tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Energia Uudessa-Seelannissa

Energia Uudessa-Seelannissa käsittelee energiantuotantoa ja energiankulutusta Uudessa-Seelannissa. 
Uudella-Seelannilla on monipuolinen valikoima eri energianlähteitä, kuten vesivoiman ja geotermisen energian tuotantoa. Maalla on jo vähäpäästöinen sähköjärjestelmä, jossa yli 80 % sähköstä on peräisin uusiutuvista lähteistä. Keskeisenä haasteena on muiden loppukäyttösektoreiden hiilidioksidipäästöjen vähentäminen puhtaan energian avulla ja uusiin teknologioihin kohdistuvien investointien tukeminen, jotta päästöt vähenisivät merkittävästi kaikilla sektoreilla. Erityisesti liikennesektori on vastuussa suurimmasta päästöjen osuudesta ja on lähes kokonaan riippuvainen öljystä. Myös teollisuus on erittäin riippuvainen fossiilisista polttoaineista.
Energiantuotanto.
Uuden-Seelannin energiankulutus vuonna 2023 jakaantui eri lähteiden kesken seuraavasti:
Uuden-Seelannin sähköntuotanto jakautui vuonna 2022 eri lähteiden kesken seuraavasti:
Energiankulutus.
Energiankulutus asukasta kohti vuonna 2022 oli 121 miljoonaa BTU:ta, maailmassa 33:nneksi suurinta.
Vuonna 2022 loppukäyttäjistä suurin ryhmä oli liikenne (37 %), toisena teollisuus (27 %). Kotitalouksien energiankäytön osuus oli 12 %.
Pia Young Vik

Pia Young Vik (s. 2003) on norjalainen suunnistaja. MM-kilpailuissa hän on saavuttanut hopeaa viestissä Kuopion MM-kilpailuissa 2025. Henkilökohtaisilla matkoilla matkoilla hänen paras saavutuksensa on pitkän matkan 12:s sija samalta vuodelta.
EM-kilpailuissa Belgiassa 2025 hän voitti sprintin ja oli pudotussprintissä toinen.
Nuorten MM-kilpailuista hän on saavuttanut yhden maailmanmestaruuden, kaksi hopeaa ja kolme pronssia.
Suga (EP)

Suga on yhdysvaltalaisen räppäri Megan Thee Stallionin kolmas EP-levy, joka julkaistiin 6. maaliskuuta 2020. Levyllä vierailee Kehlani ja Gunna. Megan suunnitteli levyn olevan hänen esikoisalbumi, mutta julkaisi sen EP:nä.
EP-levyltä julkaistiin kolme singleä, ”B.I.T.C.H.”, ”Captain Hook” ja ”Savage”, jonka remix Beyoncén kanssa saavutti Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listan ykkössijan. Levy ylsi Yhdysvaltain Billboard 200 -listan sijalle 7.
Upper Hutt

Upper Hutt (maoriksi: "Te Awa Kairangi ki Uta") on kaupunki Uuden-Seelannin Wellingtonin alueella ja yksi neljästä Wellingtonin metropolialueeseen kuuluvasta kaupungista.
Historia.
Upper Hutt sijaitsee alueella, joka tunnettiin alunperin nimellä Orongomai. Alueen joen nimi oli Heretaunga. Alueen ensimmäiset asukkaat olivat Ngāi Tara -heimon māorit. Ennen vuotta 1840 aluetta hallitsivat useat muut iwi-heimot ja siirtolaisten saapuessa se kuului Te Āti Awa -heimon alueeseen.
Orongomai Marae sijaitsee nykyisen kaupungin keskustan eteläpuolella.
Vuonna 1839 englantilainen siirtolaisorganisaatio, The New Zealand Company, osti maori-päälliköiltä noin 160 000 eekkeriä maata Wellingtonin alueelta, mukaan lukien Upper Huttin seudun. Huttin laakso sai nimensä yhden yhtiön perustajan mukaan. New Zealand Companyn ja myöhemmin Crownin, toimet alkuperäiskansojen kanssa olivat puutteellisia: kaikki heimot, joilla oli maaoikeuksia, eivät osallistuneet sopimuksiin. Tämä johti kiistoihin ja aseellisiin yhteenottoihin vuonna 1846, jolloin kuvernööri George Greyn joukot taistelivat maorien kanssa. Mukana olivat mm. Te Rauparaha, Te Rangihaeata, Te Mamaku sekä heimot Ngāti Toa, Ngāti Rangatahi, Ngāti Tama ja Ngāti Hāua-te-rangi.
Richard Barton, joka asettui Trenthamiin vuonna 1841, oli alueen ensimmäinen eurooppalainen asukas. Nykyään hänen asuinalueensa tunnetaan Trentham Memorial Parkina. Barton jakoi maansa ja varasi suuren osan puistoalueeksi. James Brown asettui alueelle, josta myöhemmin tuli Upper Huttin keskusta, vuonna 1848.
Asukkaat jakoivat maan 100 eekkerin lohkoihin ja alkoivat raivata metsää pelloiksi. Sahoilla kaadettiin isoja puita, kuten totaraa ja aluskasvillisuus poltettiin.
Vuonna 1860, Uuden-Seelannin sotien aikaan, alueelle rakennettiin Upper Hutt Blockhouse. Huolestuneina levottomuuksista Taranakissa ja aseistautuneiden maorien näkemisestä, asukkaat vaativat linnoituksia sekä Upperiin että Lower Huttiin. Hallitus ja armeija rakensivat kaksi varustusta, mutta eivät koskaan joutuneet taistelukäyttöön.
Rautatie Wellingtonista saapui Upper Huttiin 1. helmikuuta 1876 ja se jatkettiin Kaitokeen 1878. Rata jatkui yli Remutaka-vuoriston Featherstoniin ja Fell-juna aloitti liikenteen 12. lokakuuta 1878.
Vuonna 1914 alueella oli oma vesihuolto ja Birchville Damin valmistuminen vuonna 1930 lisäsi kapasiteettia. Samana vuonna, 28. maaliskuuta, Benge and Pratt - myymälässä syttyi tulipalo, jossa tapahtui räjähdys. Kahdeksan paloa sammuttanutta vapaaehtoista kuoli ja rakennus tuhoitui.
918 Itha

