Nigerian väkivaltaiset ryhmät

Nigerian väkivaltaiset ryhmät ovat useita rikollis- ja äärijärjestöjä, jotka koettelevat samanaikaisesti maata aiheuttamalla väkivaltaa. Nigeriassa on yli 250 etnistä ryhmää. Maa jakautuu karkeasti pääasiassa muslimeihin kuuluvaan pohjoisosaan, enimmäkseen kristittyyn eteläosaan ja keskellä olevaan sekoittuneeseen väestöön.
Nigerian hallituksen mukaan iskujen uhreiksi ovat joutuneet kaikkien uskontokuntien ihmiset. Luoteisosassa on rikollisjengejä, koillisosassa islamistinen kapina, maan keskiosissa on yhteenottoja ja kaakkoisosassa separatistisia levottomuuksia.
Nigerian 400 000 hengen armeija ja 370 000 upseerin poliisivoimat ovat ylikuormitettuja.
Bandiitit.
Suurimman ja laajimmalle levinneen uhan muodostavat niin sanotut "bandiitit", jotka ovat pääosin fulani-taustaisia rikollisjengejä, jotka elättävät itsensä sieppaamalla ihmisiä lunnaita varten. Ne liikkuvat moottoripyörillä, iskevät nopeasti ja katoavat ennen kuin viranomaiset ehtivät reagoida. Jengeillä ei ole yhteistä johtoa, ja ne verottavat tai terrorisoivat paikallisia yhteisöjä. Nuoret jäsenet esittelevät sosiaalisessa mediassa rahaa, aseita ja moottoripyöriä.
Boko Haram ja siitä irtautuneet ryhmät.
Boko Haram on edelleen Nigerian tunnetuin jihadistijärjestö. Se nousi maailman tietoisuuteen vuonna 2014 Chibokin koulutyttöjen sieppauksen vuoksi ja pyrki perustamaan islamilaisen valtion. Järjestö heikentyi johtajansa Abubakar Shekaun kuoltua, mutta jatkaa yhä hyökkäyksiä siviilejä ja sotilaita vastaan sekä sieppaa ihmisiä rahoittaakseen toimintaansa.
Merkittävin Boko Haramista irtautunut haara on Iswap, joka muodostui vuonna 2016 ryhmän sisäisten ristiriitojen vuoksi. Toisin kuin Boko Haram, se välttelee muslimiväestön tappamista ja kohdistaa iskuja sotilaskohteisiin ja viranomaisiin. Iswapin ja Boko Haramin väliset yhteenotot ovat verisiä. Nigerian viranomaiset epäilevät sen olevan osallinen viimeaikaisissa koulusieppauksissa, vaikka asiantuntijat kyseenalaistavat tämän.
Ansaru, toinen Boko Haramista irtautunut ryhmä, toimii enemmän maan keskiosissa. Se liittyi muun muassa vuoden 2022 junahyökkäykseen Abuja–Kaduna-reitillä.
Isisiin yhdistetyt.
Mahmuda-ryhmä on vakiinnuttanut asemansa viime vuosina Kainji-järven alueella, ja se yhdistetään Isisiin, sekä paikallisiin väkivaltaisiin iskuihin.
Uudempi Lakurawa ryhmä toimii luoteisessa Nigeriassa ja naapurimaassa Nigerissä. Se esiintyi aluksi bandiittien vastavoimana, mutta on sittemmin alkanut rajoittaa paikallisten elämää ja käyttämään väkivaltaa, minkä vuoksi se luokiteltiin terroristijärjestöksi vuonna 2025.
JNIM.
Sahelin alueella toimiva Jama’at Nusrat al-Islam wal-Muslimin, JNIM on mahdollisesti laajentamassa toimintaansa myös Nigeriaan. Tämä tekisi maan turvallisuustilanteesta entistä vaikeammin hallittavan. Samaan aikaan Nigerian keskiosissa jatkuu vanha konflikti fulani-paimentolaisten ja maanviljelijöiden välillä, jossa kamppaillaan laidunmaista ja vesivaroista. Konflikti on synnyttänyt aseellisia etnisiä miliisejä ja muuttunut veriseksi kostonkierteeksi.
