Kenian kansalliskokous

Kenian kansalliskokous (, ) on Kenian parlamentin alahuone. Se koostuu 349 edustajasta, jotka valitaan viiden vuoden välein. Lisäksi puhemies on kansalliskokouksen jäsen virkansa puolesta (ex officio).
Työskentely.
Säännöllisiä täysistuntoja järjestetään helmikuusta huhtikuuhun ja kesäkuusta joulukuuhun. Pysyviä valiokuntia on 27. Parlamentin hyväksymät lait menevät presidentin vahvistettavaksi. Jos hän kieltäytyy vahvistamasta niitä, ne palaavat parlamenttiin, joka voi hyväksyä ne ilman presidentin vahvistusta sellaisenaan tai muutettuina. Tällöin vaaditaan kahden kolmasosan enemmistö molemmissa kamareissa.
Parlamentilla on rajoittamaton valta päättää maan budjetista.
Kenian presidentti voi halutessaan hajottaa parlamentin. Toisaalta myös parlamentti voi äänestää presidentille epäluottamusta, jolloin järjestetään sekä presidentin- että parlamenttivaalit 90 päivän kuluessa. Presidentti voidaan asettaa virkasyytteeseen, jos kansalliskokouksessa ja senaatissa kaksi kolmasosaa kannattaa sitä.
Vaalitapa.
Kansalliskokouksen vaaleissa käytetään enemmistövaalitapaa, jossa kustakin vaalipiiristä valitaan eniten ääniä saanut edustaja. Valituksi tulemiseen ei vaadita enemmistöä annetuista äänistä. Äänioikeus- ja vaalikelpoisuusikäraja on 18 vuotta. Äänestyspakkoa ei ole. Ehdokkailla tulee olla toiseen asteen koulutus eikä heillä saa olla vaalivilppiin liittyviä tuomioita viimeisen viiden vuoden ajalta.
Parlamentin paikoista 47 on kiintiöity naisille. Tämän lisäksi edustajiksi nimitetään 12 nuorten ja vammaisten edustajaa.
Historia.
Itsenäistymisen jälkeen maahan perustettiin kaksikamarinen parlamentti vuonna 1963. Neljä vuotta myöhemmin ylä- ja alahuone yhdistettiin yksikamariseksi parlamentiksi. Nykymuotoinen kaksikamarinen parlamentti palautettiin vuonna 2010 uuden perustuslain myötä.
Kansalliskokokouksessa oli pitkään vallassa KANU-puolue, joka hävisi vaalit ensi kertaa vuonna 2002. Voittaja oli Mwai Kibakin taakse asettunut oppositiopuolueiden liittouma National Rainbow Coalition (NARC). Se kärsi kuitenkin sisäisistä erimielisyyksistä ja hajosi pian. Vuoden 2007 vaalien jälkeen puhkesi väkivaltaisia yhteenottoja eri etnisten ryhmien välillä. Seuraavat vaalit järjestettiin 2013. Presidentinvaalien pääehdokas Uhuru Kenyatta ja hänen varapresidenttiehdokkaansa William Ruto olivat syytettynä Kansainvälisessä rikostuomioistuimessa liittyen edellisten vaalien jälkeisiin väkivaltaisuuksiin. He kuitenkin voittivat vaalit ensimmäisellä kierroksella ja saivat myös taakseen enemmistön parlamenttiin.
Vuonna 2017 parlamentti kieltäytyi hyväksymästä lakiesitystä, joka olisi taannut naisille vähintään kolmanneksen paikoista.
Viimeisimmät vaalit.
2017.
Vuoden 2017 vaalit järjestettiin 8. elokuuta. Samoissa vaaleissa valittiin myös senaatin edustajat sekä maan presidentti. 
Istuva presidentti Uhuru Kenyatta voitti presidentinvaalit ja hänen tukijapuolueensa saivat enemmistön sekä kansalliskokoukseen että senaattiin. Maan korkein oikeus mitätöi presidentinvaalien tuloksen ja määräsi uudet vaalit pidettäväksi 26. lokakuuta. Opposition ehdokas Raila Odinga vetäytyi kisasta protestina 10. lokakuuta, ja Kenyatta voitti 26. lokakuuta järjestyt presidentinvaalit.
2022.
Viimeisimmät vaalit järjestettiin 9. elokuuta 2022. Presidentinvaaleissa pääehdokkaat olivat William Ruto ja Raila Odinga. Ruto voitti 50,5 prosentilla Odingan jäädessä 48,8 prosenttiin. Kansalliskokouksessa Ruton tukipuolueiden liittouma Kenya Kwanza sai 167 paikkaa ja Odingan Azimio la Umoja 168 paikkaa. Odinga syytti Rutoa vaalivilpistä ja teki vaalituloksesta valituksen korkeimpaan oikeuteen, joka kuitenkin katsoi että perusteita vaalituloksen kumoamiselle ei ole. Odinga kertoi kunnioittavansa korkeimman oikeuden päätöstä.
Keväällä 2025 Ruto ja Odinga tekivät sopimuksen, jolla molempien johtamat liittoumat osallistuvat hallitustyöhön. Päätös sai osakseen arvostelua, koska sen myötä maassa ei ole lainkaan oppositiota.