918 Itha (A919 QD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,32 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,41 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
926 Imhilde

926 Imhilde (A920 CB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,44 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,53 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
816 Juliana

816 Juliana (A916 CE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,69 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,33 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
909 Ulla

909 Ulla (A919 CA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 3,22 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,88 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
709 Fringilla

709 Fringilla (A911 CC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,58 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,25 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
627 Charis

627 Charis (A907 EJ) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,73 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,07 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään XB- tai X-luokkaa (SMASSII).
899 Jokaste

899 Jokaste (A918 PH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,32 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,49 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1131 Porzia

1131 Porzia (1929 RO) on keskikokoinen asteroidi, jonka kiertorata leikkaa Marsin kiertoradan. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, jossa se on lähimmillään 1,59 astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään 2,87 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastamisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähtämisaika akselinsa ympäri on .
424 Gratia

424 Gratia (A896 YD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,47 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,08 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
307 Nike

307 Nike (A891 EB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,49 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,33 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
298 Baptistina

298 Baptistina (A890 RB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,05 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,48 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
729 Watsonia

729 Watsonia (A912 CE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,49 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,03 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin spektrityyppi on S- tai L-luokkaa (SMASSII).
686 Gersuind

686 Gersuind (A909 QA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,89 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,28 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
778 Theobalda

778 Theobalda (A914 BG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
945 Barcelona

945 Barcelona (A921 CB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,21 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,06 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
4709 Ennomos

4709 Ennomos (1988 TU2) on suuri asteroidi, joka jakaa Jupiterin kiertoradan eli luokitellaan Troijalaisiin asteroideihin. Asteroidin kiertoaika Auringon ympäri on noin (), jolloin se on lähimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä. Asteroidin läpimitta on noin . Asteroidin pyörähdysaika akselinsa ympäri on . 
Asteroidi on nimetty mytologian hahmon Ennomoksen mukaan.
3815 Konig

3815 Konig (1959 GG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,30 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,84 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidin nimesivät sen toinen ja kolmas löytäjä ensimmäisen löytäjän Arthur Königin (1895-1969) mukaan.
1726 Hoffmeister

1726 Hoffmeister (1933 OE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,66 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,91 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Cuno Hoffmeisterin (1892-1968) muistoksi.
2384 Schulhof

2384 Schulhof (1943 EC1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,30 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,93 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1668 Hanna

1668 Hanna (1933 OK) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,20 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,42 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
1484 Postrema

1484 Postrema (1938 HC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,17 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,30 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
1400 Tirela

1400 Tirela (1936 WA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,40 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,85 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
832 Karin

832 Karin (A916 SE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,63 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,10 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
845 Naema

845 Naema (A916 WM) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,73 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,14 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
(90265) 2003 CL5

(90265) 2003 CL5 on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,77 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,70 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi kuuluu Datura-ryhmään. Asteroidi kuuluu ryhmän suurimpiin kappaleisiin ja sillä on verrattain hidas pyörähdysaika ryhmän muihin kappaleisiin nähden, joka viittaa kappaleen pitkänomaiseen muotoon.
399 Persephone

