Krimin sillan räjähdys 2022

Krimin sillalla syttyi tulipalo 8. lokakuuta 2022 kello 6.07. Se sai alkunsa kuorma-autoon lastatun pommin räjähdyksestä sillan länteen johtavilla ajokaistoilla Venäjän miehittämällä Krimillä, Kertšiin johtavalla tiellä. Räjähdyksen seurauksena sillan molemmat kaksikaistaiset ajoväylät romahtivat mereen. Kaksi viereistä, itään menevää kaistaa erillisellä rakenteella säilyi ehjinä. Myös viereinen rautatiesilta vaurioitui, kun junan säiliövaunu syttyi tuleen. Räjähdyksessä kuoli viisi ihmistä. Venäjän tutkintakomitea aloitti tapauksen johdosta tutkinnan.
Vauriot heikensivät sillan kuljetuskapasiteettia. Silta on ollut tärkeä väylä venäläisten joukkojen huollolle Venäjän hyökkäyksen aikana. Räjähdys tapahtui päivä Venäjän presidentin Vladimir Putinin 70-vuotissyntymäpäivän jälkeen ja viikko sen jälkeen, kun Venäjä oli ilmoittanut liittäneensä neljä Ukrainan aluetta itseensä.
Kukaan ei aluksi ottanut räjähdyksestä vastuuta, ja presidentti Volodymyr Zelenskyi sanoi, että Ukrainan hallitus ”ei ollut määrännyt” iskua. Heinäkuussa 2023 Ukrainan varapuolustusministeri Hanna Maljar kuitenkin myönsi, että Ukraina oli toteuttanut hyökkäyksen ”katkaistakseen venäläisten logistiikkatoiminnan”. Myös Ukrainan turvallisuuspalvelu vahvisti Ukrainan olleen iskun takana.
Venäläiset viranomaiset ja "The New York Timesille" puhunut ”korkea-arvoinen ukrainalainen virkamies” arvioivat, että räjähdys johtui kuorma-autopommista. BBC:n mukaan se oli todennäköisempi aiheuttaja oli meridrooni. Venäjän turvallisuuspalvelu pidätti viisi Venäjän kansalaista sekä kolme henkilöä Ukrainasta ja Armeniasta syytettyinä iskun järjestämisestä. Elokuussa 2023 Ukrainan turvallisuuspalvelun johtaja Vasyl Maljuk kertoi "The New Voice of Ukraine" -lehden haastattelussa yksityiskohtaisesti, miten räjähdyksessä käytetty kuorma-auto oli varustettu ja kuljetettu paikalle.
Taustaa.
Krimin silta on koostuu kahdesta rinnakkaisesta sillasta, joista toinen on nelikaistainen tie ja toinen kaksiraiteinen rautatie, ja jotka ylittävät Kertšinsalmen Venäjän itäpuolen ja Ukrainan Krimin länsipuolen välillä. Rakentaminen aloitettiin helmikuussa 2016 sen jälkeen, kun Venäjä miehitti ja liitti Krimin niemimaan Venäjään vuonna 2014. Venäjän viranomaiset kutsuivat Krimin sillan rakentamista ”historialliseksi operaatioksi”, joka on yksi tärkeimmistä tehtävistä ”Krimin lopullisessa yhdistämisessä Venäjään”. Maantiesilta avattiin liikenteelle toukokuussa 2018, ja rautatiesilta otettiin käyttöön joulukuussa 2019.
Vuonna 2022 tapahtuneen Venäjän hyökkäyksen aikana molempia siltoja on käytetty Venäjän asevoimien varustamiseen Etelä-Ukrainan sotatoimissa. Vaikka Krimille voidaan toimittaa resursseja muillakin tavoin, kuten satamien kautta, Krimin silta on tärkeä osa infrastruktuuria.
