Bodøn lentotukikohta

Bodøn lentotukikohta () on Bodøn lentoasemalla Bodøssä Norjassa toiminut entinen lentotukikohta. Se jakoi käytännössä kiitotien ja muita tiloja julkisen lentoaseman kanssa. Norjan ilmavoimat lopetti sotilastoiminnan Bodøn lentokentällä vuonna 2022, minkä jälkeen siellä on toiminut siviililentoaseman lisäksi vain ilmavoimien pelastushelikoptereita.
Historia.
Toisessa maailmansodassa Norjan taistelun aikana Bodøn lentokentälle oli sijoitettu Britannian kuninkaallisten ilmavoimien 263. laivue (16 Gloster Gladiator -kaksitasoa) ja 46. laivue (kahdeksan Hawker Hurricane -hävittäjää). Ne joutuivat palaamaan Englantiin, kun Norja jäi Saksan miehittämäksi. Saksa käytti kenttää sodan aikana. Sodan jälkeen kenttä kunnostettiin ja otettiin juuri perustetun Norjan ilmavoimien käyttöön.
Kylmän sodan aikana tukikohta oli Norjalle ja koko sotilasliitto Natolle erittäin tärkeä. Sinne oli sijoitettuna Norjan ilmavoimien hävittäjälentokoneita vuodesta 1955 lähtien, ja se oli Norjan ilmavoimien päätukikohta (nor. "Bodø hovedflystasjon", ). Esimerkiksi Naton Quick Reaction Alert (QRA) -hälytyslentoja lennettiin Bodøstä. 
Tukikohdassa toimivat Norjan ilmavoimien 132. lennoston 331. ja 332. hävittäjälaivueet. Kylmän sodan aikana tukikohdassa oli Norjan F-84 Thunderjet-, F-86 Sabre-, F-104 Starfighter- ja F-5 Freedom Fighter -hävittäjiä. Kylmän sodan loppupuolella käyttöön tullut ja sen jälkeen käytössä ollut F-16 Fighting Falcon toimi Norjan ilmavoimien päähävittäjänä hiukan yli 40 vuotta, käytöstä poistoonsa vuoteen 2022 asti. F-35 Lightning II korvasi F-16:n, mutta ei päätynyt sijoitetuksi Bodøön. Loppuaikoina noin puolet Norjan 57:stä F-16-hävittäjästä oli Bodøssä ja puolet Ørlannissa.
Myös Yhdysvallat käytti tukikohtaa. Sijaintinsa takia tukikohtaa käytettiin vuosina 1958–1960 Neuvostoliittoa vakoilevien U-2-koneen lentojen alku- ja loppupäänä. Norja suostui sallimaan tiedustelulennot, kunhan ne eivät kulkisi Neuvostoliiton ilmatilaan, mutta todellisuudessa Yhdysvallat lensi salaa Neuvostoliiton yllä. Norjalaiset saivat vihiä tästä ja huolestuivat, mutta heille kerrottiin erinäisiä peitetarinoita. 1. toukokuuta 1960 Neuvostoliitossa alasammutun U-2:n oli määrä saapua Bodøn tukikohtaan. Selkkauksen myötä Norjan ja Yhdysvaltojen välit huononivat, kun Norja sai tietää salaisista lennoista. Tiedusteluoperaatioon liittyneitä yhdysvaltalaisia käskettiin poistumaan Bodøstä, ja he lähtivät. Myöhemmin Bodø toimi ainakin kaksi kertaa SR-71 Blackbird -tiedustelukoneen hätälaskupaikkana Neuvostoliittoa vakoilevilla lennoilla.
Norjan suurkäräjät hyväksyi Bodøn lentotukikohdan lakkauttamisen vuonna 2012, ja toimintaa päätettiin jatkaa Ørlannin ja Evenesin lentotukikohdissa. F-16:n QRA-lennot ja sitä mukaa kaikki hävittäjätoiminta lopetettiin Bodøstä tammikuussa 2022. Norjan F-35:t on sijoitettu alusta lähtien muualle. Bodøn lentoasema jäi pelastushelikopterilaivueen tukikohdaksi ja lähinnä vain siviilikäyttöön. Tukikohdan tiloissa jatkoi muuta ilmailuun liittymätöntä sotilastoimintaa. Lentotukikohdan tilat jäivät, jotta kenttä sopisi tarvittaessa sotilaskäyttöön myöhemminkin. Bodøn lentoasema aiotaan rakentaa uudelleen hieman siirrettyyn paikkaan, ja tukikohdan tiloja on tarkoitus olla uudellakin kentällä.
Tilat.
Tukikohdassa sijaitsee maanpäällisiä lentokonesuojia sekä maanalaisia lentokonehalleja. Maanalaisen laitoksen käyttö lopetettiin ilmeisesti 1990-luvulla. Graniittikuoren sisällä olevaan laitokseen mahtui tiettävästi laivueellinen henkilöstöä ja lentokoneita.