399 Persephone (A895 DD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,82 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,29 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
558 Carmen

558 Carmen (A905 CK) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,80 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,02 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
763 Cupido

763 Cupido (A913 SE) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,87 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,61 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi kuuluu Flora-ryhmään.
641 Agnes

641 Agnes (A907 RH) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,93 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,51 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
881 Athene

881 Athene (A917 OD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,08 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,15 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
411 Xanthe

411 Xanthe (A896 AD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,60 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,27 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
636 Erika

636 Erika (A907 CE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,42 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,40 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
718 Erida

718 Erida (A911 SA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,45 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,66 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
395 Delia

395 Delia (A894 WC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,55 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,02 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1838 Ursa

1838 Ursa (1971 UC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 3,18 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,26 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
633 Zelima

633 Zelima (A907 JH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,76 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,27 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
654 Zelinda

654 Zelinda (A908 AM) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,77 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,83 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidi on spektrityypiltään C- tai Ch-luokkaa (SMASSII).
269 Justitia

269 Justitia (A887 SA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,06 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,18 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
564 Dudu

564 Dudu (A905 JD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,99 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,51 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
639 Latona

639 Latona (A907 OA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,69 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,35 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
679 Pax

679 Pax (A909 BR) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,79 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,39 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty roomalaisen rauhan jumalattaren mukaan.
1402 Eri

1402 Eri (1936 OC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,27 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,10 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
2167 Erin

2167 Erin (1971 LA) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,07 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,02 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
1184 Gaea

1184 Gaea (1926 RE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,47 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,86 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
1388 Aphrodite

1388 Aphrodite (1935 SS) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,75 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,29 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
328 Gudrun

328 Gudrun (A892 FF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,77 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,44 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
327 Columbia

327 Columbia (A892 FE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,61 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,95 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
326 Tamara

326 Tamara (A892 FD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,88 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,76 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
325 Heidelberga

325 Heidelberga (A892 EA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,73 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,70 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
232 Russia

232 Russia (A883 BA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,11 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,00 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
233 Asterope

233 Asterope (A883 JA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,39 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,93 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
234 Barbara

234 Barbara (A883 PA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,80 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,97 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
235 Carolina

235 Carolina (A883 WA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,71 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,06 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
236 Honoria

236 Honoria (A884 HA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2.27 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,33 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
237 Coelestina

237 Coelestina (A884 MA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,57 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,96 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
238 Hypatia

238 Hypatia (A884 NA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,64 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,17 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
246 Asporina

246 Asporina (A885 EA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,40 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,99 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
247 Eukrate

247 Eukrate (A885 EB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,06 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,41 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
248 Lameia

248 Lameia (A885 LA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,30 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,64 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
249 Ilse

249 Ilse (A885 QA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,86 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,89 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
250 Bettina

250 Bettina (A885 RA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,72 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,57 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
251 Sophia

251 Sophia (A885 TA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,81 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,39 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
252 Clementina

252 Clementina (A885 TB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,95 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,37 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
5438 Lorre

5438 Lorre (1990 QJ) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,00 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,51 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
4652 Iannini

4652 Iannini (1975 QO) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,81 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,47 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
7353 Kazuya

7353 Kazuya (1995 AC1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,12 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,02 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Kazuya Yoshidan (s. 1960) mukaan.
7035 Gomi

7035 Gomi (1995 BD3) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,73 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,62 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Kazuaki Gomin (s. 1911) mukaan.
1108 Demeter

1108 Demeter (1929 KA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,81 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,05 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Eteläterritoriot