Ukrainan virkamiehet ja armeija ovat toistuvasti ilmoittaneet aikovansa tuhota Krimin sillan ja pitävät sitä laillisena sotilaskohteena. Kesäkuussa 2022 Ukrainan asevoimien kenraalimajuri Dmytro Martšenko totesi, että siitä tulisi ”kohde numero yksi” heti, kun Ukrainalla olisi hallussaan aseita, joilla se voisi hyökätä sitä kohti. Huhtikuussa 2022 Venäjän entinen presidentti ja turvallisuusneuvoston varapuheenjohtaja Dmitri Medvedev sanoi: ”Yksi ukrainalaisista kenraaleista puhui tarpeesta iskeä Krimin sillalle. Toivottavasti hän ymmärtää, mikä on vastaiskun kohde.” Elokuussa 2022 Ukrainan presidentin neuvonantaja Myh’ailo Podoljak kertoi "The Guardianille": ”Se on laiton rakennelma ja tärkein väylä Venäjän armeijan varustamiseen Krimillä. Tällaiset kohteet pitäisi tuhota”.
Räjähdys.
8. lokakuuta 2022 kello 6.07 tapahtui räjähdys Krimin Kertšin kaupunkiin johtavan maantiesillan kaistalla (tai sen lähellä). Räjähdys tapahtui Kertš–Jenikale-laivaväylän yli kulkevan pääkaaren ja Tuzlan saaren puolivälissä. Se aiheutti sen, että sillan toisella puolella olevista neljästä tukijalasta kolme romahti veteen. Krimin rautateiden lehdistöpalvelu ilmoitti, että kello 6.05 se havaitsi rautatiesillalla vian, ja että polttoainesäiliövaunu syttyi tuleen tavarajunan perässä. Pohjoistuuli puhalsi liekkejä ja savua kohti Mustaamerta. Maantie-, rautatie- ja meriliikenne pysäytettiin, ja maalla ja merellä muodostui pitkiä jonoja. Venäjän viranomaiset eivät heti raportoineet räjähdyksestä sabotaasina. Maantiesilta avattiin myöhemmin päivällä uudelleen yksikaistaiselle jalankululle ja pyöräilylle (liikenne vuorotellen kumpaankin suuntaan) ja jonkin verran rautatieliikenteelle.
Aluksi ilmoitettiin kahdesta mahdollisesta tulipalon syystä – polttoainesäiliövaunun räjähdyksestä rautatiesillalla ja moottoriajoneuvon, todennäköisesti kuorma-auton, räjähdyksestä maantiesillalla. Venäjän kansallisen terrorisminvastaisen komitean mukaan kuorma-auto räjähti, minkä seurauksena seitsemän rautatiepolttoainesäiliötä syttyi tuleen. Kukaan ei ilmoittanut olevansa vastuussa räjähdyksestä, mutta ukrainalaiset tiedotusvälineet "Ukrajinska pravda" ja UNIAN ilmoittivat omiin lähteisiinsä viitaten, että kyseessä oli Ukrainan turvallisuuspalvelun operaatio. "The New York Times" kuvaili ”korkea-arvoisen ukrainalaisen virkamiehen” sanoneen, että ”Ukrainan tiedustelupalvelut olivat järjestäneet iskun ja että siihen liittyi pommi, joka oli lastattu kuorma-autoon, joka ajoi sillan yli”. Venäjä väitti, että räjähdys tapahtui, kun tienvarsipommia kuljetettiin täyttä vauhtia kulkevassa kuorma-autossa. Koska on viitteitä siitä, että räjähdys vahingoitti suoraan maantiesiltaa ja että sen räjähdys aiheutti tulipalon rautatiesillalla olleessa junassa, kipinöiden määrä voisi viitata termiitin käyttöön, joka palaa riittävän kuumana vahingoittaakseen terästä ja sytyttääkseen junassa olleen syttyvän polttoaineen.
Seuraamukset.
Räjähdyksessä kuoli viisi ihmistä, myös kuorma-auton viereisessä autossa olleet.
