Härrydan kunta

Härrydan kunta () on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Mölnlycke.
Kunnan maapinta-ala on 266,70 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 38 246 henkeä (31.12.2020).
Landvetterin lentoasema sijaitsee kunnassa.
Vuonna 2007 kunnassa oli 8,24 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Nykyisen Härrydan kunnan alue muodostuu neljästä entisestä pitäjästä, jotka kuuluivat kolmeen eri kihlakuntaan. Rådan pitäjä kuului Askimin kihlakuntaan, Härryda ja Landvetterin pitäjät Sävedalin kihlakuntaan ja Björketorpin pitäjä Bollebygdin kihlakuntaan. Vuoden 1862 kunnallislakien astuttua voimaan näistä jokaisesta muodostettiin oma maalaiskunta.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Näistä Björketorpin maalaiskunta kuului tuolloin Älvsborgin lääniin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin nykyinen Härrydan kunta yhdistämällä Björketorpin, Landvetterin ja Rådan maalaiskunnat. Kuntauudistuksen myötä Björketorpin alue siirrettiin silloiseen Göteborgin ja Bohusin lääniin, johon muutkin maalaiskunnat olivat kuuluneet.
Kunnan nimeksi valittiin "Härryda", jotta voitaisiin varjella Härrydan yhdyskunnan sekä entisen pitäjän ja maalaiskunnan muistoa. Tuolloin uskottiin, että Härrydan alue katoasi Landvetterin lentoaseman rakentamisen myötä syntyvien meluhaittojen takia. Kuitenkin tämän suuren työnantajan läheisyys on jälleen tuonut eloa Härrydaan. Kunnan keskustaajamaksi valittiin alueen suurin taajama Mölnlycke, joka oli aiemmin ollut Rådan maalaiskunnan pääpaikka. Uusi kunnantalo vihittiin Mölnlyckessä vuonna 1983.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 580 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 7,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 754 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 223 480 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 123 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 13 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 86,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 715 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Mölnlycken taajamassa on 15 608 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Mölndalin kuntaan. Koko Göteborgin taajamassa on 549 839 asukasta, ja se kuuluu myös Göteborgin kuntaan, Mölndalin kuntaan ja Partillen kuntaan.
Entiset taajamat.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Luettelossa mainituista taajamista Björröd on sittemmin kasvanut yhteen Landvetterin ja Djupedalsäng Mölnlycken taajaman kanssa.
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Härrydan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Härrydan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.