Eteläterritoriot () oli Ranskan hallintoalue Algerian Saharassa vuosina 1902–1957.
Ranskan armeija eteni nykyisen Algerian Saharan pohjoisosaan 1800-luvun puolivälin jälkeen. Biskra vallattiin vuonna 1844, Laghouat 1852, Ouargla 1854, El-Goléa 1873 ja Mzabin laakso 1882. Eteläiset Ahaggarin ja Tassili n’Ajjerin vuoristoalueet sekä Tidikeltin, Touatin ja Gouraran keitaat joutuivat Ranskan alaisuuteen 1900-luvun alussa. Djanet antautui vasta vuonna 1913 ja Tindouf miehitettiin vuonna 1934.
Ranskalaiset muodostivat vuonna 1902 Eteläterritorioiden hallintoalueen, joka asetettiin Algerian kenraalikuvernöörin alaisuuteen. Alue jaettiin vuonna 1905 sotilaskomentajien johtamiin Aïn Sefran, Ghardaïan, Touggourtin ja Saharan keitaiden ("Oases") territorioihin, jotka oli edelleen jaettu piireihin ja pienempiin yksiköihin. Eteläterritorioiden ja Ranskan muiden alueiden rajat määriteltiin vuosina 1905 ja 1909.
Eteläterritorioiden yhteispinta-ala oli 1 981 750 neliökilometriä ja siellä oli 370 709 asukasta vuonna 1905. Vuonna 1939 asukkaita oli 550 000, joista noin 4 500 oli eurooppalaisia. Alueen strateginen merkitys kasvoi 1950-luvulla. Siellä tehtiin 1940-luvulta lähtien ohjus- ja avaruuskokeita, ja vuonna 1960 Regganessa räjäytettiin Ranskan ensimmäinen ydinpommi. Algerian itsenäistyessä vuonna 1962 sovittiin Ranskan sotilastukikohtien säilymisestä viiden vuoden ajan.
Alueen hallinto järjestettiin uudelleen vuonna 1957, jolloin se jaettiin Keitaiden (keskuspaikka Ouargla) ja Saouran (Colomb-Béchar) departementteihin. Atlasvuoristossa sijaitsevat pohjoisimmat paikkakunnat liitettiin samalla muihin Algerian departementteihin.
Mozart (kuunari)

Mozart oli nelimastoinen teräsbarkentiini (kuunari), joka laskettiin vesille vuonna 1904 ja romutettiin vuonna 1935.
Laiva rakennettiin Grangemouth &amp; Greenockin telakalla Port Glasgowssa Skotlannissa 1903-1904. Sen vetoisuus oli 1 985,24 bruttorekisteritonnia ja kantavuus 3 300 kuollutpainotonnia. Laiva saattoi ottaa 900 standarttin puutavaralastin, 3 245 tonnin kivihiililastin tai 3 275 tonnin vehnälastin. Laivan pituus oli 87,95/79,05 metriä, leveys 12,26 metriä ja syväys 7,29 metriä. Laiva rakennettiin alunperin hampurilaiselle A.C. de Freitas &amp; Co-varustamolle kadettien koululaivaksi. Miehistöä oli 28 henkeä, joista 12 kadetteja. Neitsytmatkansa laiva teki Newportista Callaoon huhtikuun ja heinäkuun 1904 välillä.
Vuonna 1911 laivan osti hampurilainen varustamo Schlüter &amp; Maack. Ensimmäisen maailmansodan aikana laiva makasi Chilessä. Vuonna 1921 suomalainen merikapteeni, laivanvarustaja Hugo Lundqvist (1878-1936) kumppaneineen osti laivan Suomeen Ranskan valtiolta 4 040 punnan hinnasta. Laiva kuljetti vuosina 1922-1935 puutavaraa, väripuuta, kivihiiltä ja vehnää. Vuonna 1929 laiva purjehti 3 224 tonnin vehnälastissa Australian Port Lincolnista Queenstowniin 119 päivässä. 
Viimeisen matkansa Mozart teki 3 238 tonnin vehnälastissa Australian Port Lincolnista Falmouthin kautta Belfastiin vuonna 1935. Sen jälkeen laiva myytiin elokuussa 1935 romutettavaksi Skotlannissa 2 300 punnan hinnasta ja miehistö sai ulosmaksun 8. elokuuta 1935. Laivasta tehty pienoismalli on esillä Ahvenanmaan merenkulkumuseossa.
Mozartin sisarlaiva oli teräsbarkentiini Beethoven, joka laskettiin vesille joulukuussa 1903.
Bravado

