Ilkka Mikkola

Ilkka Tapani Mikkola (s. 18. tammikuuta 1979 Oulu) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 968 runkosarjaottelua tehopistein 69+245=314 ja keräten 898 jäähyminuuttia sekä 190 pudotuspeliottelua tehopistein 10+45=55 ja keräten 148 jäähyminuuttia. Mikkola oli pelityyliltään puolustava puolustaja. Hän on kaikkien aikojen eniten jääkiekon Suomenmestaruuksia (8) ja SM-mitaleita (11) voittanut pelaaja. Mikkola on myös SM-liigan toiseksi eniten pudotuspeliotteluita pelannut pelaaja 190 ottelullaan. Hän on myös liigahistorian kolmanneksi eniten runkosarjaotteluita pelannut pelaaja (968). Mikkola toimi Oulun Kärppien kapteenina vuodet 2007–2013 sekä Rauman Lukon kapteenina vuodet 2014–2016. Kaudella 2004–2005 hänet palkittiin SM-liigan parhaana puolustajana Pekka Rautakallio -palkinnolla.
Mikkola työskentelee nykyään Kärpissä myyntineuvottelijana.
Ura.
Seuraura.
Ammattilaisuran alku.
Mikkola aloitti jääkiekkoilun Kiimingin Riennossa, josta hän siirtyi E-juniori-ikäisenä Oulun Kärppiin. Hän debytoi miesten peleissä jo 16-vuotiaana kaudella 1995–1996, jolloin Mikkola pelasi I-divisioonassa kymmenen runkosarja- ja kaksi pudotuspeliottelua tehden neljä syöttöpistettä. Kausi 1996–1997 oli hänelle tulokaskausi I-divisioonassa. Vain 17-vuotias Mikkola teki 40 runkosarja- ja yhdeksässä playff-ottelussa tehot 7+12=19. Montréal Canadiens varasi hänet kolmannella kierroksella 65. pelaajana . 
Kaudeksi 1998–1999 Mikkola siirtyi SM-liigaan ja Turun Palloseuran riveihin. Siellä tulokaskausi toi hänelle 42 runkosarjaottelussa tehot 1+3=4 sekä kymmenessä pudotuspeliottelussa yhden maalin. Mikkola voitti Suomenmestaruuden keväällä 1999, kuten myös vuosina 2000 ja 2001. Kaudella 1999–2000 hän edusti TPS:ää myös EHL:ssä. Kaudella 2000–2001 Mikkolan runkosarja jäi loukkaantumisten takia vain 37 ottelun mittaiseksi. Kaudeksi 2001–2002 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Jokereihin. Mikkola voitti joukkueessa jo uransa neljännen peräkkäisen Suomenmestaruutensa keväällä 2002. SM-liigassa samaan on yltänyt vain Markus Ketterer vuosina 1989–1992. Mikkola teki Jokereiden kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen huhtikuussa 2002. Hän osallistui joukkueen kanssa kaudella 2002–2003 myös Continental Cupiin, jonka Jokerit voitti.
Paluu Kärppiin.
Kaudeksi 2003–2004 Mikkola palasi kolmivuotisella sopimuksella Kärppiin. Hän pelasi ensimmäisen SM-liigakautensa kasvattajaseurassaan, jonka varakapteeniksi Mikkola nimettiin. Hän voitti Suomenmestaruuden sekä keväällä 2004 että 2005. Kauden 2004–2005 päätteeksi Mikkola palkittiin myös SM-liigan parhaana puolustajana Pekka Rautakallio -palkinnolla sekä valittiin tähdistökentälliseen. Kaudella 2005–2006 hän huilasi joulukuun 2005 pelit rannevamman takia. Mikkola voitti SM-pronssia keväällä 2006. Saman vuoden helmikuussa hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Kärppien kanssa.
Mikkola onnistui tekemään 3. helmikuuta 2007 Tapparaa vastaan kypärätempun, mikä on puolustajalta harvinainen teko. Hän voitti kauden 2006–2007 päätteeksi jo seitsemännen Suomenmestaruutensa, jolla Mikkola nousi kaikkien aikojen tilastossa Aarne Honkavaaran, Pentti Isotalon ja Reijo Mikkolaisen rinnalle. Kaudella 2007–2008 hänestä tuli Kärppien kapteeni. Mikkola huilasi syys-lokakuun vaihteessa muutaman viikon jalkapöydän hiusmurtuman takia. Hänen teholukemansa +11 oli koko SM-liigan pudotuspelien paras. Mikkola voitti kauden päätteeksi kahdeksannen Suomenmestaruutensa, mikä on kaikkien aikojen ennätys. Huhtikuussa 2008 hän teki kolmivuotisen jatkosopimuksen Kärppien kanssa.
