvallankaappausta. Maan kolme aikaisempaa vallansiirtoa ovat olleet rauhanomaisia, eikä presidentinvaaleja ole koskaan aikaisemmin lykätty. Länsi-Afrikan talousyhteisö Ecowas kannusti Senegalia palauttamaan vaaliaikataulun kiireellisesti.
Yhdysvaltain ulkoministeriön lausunnon mukaan presidentinvaalien viivyttäminen on "vastoin Senegalin vahvaa demokraattista perinnettä", Yhdysvallat on erityisen huolestunut "raporteista, joiden mukaan turvallisuusjoukot ovat poistaneet väkisin parlamentaarikkoja, jotka vastustivat lakiesitystä vaalien lykkäämisestä, joka johti kansalliskokouksen äänestykseen, ja jota ei näiden olosuhteiden takia voida pitää laillisena."
Senegalin perustuslakineuvosto peruutti presidentti Macky Sallin allekirjoittaman asetuksen, jolla vaalit lykättiin. Sen mukaan Kansalliskokouksen 5. helmikuuta tekemä päätös siirtää äänestys joulukuun 14. päiväksi oli myös "perustuslain vastaista".
Kun epävarmuutta vaaleista oli jatkunut kuukauden ajan, perustuslakineuvosto sopi 7. maaliskuuta presidentin kanssa, että vaalit järjestetään 24. maaliskuuta.
Kymmenen päivää ennen vaaleja vapautettiin kaksi oppositiojohtajaa vankilasta.
Tulokset.
Korkein oikeus vahvisti 27. maaliskuuta alustavat tulokset, joiden mukaan Bassirou Diomaye Faye sai yli 54 prosenttia äänistä presidentinvaaleissa, ja hallitsevan koalitioehdokas Amadou Ba sai 35 prosenttia.
Ensimmäisessä lehdistötilaisuudessaan vaalin jälkeen maanantaina 25. maaliskuuta Faye vakuutti taistelevansa presidenttinä korruptiota vastaan ja että Senegal pysyy uskollisena kumppanina liittolaisilleen. Muun muassa Ranskan presidentti Emmanuel Macron onnitteli Fayea ja kertoi iloitsevansa tulevasta yhteistyöstä tämän kanssa.