Bravado on uusiseelantilaisen laulaja-lauluntekijä Lorden kappale vuodelta 2012. Sen ovat säveltäneet Lorde ja Joel Little. Little toimi sen tuottajana. Se julkaistiin promosinglenä EP:ltä "The Love Club EP".
Tuotanto.
Lorde sävelsi kappaleen uusiseelantilaisen tuottajan ja muusikon Joel Littlen kanssa alkuvuodesta 2012. Lorde oli kappaletta tehdessään 15-vuotias. ”Bravado” on yksi hänen ensimmäisiä sävellyksiään. Hän kirjoitti kappaleen sanoitukset koulun lomalla ja työsti sen jälkeen kappaletta Littlen kanssa. Kappale levytettiin Littlen Golden Age -studiolla Aucklandissa. Little vastasi kappaleen tuotannosta ja säestyksestä.
”Bravado” kertoo itsevarmuuden keräämisestä. Sen sanoma on, että itsevarmuutta esittämällä voi tulla oikeasti itsevarmaksi. Lorde on sanonut, että kappale on hänelle henkilökohtainen, sillä introverttinä ihmisenä hän oli aluksi kokenut esillä olemisen hankalaksi. Hän oli saanut idean kappaleeseen Kanye Westin kappaleen ”Dark Fantasy” kohdasta ”We found bravery in my bravado” (suom. ”löysimme rohkeutta mahtailustani”). Kappale on tyyliltään electropop- ja kamaripopmusiikkia.
Julkaisu ja vastaanotto.
Kappale julkaistiin Lorden ensimmäisellä EP:llä "The Love Club EP" 21. marraskuuta 2012. Lorde julkaisi EP:n alun perin omakustanteena SoundCloud-palvelussa, jossa kappaleet olivat ladattavissa ja kuunneltavissa ilmaiseksi. Universal Music New Zealand julkaisi sen kaupallisesti 8. maaliskuuta 2013. EP:lle lisättiin iTunesin bonusraidaksi ”Bravado”-kappaleen remix ”Bravado (Fffrrannno Remix)”. 
”Bravado” julkaistiin digitaalisena promosinglenä Euroopassa ja Intiassa 6. syyskuuta 2013. Kappale lisättiin bonusraidaksi Lorden esikoisalbumin "Pure Heroine" laajennetulle painokselle. Albumin Japanin painos sisältää molemmat versiot kappaleesta. Kappale on mukana lisäksi B-puolena Lorden CD-singlellä ”Royals” ja digitaalisella EP:llä "Tennis Court".
”Bravado” nousi Uudessa-Seelannissa kotimaisten singlejen listan sijalle 5. Se on myynyt Uudessa-Seelannissa kultalevyn verran. Kappale oli Yhdysvalloissa rock- ja alternative-listan sijalla 29.
Kappale sai hyviä arvioita musiikkikriitikoilta. "The New Zealand Herald" kirjoitti sen olevan parempi kuin Lorden hittisingle ”Royals”. "Billboard" kommentoi kappaleen olevan ”ilahduttavan aavemainen”. "Rolling Stone" listasi kappaleen yhdeksi Lorden parhaista vuonna 2025 ja kirjoitti kappaleessa olevan kaikkea, missä Lorde on hyvä.
Labubu

Labubu () on fiktiivinen hahmo ja siihen perustuva pehmolelu- ja figuurisarja, jota myy kiinalainen Pop Mart -ketju. Hahmon on suunnitellut hongkongilais-belgialainen Kasing Lung. Erityisen suosittuja ovat Labubu-laukkukorut ja avaimenperät.
Hahmo.
Labubun nimi ei tarkoita mitään. Hongkongilais-belgialainen Kasing Lung suunnitteli hahmon alun perin "The Monsters" -nimistä kirjasarjaansa varten. Lung rakastui nuorena pohjoismaisiin satuihin, erityisesti kertomuksiin tontuista. Hahmo on saanut inspiraatiota tästä kansanperinteestä.
Labubulla on terävät korvat, suuret silmät ja virne, joka paljastaa yhdeksän hammasta. Labubu on "hyväsydäminen ja haluaa aina auttaa, mutta usein vahingossa saavuttaa päinvastaisen". Labubu-brändillä on Labubun lisäksi myös muita hahmoja.
Myynti ja suosion kasvu.
Pian "The Monsters" -kirjasarjan ilmestymisen jälkeen Lung julkaisi hahmoista lelusarjan. Niiden suosio räjähti kuitenkin vasta sen jälkeen, kun Lung aloitti yhteistyön kiinalaisen Pop Mart -ketjun kanssa vuonna 2019.
Pop Mart myy kaiken kokoisia Labubu-figuureja ja pehmoleluja, joita on yli 300 erilaista. Kaikkein suosituimpia Labubuja myydään niin sanotuissa mysteeripaketeissa, joista ei tiedä etukäteen, millaisen lelun ostaja saa. Labubuista on liikkellä myös väärennöksiä, joita kutsutaan Lafufuiksi.
Labubujen suosio alkoi kasvaa vuoden 2022 lopulla. Suosion on sanottu räjähtäneen erityisesti sen myötä, kun Blackpink-yhtyeestä tunnettu Lisa Manobal kertoi keräävänsä Labubuja. Labubu nähtiin keväällä 2024 roikkumassa myös laulaja-lauluntekijä Rihannan laukusta.
Labubuja yksinoikeudella myyvän Pop Martin liikevoitto oli kesäkuussa 2025 liki kolminkertaistunut vuoden sisällä. Myynti manner-Kiinan ulkopuolelta muodosti lähes 40 prosenttia Pop Martin kokonaisliikevaihdosta vuonna 2024. Suomessa Labubut nousivat suureen suosioon kesällä 2025.
Adolf Wilhelm Westerlund