Kauden 2008–2009 päätteeksi Mikkola voitti SM-hopeaa. Hän pelasi vuosien 1999–2009 aikana joka kevät SM-liigan finaaleissa, paitsi vuosina 2003 ja 2006. Mikkolasta tuli keväällä 2009 eniten pudotuspeliotteluita pelannut pelaaja SM-liigassa. Kuitenkin jo kaudella 2009–2010 Marko Tuulola ohitti hänet, mutta kauden 2010–2011 päätteeksi molemmilla oli tilillään 142 ottelua. Näin ollen Mikkola nousi kevään 2012 "Villi kortti"-kierroksella Tuulolan ohi kaikkien aikojen pudotuspeliottelutilaston kärkeen ja hallitsee nyt ennätystä 169 ottelullaan. Kaudella 2010–2011 Mikkola oli tehoilla 3+20=23 Kärppien tehokkain puolustaja, kuten myös kaudella 2011–2012 tehoilla 4+18=22. Huhtikuussa 2011 hän teki 1+1-vuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Vuotta myöhemmin Mikkola käytti kauden 2012–2013 kattavan option.
Mikkolalla on tällä hetkellä hallussaan myös Kärppien seurakohtainen kaikkien aikojen runkosarjan otteluennätys (604 ottelua) sekä jäähyennätys (633 minuuttia).
Siirtyminen Lukkoon.
Kaudeksi 2013–2014 Mikkola siirtyi kymmenen peräkkäisen Kärpissä viettämänsä kauden jälkeen kaksivuotisella sopimuksella Rauman Lukkoon. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Mikkola teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 6+27=33, joilla hän voitti koko liigan puolustajien syöttöpörssin ja sijoittui puolustajien pistepörssissä toiseksi Jokereiden Jere Karalahden jälkeen. Mikkola voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Kesäkuussa 2014 hän jatkoi sopimustaan vuodella ja se sisältää myös option seuraavasta kaudesta.
Mikkola nimettiin kaudeksi 2014–2015 Lukon kapteeniksi. Hän jakoi Mestarien liigassa joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Teemu Nurmen kanssa lukemalla +7.
Kaudeksi 2016–2017 Mikkola palasi vuoden mittaisella sopimuksella kasvattajaseuraansa Oulun Kärppiin. Hän lopetti pelaajauransa kevääseen 2017. Mikkola aloitti kaudella 2017–2018 Kärpissä myyntineuvottelijan työt.
Maajoukkueura.
Mikkola pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 1997, 1998 ja 1999. Hän voitti vuonna 1998 maailmanmestaruuden. Vuonna 1999 Mikkola oli tehoilla 1+6=7 koko turnauksen tehokkain puolustaja sekä Suomen paras syöttäjä ja kolmanneksi paras pistemies. Hän jakoi 33 minuutillaan myös turnauksen jäähypörssin voiton Kazakstanin Aleksei Litvinenkon sekä Ruotsin Marcus Kristofferssonin ja Christian Berglundin kanssa.
Mikkola pelasi myös alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuosina 1996 ja 1997. Hän voitti vuonna 1997 kultaa ja 1996 hopeaa. Mikkola valittiin vuoden 1997 turnauksen tähdistökentälliseen. Suomen A-maajoukkueessa hän pelasi 20 ottelua tehden yhden syöttöpisteen. 
Mikkola valittiin vuonna 1993 Pohjola-leirin tähdistökentälliseen.
Muuta.
Mikkolalla on vaimo, Minna sekä lapset, Milla ja Maks. Maks Mikkola pelaa syksystä 2021 lukien, Kärppien A-junioreissa (U20/ASML), pelipaidan numerolla #33.
Ilkan pikkuveli Lauri on entinen jääkiekkoilija, joka on toiminut Kärppien SM-liigajoukkueen apu- ja päävalmentajana. Painin EM-mestari 1993 ja Suomen Painiliiton ex-päävalmentaja Mikael Lindgren sekä ex-painija Åke Lindgren ovat veljesten serkkuja.
Pelaajauransa päättymisen jälkeen Ilkka Mikkola siirtyi toimimaan Oulun Kärppien toimistotiimissä myyntipäällikkönä. Hänen entinen pelinumeronsa 6 ei ole syksystä 2017 lähtien kenenkään toisen pelaajan käytössä.
9. lokakuuta 2021 Kärpät jäädytti Ilkka Mikkolan pelinumeron 6 ennen TPS-ottelun alkua.