Sompasaari

Sompasaari () on saari Kruunuvuorenselällä Helsingissä ja Sörnäisten kaupunginosan osa-alue. Sompasaaren keskelle rakennetun Nihdinkanavan eteläisellä puolella on Nihti, jota voidaan myös pitää saarena.
Saari yhdistettiin aikoinaan täyttömaalla mantereeseen ja se jäi Sörnäisten sataman alle. Tämän johdosta Sörnäisten satamaa kokonaisuudessaan on kutsuttu myös Sompasaareksi. Satamaan johtavilla teillä käytettiin tienviitoissa yksinomaan nimeä Sompasaari varustettuna tavarasataman tunnuksella. Satamatoiminnot lakkasivat vuoden 2008 lopussa niiden siirryttyä uuteen Vuosaaren satamaan. Vuonna 2016 saari muutettiin asuinalueeksi ja se erotettiin Kalasatamasta kaivamalla osa-alueiden väliin Sompasaarenkanava. 
Historia.
Nimen alkuperä.
Helsingin vanhimmassa privilegiokirjassa vuodelta 1569 saaren nimenä oli "Sompeholmen", ja myöhemmin esiintyivät 1600-luvun kartoissa "Sompareholmen", vuonna 1775 "Sumparen" ja vuonna 1779 "Sumpörn". Suomenkielisinä niminä olivat 1800-luvun lopulla "Sumparni" ja "Sumppari". 1800-luvun alkupuolella saarta kutsuttiin myös nimellä "Lowiseholm" sen vuokraajan merikapteeni Gustaf Wilhelm Sundmanin puolison Kristina Lovisan mukaan. Nimiasut "Sumppari – Sumparn" vahvistettiin vuonna 1909 ja nykyinen suomenkielinen nimi vuonna 1928. Ruotsinkielinen nimi tarkoittaa kalasumppua ja viittaa vanhaan kalakauppaan; "sump" on alun perin alasaksalainen sana. Näin oikeampi saaren suomenkielinen nimi olisi *"Sumppusaari".
Saari virkistyskäytössä.
Aikoinaan Sompasaari toimi helsinkiläisten huviretkien kohteena, ja sinne kuljettiin höyrylaivalla. Saaren puuhuviloissa asui 1900-luvun alussa miltei 30 vakinaista asukasta. 1920-luvulla saari siirtyi Elannon omistukseen.
Saaren kasvisto oli poikkeuksellisen monipuolista; siihen arvioitiin kuuluneen ainakin kolmesataa eri lajia. Tähän vaikutti osaltaan saarelle 1840-luvulla perustettu puutarha.
Satama-aika.
Korkean Sompasaaren kalliot räjäytettiin ja louhittiin tasaiseksi ja yhdistettiin mantereeseen, kun Sörnäisten satamaa laajennettiin merelle päin vuosina 1958–1962. Samalla kaikki saaren vanhat puiset talot purettiin. Mantereeseen yhdistettiin 1960-luvulla myös Sompasaaren eteläpuolinen saari Nihti, joka yhdistettiin Sompasaareen aluksi kannaksella. Alueen täyttötyöt oli aloitettu jo aiemmin 1950-luvulla, kun kaksi saarta, Hanasaari ja Kana, oli yhdistetty uuden voimalaitoksen syntysijaksi. Nykyisin Sompasaaren naapurisaarista ovat jäljellä Nihdin lisäksi Mustikkamaa ja Korkeasaari.
Asuinalueena.
Sompasaaren aluetta on rakennettu vuodesta 2010 lähtien asumiskäyttöön, samoin kuin viereistä Kalasatamaa. Ensimmäiset asunnot valmistuivat vuonna 2018, ja alueen on tarkoitus valmistua kokonaisuudessaan vuonna 2026. Helsingin kaupunki ennustaa, että vuonna 2029 alueella asuu 3 901 henkilöä. 
Sompasaaren keskelle sijoitetaan Loviseholminpuisto-niminen puistoalue. Ranta-alueilla on tontteja ravintolalaivoille. Alueen taideteoksia ovat Kirsi Kaulasen "Mare Mare" sekä Maija Luutosen ja Olli Keräsen "Pica Pica".
Liikennettä alueella on parannettu 2000-luvulla. Vuonna 2007 avattu Kalasataman metroasema on Sompasaaresta kävelyetäisyydellä. Vuonna 2016 valmistui Sompasaarensalmen ylittävä jalankulun ja pyöräilyn silta Isoisänsilta Mustikkamaalle. Sompasaaren eteläosaan Nihtiin rakennetaan kahta uutta poikittaissuuntaista siltaa, Merihaansiltaa Merihakaan ja Finkensiltaa Korkeasaareen, joista tulee osa Helsingin keskustan ja Laajasalon välistä Kruunusillat-raitiotieyhteyttä. Elokuussa 2024 liikennöinnin aloittanut pohjois–eteläsuuntainen Kalasatama–Pasila-raitiotie kulkee Nihdistä Sompasaaren halki Kalasataman metroasemalle ja edelleen Hermannin läpi Pasilaan.
Nimistö.
Kuten Kalasatamaan, on Sompasaareen rakentuneille kaduille annettu paljon satamahistoriaan viittaavia nimiä. Saaren 1800-luvun alussa kaupungilta vuokrannut Gustaf Wilhelm Sundman omisti useita aluksia, jotka ovat periytyneet kortteleihin ja katujen nimiin: Flöitti Diana, Fregatti Dygden, Kaljaasi Aurora, Kaljaasi Fortuna, Priki Johanna ja Priki Venus. Loviseholminpuisto ja sitä reunustavat Loviseholminkuja ja -polku viittaavat Sundmanin puolisoon. Aallonhalkoja, Vinsentinaukio ja Vinsentinkatu taas pohjautuvat Topeliuksen Talvi-iltain tarinoita -novellikokoelman Vinsentti Aallonhalkojaan. Kokoelmassa on viittaus Sompasaareen ja saarella sijainneeseen näköalatorniin.