Adolf Wilhelm Westerlund (21. joulukuuta 1852 Kemiö – 10. heinäkuuta 1930 Turku) oli suomalainen juristi ja kanslianeuvos.
Westerlundin vanhemmat olivat talollinen Adolf Westerlund ja Augusta Charlotta Strömberg. Westerlund pääsi ylioppilaaksi 1875 Turun ruotsalaisesta lyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa tuomarintutkinnon ja kameraalitutkinnon 1881. Hän sai varatuomarin arvon 1885.
Westerlund oli Turun hovioikeudessa varakanneviskaalina vuodesta 1904. Hänet erotettiin lakkautuspalkalle 1907 mutta hän toimi uudelleen Turun hovioikeudessa viskaalina 1919–1926. Westerlund sai kanslianeuvoksen arvon 1923. Hän julkaisi joukon elämäkerrallisia ja genealogisia kirjoituksia.
Westerlund oli naimisissa vuodesta 1885 Alma Alexandra Abtin kanssa.
Julkaisuja.
Nimellä "A. W. Westerlund":
Väinö Niilo-Rämä

Väinö Armas Niilo-Rämä (5. joulukuuta 1907 Voikkaa – 4. lokakuuta 2001) oli suomalainen kommunisti ja desantti.
Voikkaalta kotoisin ollut Väinö Niilo-Rämä liittyi jo nuorena Suomen Kommunistiseen Puolueeseen ja toimi siellä aktiivisesti. Jatkosodan aikana hän loikkasi Pärmin pataljoonasta muutaman muun miehen kanssa Neuvostoliiton puolelle. Hänet pudotettiin laskuvarjolla suomalaisen sotilaan asussa takaisin Suomeen koulutettuna sähkötystaitoisena desanttina huhtikuussa 1943. Niilo-Rämän pudotuspaikka oli Valkealassa, josta hän siirtyi kotitaloonsa Voikkaalle piileskellen sitten siellä. Hänellä oli mukanaan amerikkalainen sähkötysradio Tensor, jolla hän viestitti Neuvostoliittoon tietoja sodan loppuun saakka jäämättä toiminnasta kiinni. Sodan jälkeen Niilo-Rämä toimi punaisen Valpon asiamiehenä.
Alice Sombath

Alice Dauphine Sombath (s. 16. lokakuuta 2003 Charenton-le-Pont) on ranskalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Ranskan naisten maajoukkueessa 12. heinäkuuta 2025 mennessä kuusi ottelua tekemättä maaleja.
Sombath siirtyi Paris Saint-Germainin junioreista Olympique Lyonnais'hen vuonna 2020. Hän on pelannut kaudesta 2021–2022 alkaen Première Liguessä 56 ottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. Hän pelasi Lyonin voittamassa kauden 2021–2022 Mestarien liigassa kaksi alkulohko-ottelua. Kesään 2025 mennessä hän on pelannut 15 Mestarien liigan ottelua.
Sombath pelasi useissa Ranskan nuorisomaajoukkueissa. Hän edusti Ranskaa alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2022. Hän pelasi ensimmäisen aikuisten maaottelunsa marraskuussa 2024 ystävyysottelussa Nigeriaa vastaan. Hän lähti neljän maaottelun kokemuksella EM-kilpailuihin 2025.
Sombathin vanhemmat ovat lähtöisin Thaimaasta.
Steelbound

Steelbound on Battle Beastin seitsemäs studioalbumi. Albumi julkaistiin Nuclear Blastin kautta 17. lokakuuta 2025. Albumilta on julkaistu singlenä kappaleet "Last Goodbye", "Steelbound" "Here We Are", ja "Angel of Midnight.
Élisa De Almeida

Élisa De Almeida (s. 11. tammikuuta 1998 Châtenay-Malabry) on ranskalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Ranskan naisten maajoukkueessa 12. heinäkuuta 2025 mennessä 45 ottelua ja tehnyt niissä viisi maalia.
De Almeida on edustanut Ranskan Première Liguessä Paris FC:tä (entinen FCF Juvisy), kausina 2019–2021 Montpellieriä ja kaudesta 2021–2022 alkaen Paris Saint-Germainia. Hän on pelannut kesään 2025 mennessä Première Liguessä 131 ottelua ja tehnyt niissä viisi maalia.
De Almeida pelasi useissa Ranskan nuorisomaajoukkueissa. Hän edusti Ranskaa alle 17-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2015, alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2016 Ranskan voittaessa mestaruuden, alle 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2017 Ranskan saavuttaessa hopeaa ja alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2018. Hän pelasi ensimmäisen aikuisten maaottelunsa lokakuussa 2019 ystävyysottelussa Islantia vastaan. Hän pelasi MM-kilpailuissa 2023 joukkueensa kolme viimeistä ottelua avauskokoonpanossa ja Pariisin kesäolympialaisissa 2024 joukkueensa kaikki kolme ottelua avauskokoonpanossa. Hän kuuluu Ranskan joukkueeseen myös EM-kilpailuissa 2025.
Iroijlaplap

