Satakunnan urheilu

Tämä artikkeli käsittelee urheilua Satakunnan maakunnassa, poislukien Porin kaupunki, jota käsitellään omassa artikkelissaan. Olympialaisurheilijoiden määrällä mitattuna Satakunnan merkittävimpiä urheiluseuroja ovat Rauman Lukko (13 olympiaedustajaa) sekä Harjavallan Työväen Urheilijat (2 olympiaedustajaa).
Historia.
Satakunnan liikuntakulttuurin kehitys noudatti tyypillistä kaupungeista maaseudulle etenevää mallia, mutta maakunnalla oli omat erityispiirteensä järjestötoiminnan organisoitumisessa ja valtakunnallisiin yhteyksiin liittymisessä. Voimistelu ja urheilu juurtuivat Satakunnassakin ensiksi kaupunkeihin ja väestökeskuksiin, erityisesti koulunuorison pariin. Pori oli edelläkävijänä, kun ensimmäinen voimisteluseura perustettiin sinne vuonna 1882.
Jo ennen vuoden 1905 suurlakkoa oli useisiin rintapitäjiin perustettu voimisteluseuroja, erityisesti voimakkaiden nuorisoseurojen yhteyteen Tyrväälle, Kokemäelle ja Kankaanpäähän. Maakunnan liikuntakulttuurin nousussa ja laajenemisessa suurlakko (1905) ja Lontoon olympialaiset (1908) merkitsivät huomattavaa murrosta. Näiden tapahtumien jälkeen voitiin siirtyä itsenäisempään järjestöelämään, vaikka pääosa satakuntalaisista voimistelu- ja urheiluseuroista pysyikin yhä nuorisoseurojen puitteissa.
Satakuntalaiset eivät olleet erityisen herkkiä yhtymään valtakunnalliseen keskusjärjestötoimintaan, mikä näkyi erikoisesti nuorisoseuratoiminnan alalla. Porin voimistelu- ja urheilupiiri muodostettiin vuonna 1908. Piiri liittyi seuraavana vuonna SVUL:ään ja piirin järjestämät voimistelujohtajakurssit virkistivät tuntuvasti maakunnan seuratoimintaa.
Satakunnan maaseudun voimisteluseurojen perustajina toimi monipuolinen joukko maatalousväkeä. Pohjois-Satakuntaan suunniteltiin vuonna 1914 omaa urheilupiiriä, Ikaalisten piiriä. Aloitteen teki Jämijärven voimistelu- ja urheiluseura Yritys, joka totesi, että paikallinen seuratoiminta oli hajanaista. Ensimmäisen maailmansodan puhkeaminen aiheutti kuitenkin tämän piirihankkeen lykkäytymisen.
Yleisurheilu.
Satakunnan merkittävimpiä yleisurheiluseuroja ovat Kankaanpään seudun Leisku, Rauman Urheilijat sekä Nakkilan Vire, jtoka luokitellaan toiseksi korkeimmalle tasolle yleisurheilun Ykkösliigaan. Leiskulla oli vuonna 2024 yhteensä 103 luokkaurheilijaa, Rauman Urheilijoilla 70 luokkaurheilijaa ja Nakkilan Vireellä 54 luokkaurheilijaa.
Palloilulajit.
Jalkapallo.
Satakunnan menestynein jalkapalloseura on Rauman Työväen Urheilijat, joka on pelannut pääsarjatasolla SM-sarjassa yhden kauden ajan. Toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelanneita satakuntalaisseuroja ovat Pallo-Iirot (24 kautta), Rauman Pallo (16 kautta) sekä Rauman Lukko (2 kautta).
Useamman kauden kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla ovat pelanneet Euran Pallo (11 kautta), FC Rauma (4 kautta) ja Hakrit (3 kautta).
Pesäpallo.
Satakunnan menestyneimmät pesäpalloseurat ovat Kankaanpään Maila (KaMa) sekä Ulvilan Pesä-Veikot (UPV). Kankaanpään Maila on pelannut Suomen korkeimmalla sarjatasolla SM-sarjassa ja Superpesiksessä vuoteen 2024 mennessä yhteensä 43 kauden ajan ja saavuttaen viisi SM-mitalia. Ulvilan Pesä-Veikot on puolestaan pelannut miesten Superpesiksessä 19 kauden ja naisten pääsarjassa 15 kauden ajan. Ulvilan Pesä-Veikot on voittanut yhden Suomen mestaruuden ja 3 SM-hopea sekä kaksi naisten SM-mitalia. KaMa:n ja UPV:n lisäksi muita miesten pääsarjassa pelanneita satakuntalaisseuroja ovat olleet Fera (2 kautta) sekä Harjavallan Jymy (1 kausi).
Naisten pesäpallossa Satakunnan menestynein Fera, joka on pelannut naisten pääsarjassa 25 kauden ajan. Feran lisäksi korkeimmalla sarjatasolla ovat pelanneet Kokemäen Kova-Väki (2 kautta), Kankaanpään Maila (1 kausi) sekä Vampulan Urheilijat (1 kausi).
Amerikkalainen jalkapallo.
Amerikkalaisessa jalkapallossa Satakunnan menestyneimmät seurat ovat Sea City Storm ja Rauma Admirals. Sea City Storm pelasi korkeimmalla sarjatasolla Vaahteraliiga]ssa kolmen kauden ajan ja Rauma Admirals yhden kauden ajan.
Vesiurheilu.
Purjehdus.
Purjehdusurheilu on yksi vanhimpia urheiluperinteitä, jonka juuret juontavat Suomessa 1800-luvun puoliväliin. Vuonna 1879 perustettu Rauman Purjehdusseura on Suomen kuudenneksi vanhin pursiseura. Seura toimi vuoteen 1906 saakka ruotsinkielisenä nimellä "Segelförening i Raumo".
Talviurheilu.
Hiihto.
Satakunnan merkittävin hiihtoseura on erityisesti huippu-urheiluun erikoistunut Jämin Jänne. Muut satakuntalaiset hiihtoseurat ovat suuntautuneet pääsääntöisesti harraste- ja nuorisotoimintaan. Hiihtoliiton I-luokkaan luokitellaan Jämin Jätneen ohella Kankaanpään Urheilijat. II-luokkaan kuuluvia harraste- ja nuorisoseuroja ovat Rasti-Lukko, Lauttakylän Luja, Nakkilan Vire, Köyliön Lallilt, Honkajoen Seudun Urheilijat sekä Hinnerjoen Yritys.