Omboi

Omboi (, myös "Ombos", ; ) eli Nubt (; ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä eli Thebaiksessa ja kuului Ombiteen nomokseen, jonka pääkaupunkina se osan ajasta toimi. Se sijaitsi lähellä nykyistä Kom Ombon kaupunkia.
Maantiede.
Omboi sijaitsi Niilin itärannalla noin 168 kilometriä etelään Thebasta eli Diospolis Megalesta ja noin 38 kilometriä pohjoiseen Syenestä. Joen toisella puolella sijaitsi Omboin esikaupunki, joka tunnettiin Vasta-Omboksena (lat. "Contra-Ombos"). Kaupungin arkeologinen alue sijaitsee noin 3,5 kilometriä lounaaseen nykyisestä Kom Ombosta.
Historia.
Omboi toimi oman nomoksensa pääkaupunkina hellenistiseltä kaudelta eli ptolemaiosten ajasta lähtien, siinä missä aiempana pääkaupunkina esiintyy Elefantine. Hellenistinen kausi oli muutoinkin kaupungin suurinta kukoistusaikaa. Kaupunki toimi varuskuntakaupunkina niin faaraodynastioiden aikana, hellenistisellä kaudella kuin roomalaisellakin kaudella.
Omboissa kunnioitettiin erityisesti krokotiileja pyhänä eläimenä. Juvenalis kuvaa eräässä satiirissaan riitaa omboilaisten ja tentyralaisten välillä, sillä viimeksi mainitut tunnettiin krokotiilinpyytäjinä. Juvenalis kuitenkin kuvaa Omboin sijainneen lähempänä Tentyraa kuin todellisuudessa oli kyse, sillä kaupunkien välillä oli etäisyyttä noin 150 kilometriä. Krokotiili esiintyi Ombiteen nomoksen lyömissä rahoissa. Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Ombitēs" ().
Varsinaisen kaupungin alueella on suoriritettu vain vähän kaivauksia. Kaivaukset ovat keskittyneet temppelialueelle.
Rakennukset ja löydökset.
Kom Ombon temppeli
Omboi tunnetaan ennen kaikkea suuresta, nykyisestä kaupungista nimensä saaneesta Kom Ombon temppelistä. Se oli omistettu kahdelle triadille eli jumalkolmikolle. Ensimmäiseen kuuluivat krokotiilijumala Sobek, Hathor (kreikkalaisille Afrodite) ja heidän lapsensa Khonsu. Toiseen kuuluivat haukanpäinen Haroeris (Her-ur eli Horus vanhempi, kreikkalaisille Apollon), Tasenetnofret ja heidän lapsensa Panebtawi. Temppeli rakennettiin ptolemaiosten aikana, mutta siihen kuuluu vanhempi osa, joka on jo Thutmosis III:n ajalta.
Tällaisena temppeli oli egyptiläiseksi temppeliksi harvinainen, koska se oli omistettu samanaikaisesti kahdelle eri osapuolelle. Tämä tulee ilmi muun muassa siitä, että siinä on kaksi pääsisäänkäyntiä. Temppeli on poikkeuksellinen myös siinä, ettei siinä ole propylonia eikä dromosta, ja sen pylväiden määrä on pariton, yhteensä 15 pylvästä järjestettynä kolmeen riviin. Pylväistä 13 on yhä pystyssä. Sisäänkäynnin korniisissa on kreikankielinen piirtokirjoitus, jonka mukaan temppelin rakennuttivat tai kunnostuttivat Ptolemaios VI (180–145 eaa.) ja hänen sisar-puolisonsa Kleopatra II.
Temppeli on vuodesta 2003 ehdolla Unescon maailmanperintöluetteloon yhdessä eräiden muiden Ylä-Egyptin kreikkalais-roomalaisen kauden temppeleiden kanssa.
Muut rakennukset
Suuren temppelin sivuilla oli kaksi pienempää temppeliä, joista vasemmanpuoleinen oli omistettu Sobekille ja oikeanpuoleinen Hathorille. Jälkimmäisen rakennutti Rooman keisari Domitianus. Kokonaisuuteen kuului myös Ptolemaios VIII:n rakennuttama Panebtawin mammisi eli synnyintemppeli. Kaupungin nekropoliista on löydetty muumioituja krokotiileja.