Irojilaplap on marshallinsaarelaisen suurpäällikön titteli. Suurpäällikkö vastaa Länsimaissa kuta kuinkin kuningasta, jonka päätöksiä ei kyseenalaisteta. Joillain atolleilla ja saarilla on oma iroijlaplapinsa kun taas toiset atollit ja saaret on niputettu yhdeksi alueeksi. Marshallinsaarten perustuslain mukaan maassa tulee olla erillinen Iroj-neuvosto, joka koostuu suurpäälliköistä ja jonka tehtävä on mm. kommentoida maan parlamentin tekemiä aloitteita.
Uuden irojilaplapin kruunajaistilaisuus tunnetaan nimellä "kailoojoj". Tilaisuus on koko päällikön vastuulla olevaan alueen kattava juhla, johon osallistuvat usein myös poliitikot ja muut suurpäälliköt. Heinäkuussa 2022 pidetyt Michael Kabua, Kwajaleinin irojilaplap, kruunajaiset olivat ensimmäiset 50 vuoteen.
Joitakin tunnettuja irojilaplapeja:
Örebron valtiopäivät 1810

Örebron valtiopäivät (ruots. "riksdag tai riksdagen") oli Ruotsin säätyvaltiopäivien istuntokausi, joka avattiin Örebrossa 30. heinäkuuta 1810 ja joka päättyi 13. marraskuuta 1810. Istuntokausi kesti 106 päivää.
Valtiopäivät olivat ensimmäiset, jotka kutsuttiin koolle uuden kruununperillisen valinnan yhteydessä. (Ensimmäiset vuonna 1809 koolle kutsutut valtiopäivät kestivät kuitenkin vuoden 1810 alkuun asti. Nämä valtiopäivät olivat jo toiset vuoden sisällä järjestetyistä valtiopäivistä).
Valtiopävien taustahistoria.
Lähteet:
Kruununprinssi Karl Augustin kuoltua aivohalvaukseen Ruotsilla ei ollut kruununperillistä 61-vuotiaan ja lapsettoman Kaarle XIII:n jälkeen . Ehdokkaita oli useita, heidän joukossaan Karl Augustin vanhempi veli Fredrik Christian ja Kustaa IV Adolfin poika, prinssi Kustaa. Myös Tanskan kuningas Fredrik VI: llä oli tavoitteita tulla Ruotsin kuninkaaksi yrittäessään luoda uudelleen yhtenäisen Skandinavian. 29-vuotias luutnantti Carl Otto Mörner matkusti omasta aloitteestaan Pariisiin osittain suostutellakseen Pontecorvon prinssin, kenttämarsalkka Jean Baptiste Bernadotten, asettumaan ehdolle kruununperijäksi ja osittain saadakseen keisari Napoleonin hyväksynnän tälle.
Valtiopäiväesitykset.
Fersenin murha oli tehnyt hallituksesta haluttoman järjestämään vaaleja levottomassa pääkaupungissa, jossa monet pelkäsivät Ranskan vallankumouksen aikaisen joukkovallan mallin mukaisen terrorin ajan puhkeamista. Örebro valittiin vaalipaikaksi osittain keskeisen sijaintinsa ja osittain siksi, että kruununperillisen vaalia koskevissa säännöissä määrättiin, ettei ulkomaisten lähettiläiden sallita olla alle kymmenen mailin säteellä äänestyspaikasta.
Paljon puhui Fredrik Kristianin eduksi, muun muassa kuningas ja hallitus tukivat hänen ehdokkuuttaan, mutta 11. elokuuta entinen Ruotsin Göteborgin varakonsuli "Jean Antoine Fournier" onnistui saamaan ulkoministeri Lars von Engeströmin suosion. Hän esitteli Bernadotten tarjouksen, joka sisälsi myös taloudellisia ja omaisuuteen liittyviä etuja. Kuningas, joka aluksi vastusti Bernadottea, muutti mielensä kuultuaan asiaa tarkemmin.
Salainen komitea käsitteli asiaa ja hallitus suositteli 17. elokuuta Bernadotten nimittämistä kruununperijäksi. Seuraavana päivänä, 18. elokuuta, ehdotuksen hyväksyivät ensin kolme säätyä ja sitten myös aatelisto. Vaalilakia ja kruununperimysjärjestystä muutettiin 25. elokuuta. Kruununprinssinä Bernadotte otti ruotsalaisemmalta kuulostavan nimen Karl Johan.
Majoitus, tilat jne..
Kuningas ja kuningatar asuivat Örebron linnassa. Nikolain kirkkoa käytettiin valtiosalina. Aatelisto käytti vanhaa Kronorenin tislaamoa kokouspaikkana. Papisto käytti niin kutsuttua "Bromsiska Husetia", porvaristo kokoontui vanhassa raatihuoneessa ja talonpojat vanhassa koulussa. Myös Manillan kiinteistö oli talonpoikien käytössä.
Catherine McClements

