Kryvyi Rih

Kryvyi Rih () on kaupunki Ukrainan keskiosassa, Dnipropetrovskin alueen Kryvyi Rihin piirissä. Dneprin oikeanpuolinen sivujoki Inhulets virtaa kaupungin kautta. Kaupunki sijaitsee 168 kilometriä aluekeskus Dniprosta länsilounaaseen ja 448 kilometriä Kiovasta kaakkoon. Kaupunki on koko Itä-Euroopan suurimpia teräksen tuotantoalueita. Sen malmivarojen ja teollisuuslaitosten yksityistämisestä on käyty kovia poliittisia kiistoja.
Historiaa.
Kryvyi Rihin taajama perustettiin rautamalmiesiintymän lähistölle alkujaan vuonna 1775.
Kryvyi Rihin rautaesiintymät varmistettiin viimeistään vuonna 1781 kun akateemikko Vasili Zujev teki tutkimusmatkan uusille alueille. Niitä alettiin kuitenkin hyödyntää vasta 1880-luvulla, kun ranskalainen osakeyhtiö alkoi louhia malmia Saksahanin kaivoksesta ja paikkakunnalle rakennettiin rautatie. Vuonna 1895 paikkakunnalla oli jo lähes kymmenentuhatta asukasta, sähkövalo ja sähköllä toimivat vesipumput.
Kaupungin aseman kasvava kaivos- ja teollisuustaajama sai 1919.
Vuonna 1931 Grigori Ordžonikidzen johtama kansantalouden korkein neuvosto päätti perustaa terästehtaan Kryvyi Rihiin. Kivihiili oli tarkoitus tuoda Donetskista ja tehdas saada toimimaan mahdollisimman nopeasti. Ennen suuren isänmaallisen sodan alkua laitoksella oli jo kolme masuunia ja kaksi Bessemer-konvertteria. Sodan aikana tehdas tuhoutui täysin.
Kryvyi Rih vapautui miehityksestä talvella 1944 ja tehtaan korjaustyöt alkoivat välittömästi. Ensimmäinen masuuni alkoi tuottaa valurautaa 1949. Tehdasta laajennettiin 1970-luvulle asti.
Venäjän hyökkäyssodan (2022–) aikana hyökkääjä on ampunut monia ohjuksia kaupunkiin, esimerkiksi: Ohjusiskuissa on tuhoutunut monia rakennuksia ja niistä on aiheutunut ihmisuhreja. Muun muassa kerrostaloihin osuneilla ja todennäköisesti sotarikoksiksi luokiteltavilla ohjusiskuilla hyökkääjä on surmannut kymmeniä ja haavoittanut satoja siviilejä.
Väestö ja kaupunkipiirit.
Vuoden 2022 alussa kaupungissa oli 603 904 asukasta. Vuonna 2001 väkiluku oli 668 980, ja hieman laajemman kaupunkipiirin (710 412 asukasta) väestöstä 79,09 prosenttia oli etnisesti ukrainalaisia, 17,71 % venäläisiä ja 0,92 % valkovenäläisiä. Vuonna 1989 Kryvyi Rihiin kirjattiin 713 059 asukasta. 
Kaupunkipiirit.
Paikallishallinnossa Kryvyi Rih on jaettu seitsemään kaupunkipiiriin. 
Oheinen kartta selventää kaupunkipiirien sijaintia nauhamaisessa kaupungissa, ja piirien asukasluvut 2021 olivat: &lt;br&gt;
 1) Ternyn piiri, 77 143 as.
 2) Pokrovskin piiri, 119 636 as.
 3) Saksahanin piiri 118 135 as., 
 4) Kaupunkikeskustan piiri, 80 872 as.
 5) Dovhintsevon piiri 91 283 as., 
 6) Metallurgian piiri, 54 340 as. ja 
 7) Inhuletsin piiri 51 418 as.
Kaupunkikuva ja talous.
Kaupungin rakennukset ja teollisuuslaitokset muodostavat nykyään pitkän kapean nauhan, joka noudattelee maastossa 2–7 kilometriä leveän ja noin 70 kilometriä pitkän malmiesiintymän muotoja. Alueella liikkumista varten kaupungissa on pikaraitiotievaunu- ja johdinautolinjoja. Rakennukset ja kadut peittyvät kaivostoiminnan seurauksena pienistä tuulen kuljettamista kaivospölyhiukkasista keltaoranssin sävyisiksi, tai sateen seurauksena punertavan ruskeaksi.
Ankeiden kaivosmaisemien ja kaivuujätekasojen vastapainoksi Kryvyi Rihin keskustan katujen varsille on istutettu runsaasti puita, ja asuintalot on järjestetty suljettujen korttelipihojen ympärille. Kaupungissa on kaksi teatteria, sirkus, kotiseutumuseo ja malmimuseo (kaivosmuseo), kasvitieteellinen puutarha ja muistomerkkejä.
Kaupungissa sijaitsee vuoritekninen ja pedagoginen instituutti, metallurginen haaraosasto ja lentotekninen oppilaitos. Kaivos-, metalli- ja kemianteollisuuden lisäksi kaupungissa on konepaja, sementtitehdas, rakennustarvikkeiden valmistusta ja kevyttä teollisuutta.
Kryvyi Rih on Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyin syntymäkaupunki.