IPOB.
Etelässä toimiva Nnamdi Kanun johtama Biafran alkuperäiskansa IPOB on eräs separatistiryhmistä. Vuonna 2009 Kanu perusti Radio Biafran, joka lähetti separatistisia viestejä Nigeriaan Lontoosta. IPOB nimettiin terroristijärjestöksi vuonna 2017. Kolme vuotta myöhemmin Kanu perusti aseellisen siiven, Eastern Security Networkin (ESN). Se ja muut siitä irtautuneet ryhmät on sittemmin yhdistetty tuhopolttoihin, siviilien ja turvallisuushenkilöstön kidnappauksiin ja tappamisiin viidessä Kaakkois-Nigerian osavaltiossa. ESN on hallinnut useita kaupunkeja Imon ja Anambran osavaltioissa, joissa tuhannet ihmiset on ajettu pois kodeistaan. Separatistit ovat tappaneet monia Kaakkois-Nigerian merkkihenkilöitä, ja he ovat vuosien ajan totuttaneet ihmisiä määräykseen pysytellä kotona maanantaisin, mikä on aiheuttanut paljon taloudellisia vaikeuksia.
Vuonna 2025 Simon Ekpa, IPOBista irtautuneen Biafran tasavallan pakolaishallituksen johtaja, tuomittiin Suomessa terrorismista ja muusta toiminnasta Kaakkois-Nigeriassa. Kanu tuomittiin marraskuussa 2025 Nigeriassa terrorismiin liittyvistä syytteistä elinkautiseen vankeuteen. Ennen tuomiotaan hän oli kirjoittanut Donald Trumpille ja kehottanut Yhdysvaltoja tutkimaan "kristittyjen ja igbojen tappamisia". BBC:n Yhdysvaltain oikeusministeriölle toimitettujen asiakirjojen tutkinnan mukaan hänen ryhmänsä ja muut ovat levittäneet Yhdysvalloissa tarinaa "kristittyjen kansanmurhasta".
Toiminnan yleispiirteitä.
Väkivaltaiset järjestöt rahoittavat toimintaansa massakaappauksilla, joissa koulut ja lapset ovat helppoja kohteita. Ryhmät toimivat syrjäisissä metsissä, käyttävät paikallisia tiedonantajia ja ylläpitävät pelon ilmapiiriä, jotta ihmiset eivät uskaltaisi puhua viranomaisille. Bandiitit ja jihadistiryhmät toimivat samoilla alueilla ja tavoittelevat pääasiassa taloudellista hyötyä, vaikka esiintyvät välillä ideologisin perustein. Joillakin alueilla kylät ovat solmineet rikollisryhmien kanssa epävirallisia rauhansopimuksia saadakseen väkivallan vähenemään, mutta tämä on vain siirtänyt rikollisuuden muualle. Viranomaiset eivät kykene turvaamaan syrjäseutuja tehokkaasti, ja asiantuntijoiden mukaan tilanteen ratkaiseminen vaatisi sekä sotilaallista painetta että neuvotteluratkaisuja.
Yhdysvaltain presidentti Donald Trump kritisoi Nigerian hallitusta siitä, että se ei ole suojellut kristittyjä riittävästi islamististen kapinallisten hyökkäyksiltä. Truth Socialissa julkaistussa videossa hän lupasi "tehdä Nigerialle asioita, joista Nigeria ei tule olemaan iloinen" ja "hyökätä tuohon häpeään joutuneeseen maahan aseet paukkuen". Nigerian hallitus ja turvallisuusanalyytikot ovat nähneet vaivaa huomauttaakseen, että sekä muslimit että kristityt ovat olleet joukkokidnappausten kohteina. Turvallisuusasiantuntija kertoi BBC:lle: "Nigerian turvallisuustilanne on nyt hyvin monimutkainen. Emme tiedä, miten vetää raja väkivaltaisten ääriryhmien ja rosvojen välille. Ne toimivat lähes samoilla alueilla ja vaihtelevilla tavoilla."