Catherine McClements (s. 30. marraskuuta 1965) on australialainen teatteri-, elokuva- ja televisionäyttelijä ja televisiojuontaja.
College of the Marshall Islands

College of the Marshall Islands (lyh. CMI) on Marshallinsaarilla sijaitseva korkeakouluopintoja tarjoava community college. Se sai alkunsa vuonna 1989, kun Community College of Micronesia -koulu myönsi marshallinsaarelaiselle collegelle oman perustamiskirjan. Koulun motto on marshallinkielinen sananlasku "Jitdam̗ Kapeel ()" Marshallinsaarten parlamentin vuonna 1992 säätämän lain nojalla college sai nykyisen nimensä ja sen rahoitusta varten perustettiin erillinen rahaston.
CMI:n yhteydessä toimii amerikkalaisen EducationUSA-verkoston toimipiste, joka avustaa opiskelijoita hakeutumaan yhdysvaltalaisiin korkeakouluihin.
CMI kuuluu Western Association of Schools and Colleges -verkostoon. Koulu kerää lukukausimaksuja sen mukaan opiskeleeko henkilö täyspäiväisesti (1750 dollaria vuodessa) vai osa-aikaisesti (130–150 dollaria per opintopiste). CMI:n yhteydessä toimii asuntola. Opiskelijoita on 1159. Lokakuussa 2024 koulun rehtorina on toiminut David Newnham.
Kuk (Papua-Uusi-Guinea)

Kuk on varhaiseen maanviljelyyn liittyvä arkeologinen kohde Papua-Uudessa-Guineassa. Se koostuu 116 hehtaarin suoalueesta Uuden-Guinean länsiosassa Western Highlandsin maakunnassa 1 500 metriä merenpinnan yläpuolella lähellä Mount Hagenia, maakunnan pääkaupunkia. Paikka on osa ylämaan harjannetta, joka kulkee yli 2500 kilometrin matkan Uuden-Guinean saaren poikki lännestä itään.
1930-luvun alkuun asti, jolloin eurooppalaiset tutkivat aluetta ensimmäisen kerran tarkemmin, he pitivät sitä yhtenä asumattomista vuorijonoista. Sen havaittiin sen sijaan olevan monimutkainen laaksojen ja altaiden alue, jossa asui suuria ihmis- ja sikapopulaatioita. Tätä tuki bataatin intensiivinen viljely rinteillä soisten laaksojen pohjien yläpuolella.
Toisen maailmansodan päättyessä alueesta kehitettiin kahvi- ja teeplantaaseja. Soiden laajamittainen kuivatuksen yhteydessä löydettiin kivikirveitä, suossa säilyneitä puisia kaivukeppejä ja lapioita, jotka todistivat soiden aiemmasta viljelykäytöstä. Australian kansallisen yliopiston pienen tutkimusryhmän vuonna 1966 tekemät tutkimukset teeplantaasilla Wahgi-laakson yläjuoksulla määrittivät esihistoriallisen ojan pohjasta kerätylle puukepille yli 2000 vuoden iän.
Arkeologiset kaivaukset ovat paljastaneet maiseman syntyneen kosteikkojen kunnostustyöstä, joka on jatkunut lähes yhtämittaisesti 7 000 ja mahdollisesti 10 000 vuoden ajan. Alue sisältää hyvin säilyneitä arkeologisia jäänteitä, jotka osoittavat teknologisen harppauksen, joka muutti kasvinviljelyn maataloudeksi noin 6 500 vuotta sitten. Se on erinomainen esimerkki maatalouskäytäntöjen muutoksesta ajan myötä, viljelykasoista kosteikkojen kuivattamiseen kaivamalla ojia puisilla työkaluilla. Kuk on yksi harvoista paikoista maailmassa, joissa arkeologiset todisteet viittaavat itsenäiseen maatalouden kehitykseen ja muutoksiin niin pitkän ajanjakson aikana.