007 ja lupa tappaa

007 ja lupa tappaa () on John Glenin ohjaama "James Bond" -elokuva vuodelta 1989. Elokuvassa James Bondia esittää toista ja viimeistä kertaa Timothy Dalton. Elokuva on ensimmäinen James Bond -elokuva, joka ei perustu edes muodollisesti Ian Flemingin teksteihin. James Bond -elokuvista se oli järjestykseltään 16. Elokuvalle oli ehdotettu nimeksi "007 – License Revoked", mutta idea ei kantanut, sillä yhdysvaltalaiset eivät välttämättä olisi ymmärtäneet, mitä ”revoked” tarkoittaa.
"007 ja lupa tappaa" -elokuvan budjetti oli noin 42 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Elokuva menestyi Yhdysvalloissa melko huonosti, ja syynä oli äärimmäisen ankara kilpailu muiden paljon julkista huomiota saaneiden elokuvien kanssa, kuten "Batmanin", "Tappava ase 2:n" sekä "Indiana Jones ja viimeisen ristiretken". "007 ja lupa tappaa" oli viimeinen James Bond -elokuva, joka tuli ensi-iltaan kesällä, kun tuotantoporras huomasi, että muut elokuvat voivat viedä tuloja Bondeilta. Niinpä siitä lähtien James Bond -elokuvat päästettiin valkokankaalle loppuvuodesta. Muualla maailmalla menestys oli kuitenkin hyvä, ja kokonaistulot ylsivät runsaaseen 156 miljoonaan dollariin.
Elokuvan jälkeen Bond-sarjassa pidettiin kuuden vuoden tauko, siihen asti pisin. Syynä olivat tuotantoyhtiön talous- ja kuvausongelmat. Timothy Daltonin oli tarkoitus tehdä vuonna 1991 kolmas Bond-elokuvansa, jonka jälkeen hän olisi siirtynyt sivuun kolminkertaisena Bondina (myös "Goldeneye"-pääosasta olisi kuitenkin keskusteltu). "007 ja lupa tappaa" oli myös viimeinen elokuva, jonka tuottaja oli Albert R. Broccoli. Elokuvan tunnuskappale on Gladys Knightin esittämä ”Licence to Kill”.
Elokuvaa pidetään laajalti Bond-sarjan synkimpänä ja väkivaltaisimpana, mikä myös johti korkeampiin ikärajoihin. Yhdysvalloissa se sai ensin korkeimman R-luokituksen mutta väkivaltaisimpia kohtauksia editoimalla se saatiin pudotettua matalampaan PG-13 luokitukseen, joka on silti korkeampi kuin sarjan aiemmilla osilla. 
Juoni.
James Bond (Timothy Dalton) on ystävänsä Felix Leiterin (David Hedison) häissä bestmaninä. Bond ja Leiter pidättävät vaarallisen huumepomon Franz Sanchezin (Robert Davi), joka lupaa vapauttajalleen kaksi miljoonaa dollaria. Leiterin kollega Ed Killifer (Everett McGill) ottaa lahjuksen vastaan ja auttaa Sanchezin pakoon. Sanchez kostaa Leiterille tappamalla tämän vaimon ja syöttämällä osan Leiterin jalasta haille. Bond lähtee henkilökohtaiselle kostoretkelle. 
Bond pudottaa petollisen Killiferin ja Sanchezin tälle antamat rahat samaan haialtaaseen, johon Sanchez laski Leiterin, ja Killifer kuolee. Bondille selviää, että pelissä on mukana myös peiteroolissa toimiva merentutkija Milton Krest (Anthony Zerbe). Bond päättää raivata Sanchezin ja tämän apurit pois maan päältä, mutta Bondin pomo M (Robert Brown) ei innostu asiasta ja peruu tappoluvan, mutta Bond päättää kuitenkin toimia. 
Bond menee Krestin laivaan, jossa hän näkee apurinsa Sharkeyn (Frank McRae) ammuttuna ja ripustettuna lihakoukkuun. Bond ampuu Sharkyn tappajan harppuunalla ja tuhoaa Sanchezin Krestille lähettämän kokaiinilastin. Hän kaappaa lentokoneen ja suuren rahasumman ja palkkaa apurikseen Sanchezia vastaan todistaneen CIA-lentäjän Pam Bouvierin (Carey Lowell).
Bond saa tietää, että Sanchez omistaa ison kokaiinitehtaan ja salakuljettaa bensiiniin sekoitettua kokaiinia. Bond tuhoaa tehtaan ja meinaa pudota kokaiinisilppuriin, mutta Bond taistelee Dariota (Benicio del Toro) vastaan ja saa pudotettua tämän kokaiinisilppuriin. Sanchez yrittää paeta mukanaan neljä kokaiinibensiinillä lastattua rekkaa, joista Bond tuhoaa kolme. Bond joutuu tappeluun Sanchezin kanssa, ja rekka ajautuu alas vuorenrinnettä, sillä viidakkoveitsellä huitoessaan Sanchez katkaisee jarruletkut. Sanchez kastuu vuotavaan kokaiinibensiiniin, jolloin Bond sytyttää hänet tuleen Leiteriltä lahjaksi saamallaan sytyttimellä. Palava Sanchez osuu maahan valuneeseen kokaiinibensiiniin ja kuolee sen räjähtäessä.
Tuotanto.
Q-laitteistoa.
Luettelo elokuvassa esiintyvästä Q-laitteistosta.
Kuvauspaikat.
Elokuva kuvattiin 19. heinäkuuta – 18. marraskuuta 1988 välisenä aikana.