Krimin niemimaalle matkalla olleen 59-vaunun junan seitsemän polttoainesäiliötä syttyivät palamaan räjähdyksen seurauksena. Sillan sulkemisen myötä paikallisten asukkaiden oli vaikeampi poistua Krimiltä, ja autojonot olivat viiden kilometrin pituisia, vaikka muita reittejä, kuten satamia, oli edelleen käytettävissä. Yli 100 kuorma-autoa odotti molemmilla puolilla päästäkseen käyttämään pientä lauttaa, joka kuljetti kerrallaan 16 kuorma-autoa. Meriliikenne oli estynyt, sillä kymmenet laivat odottivat sillan molemmin puolin. Sevastopolin pormestari Mih’ail Razvožajev asetti aluksi rajoituksia elintarvikkeiden myyntiin ja kielsi polttoaineen myynnin kanistereissa, mutta kumosi nämä rajoitukset koko Krimin osalta noin tuntia myöhemmin todeten, että toimituslinjat olivat riittävät.
Sillan rakenteelliset vauriot.
Kolme Kertšiin päin menevän ajoradan kansirakenteen tukijalkaa vaurioitui, ja kaksi niistä romahti veteen. Videoissa ja satelliittikuvissa rautatiesillan palkkien ulkonäkö oli huomattavasti muuttunut. Kaksi siltaturvallisuuden ja räjähdystekniikan asiantuntijaa pitää todennäköisenä, että polttoainepalo heikensi rautatiesiltaa tukevia palkkeja. Rautatiesillalla on kaksiraiteinen rautatie, ja Venäjä palautti lähes välittömästi liikenteen toiselle raiteelle kuin sille, jolla palaneet polttoainesäiliöautot kulkivat. Venäjän liikenneministeriö ilmoitti, että seuraavana päivänä kaikki rautateiden tavarajunat ja kaukoliikenteen matkustajajunat kulkivat aikataulun mukaisesti.
Silta tilattiin korjattavaksi kokonaisuudessaan 1. heinäkuuta 2023 mennessä. Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusministeriö julkaisi 9. marraskuuta 2022 tiedusteluraportin, jossa todettiin: ”Venäjän pyrkimykset Krimin sillan korjaamiseen jatkuvat, mutta se ei todennäköisesti ole täysin toimintakunnossa ennen syyskuutaa 2023.” Vaurioituneiden osien tilalle tarvitaan kolme uutta tukipalkkia. ”Vaikka Krimin viranomaiset ovat väittäneet, että nämä ylimääräiset tukipalkit saadaan paikalleen 20. joulukuuta mennessä, presidentti Putinille toimitetussa raportissa mainittiin, että toisen ajoradan työt aiheuttavat häiriöitä tieliikenteelle maaliskuuhun 2023 asti.”
Reaktiot.
Ukraina.
Ukrainan hallituksen virallinen Twitter-tili twiittasi vastauksena tulipaloon ”sairas palo”, kun taas Ukrainan presidentin neuvonantaja Myh’ailo Podoljak totesi, että hyökkäys sillalle oli esimerkki Venäjän tappiosta sodassa: ”Krim, silta, alku. Kaikki laiton on tuhottava, kaikki varastettu on palautettava Ukrainalle” Ukrainan puolustusministeriö vertasi hyökkäystä "Moskva"-risteilijän uppoamiseen: ”Ohjusristeilijä "Moskva" ja Kertšin silta - kaksi pahamaineista Venäjän vallan symbolia Ukrainan Krimillä - ovat uponneet. Mitä seuraavaksi vuorossa, ryssät?”.
Ukrpoštan johtaja Ihor Smiljanskyi ilmoitti, että tapahtumalle on julkaistu uusi postimerkkisarja. Kansallisen turvallisuus- ja puolustusneuvoston johtaja Oleksi Danilov julkaisi sosiaalisessa mediassa videon sillasta sekä videon vuodelta 1962, jossa Marilyn Monroe laulaa Yhdysvaltain presidentille John F. Kennedylle ”Hyvää syntymäpäivää, herra presidentti”. Räjähdys tapahtui päivä Venäjän presidentin Vladimir Putinin 70-vuotissyntymäpäivän jälkeen.
Venäjä.
Venäjän viranomaiset Krimillä syyttivät hyökkäyksestä Ukrainaa. Venäjän federaation ulkoministeriön tiedottaja syytti ”Kiovan hallintoa” terrorismista, ja duuman edustaja Andrei Guruljov vaati ankaria vastatoimia. Sergei Aksjonov, Venäjän nimittämä Krimin pääministeri, ilmaisi halunsa kostaa ja puhui ruoasta ja polttoaineesta ja totesi, että ”tilanne on hallinnassa - se on ikävää, mutta ei kohtalokasta”.
Putin totesi 9. lokakuuta: ”Ei ole epäilystäkään. Kyseessä on terroriteko, jonka tarkoituksena on tuhota erittäin tärkeä siviili-infrastruktuuri. Sen suunnitteli, toteutti ja määräsi Ukrainan erikoispalvelut.” Kremlin propagandisti Vladimir Solovjov kehotti tekemään kostoiskuja koko Ukrainaan ”siltoja, patoja, rautateitä, lämpövoimalaitoksia ja muita infrastruktuurirakenteita” vastaan.
Kansainväliset.
Viron ulkoministeri Urmas Reinsalu ilmaisi tyytyväisyytensä räjähdykseen ja arveli, että räjähdyksen takana olivat Ukrainan erikoispalvelut, ja muistutti, että Ukrainan viranomaiset olivat jo pitkään kutsuneet Krimin siltaa mahdolliseksi iskukohteeksi.
Jälkiseuraamukset.
Venäjän liikenneministeriö ilmoitti, että lauttaliikenne Kertšinsalmen yli, joka toimi ennen Krimin sillan rakentamista, käynnistetään uudelleen.
Krimin silta on tärkeä osa Venäjän ja Krimin välistä liikenneyhteyttä Venäjän ja Ukrainan sodan eteläisellä operaatioalueella. "New York Timesin" mukaan vauriot aiheuttavat tilapäisiä logistisia haasteita Venäjän asevoimille, mutta raskasta sotakalustoa voidaan kuljettaa rautatiesiltaa pitkin.
Venäjän ulkoministeriö julkaisi 8. lokakuuta videon, jossa näkyy, että silta oli osittain avattu uudelleen jalankululle ja pyöräilylle. Kuorma-autot joutuivat käyttämään lauttaa, kun taas junat olivat Venäjän valtion tiedotusvälineiden mukaan lähteneet uudelleen liikkeelle. Viikkoa myöhemmin sadat rekat odottivat lautalle pääsyä 3-4 päivää.
Putin määräsi, että sillan turvallisuus siirretään Venäjän turvallisuuspalvelun (FSB) valvontaan. Venäjän varapääministeri Marat Husnullin sanoi, että sillan vaurioituneet osat puretaan ja korjaukset aloitetaan välittömästi. 9. lokakuuta sukeltajat tarkistivat siltarakenteet vedenalaisten vaurioiden varalta. Venäjän hallitus määräsi, että korjaukset on saatava päätökseen heinäkuuhun 2023 mennessä.
Husnullinin ilmoituksen mukaan maantiesilta avattiin kokonaan uudelleen 23. helmikuuta 2023. Apulaispääministeri ilmoitti 5. toukokuuta myös, että rautatiesilta oli avattu kokonaan uudelleen.
Vaikutus Venäjän joukkoihin.
Venäläisten joukkojen logistiikka on vaikeutunut sillan räjähdyksen vuoksi. Yhdistyneen kuningaskunnan puolustusministeriö totesi, että kuljetuskapasiteetti ”heikkenee vakavasti” sillan yli. Korjaustyöt aloitettiin illalla 8. lokakuuta, ja auto- ja junaliikenne käynnistyi uudelleen lähes välittömästi. Kuorma-autot käyttivät lauttoja, koska yksi osa niiden kaistasta tuhoutui täysin. Koska Venäjä luottaa sotilastarvikkeiden kuljetuksessa rautateihin, kuorma-autoliikenne ei ollut suurin huolenaihe. Etelä-Ukrainan rannikkoa pitkin kulkee myös maaliikennekäytävä, mutta siihen kohdistuu suurempi hyökkäysriski. Sillan rakentaminen valmistui vuonna 2018, joten siihen on turvauduttu vasta muutaman vuoden ajan. Useat asiantuntijat totesivat 10. lokakuuta, että junat todennäköisesti ylittäisivät sillan pienemmällä nopeudella ja pienemmällä kuormalla.
Vaikutus Venäjän hallitukseen.
Sillan avaamista vuonna 2018 pidettiin yhtenä Putinin suurimmista propagandasaavutuksista. Venäjän vuoden 2022 hyökkäyksen jälkeen silta oli yksi suojatuimmista kohteista. Viikkoa ennen räjähdystä allekirjoitettiin määräys neljän ukrainalaisen alueen liittämisestä Venäjään, minkä jälkeen Venäjä jatkoi Ukrainan uhkailua ydinaseilla, jos Ukraina hyökkää liitetyillä alueilla sijaitseviin kohteisiin.
Putin sanoi, että lokakuun 2022 ohjusiskut Ukrainaan, jotka osuivat siviilialueille Kiovassa ja muissa kaupungeissa, olivat kosto Ukrainan väitetystä hyökkäyksestä Krimin sillalle.
Toukokuussa 2023 entinen historianopettaja Nikita Tuškanov tuomittiin Venäjän vuoden 2022 sotasensuurilakien nojalla viideksi ja puoleksi vuodeksi vankilaan syytettynä ”terrorismin oikeuttamisesta” ja Venäjän armeijan ”mustamaalaamisesta”, koska hän oli kutsunut Krimin sillan räjähdystä ”syntymäpäivälahjaksi Putlerille”.
Tutkinta.
Putin määräsi räjähdyksen olosuhteet tutkittaviksi. Perustettiin komissio, johon kuului hätätilaministeriön, liikenneministeriön, FSB:n, sisäministeriön ja kansalliskaartin edustajia. Tutkintakomitea aloitti rikostutkinnan räjähdyksestä.
Erityispalvelujen edustajat kiinnittivät huomiota työvuoroon, joka ei havainnut räjähteillä lastattua kuorma-autoa huolimatta sillan suulla olevista menettelyistä, jotka on suunniteltu valvomaan epäilyttävää lastia.
Venäjän kansallinen terrorisminvastainen komitea raportoi:Tänään kello 06:07 Moskovan aikaa Krimin sillan maantiesillalla rahtiajoneuvossa tapahtui räjähdys, joka sytytti palamaan seitsemän polttoainesäiliötä Krimin niemimaalle matkalla olleessa junassa. Sillan kaksi moottoritieosaa romahtivat osittain.Lokakuun 10. päivänä venäläinen tutkinnanjohtaja Aleksandr Bastrikin ilmoitti, että kuorma-auton reitti oli saatu selville. Seuraavana päivänä FSB ilmoitti, että viisi venäläistä ja kolme Ukrainasta ja/tai Armeniasta kotoisin olevaa henkilöä oli pidätetty. Eräs Ukrainan kansalainen, joka oli osallisena toisen pommi-iskun suunnittelussa Brjanskissa, teki FSB:n mukaan ”yhteistyötä tutkintaviranomaisten kanssa”. Räjähteet (22,770 kiloa) kuljetettiin kuorma-autossa olevilla 22 kuormalavalla. Räjähteet lastattiin Odessassa elokuun alussa ja kuljetettiin Bulgarian, Armenian ja Georgian kautta Venäjälle. Lokakuun 7. päivänä se lastattiin Simferopoliin matkalla olleeseen venäläiseen kuorma-autoon. FSB julkaisi röntgenvideon, jossa heidän mukaansa näkyy räjähteillä lastattu kuorma-auto. Toisin kuin aiemmin julkaistut kuvat sillan tarkastuspisteestä, röntgenkuvatusta kuorma-autosta puuttui varapyörä ja yksi akseleista.
21. huhtikuuta 2023 Lefortovon piirituomioistuin Moskovassa antoi pidätysmääräyksen Ukrainan tiedustelupalvelun johtajaa Kyrylo Budanovia vastaan lokakuun 2022 siltaräjähdykseen liittyen. Budanov vastasi pidätysmääräykseen toteamalla: ”Olen tyytyväinen. Tämä on hyvä osoitus työstämme, ja lupaan työskennellä vielä paremmin.”