Gellértinvuori

Gellértinvuori () on kukkula Budapestissa, Tonavan länsi­rannalla. Se kohoaa jyrkästi 140 metriä Tonavan ylä­puolelle, ja Buda­pestin sijaintia pidetään kauniina suureksi osaksi sen ansiosta.
Gellértin­vuori on dolomiittikallio, jonka maan­alainen osa ulottuu syvyyteen. Itärinne on jyrkkä, läntinen rinne on huomattavasti loivempi. Pohjois­rinteellä sijaitseva Tabánin alue mukaan lukien vuoren pinta-ala on lähes 60 hehtaaria. Vuorella kasvaa lähes puuta, joukossa turkkilaisten istuttamia viikunapuita, ja siellä on aikoinaan jopa viljelty viiniä. Gellértin­vuori on tärkeä hydrogeologian kannalta, ja vuoren sisään on rakennettu suuri juoma­vesi­varasto. Vuoren juurella on terveys­kylpylästään tunnettu hotelli Gellért.
Unkarin kansallis­päivänä 20. elokuuta Gellértin­vuorella järjestetään suuri ilo­tulitus.
Historiaa.
Gellértin­vuori on nimetty Unkarin suojelus­pyhimyksen Pyhän Gellértin mukaan. Legendan mukaan hänet työnnettiin piikki­tynnyriin ja vieritettiin jyrkältä vuoren­rinteeltä alas Tonavaan. Gellért oli italialais­syntyinen piispa, jolla oli tärkeä rooli Unkarin kääntymisessä kristinuskoon. Hän sai surmansa pakanallisessa kapina­liikkeessä vuonna 1046. Kapinalliset tappoivat monia piispoja ja pappeja, kunnes Andreas I kukisti heidät. Nykyään Pyhän Gellértin muisto­merkki hallitsee Elisabetin sillan puoleista vuoren­rinnettä.
Vuoren laella on sijainnut jo kolmannella vuosi­sadalla ennen ajanlaskun alkua. kelttiläisten eraviskien pää­asuinpaikka ja linnoitus Ak-inko (). Asutus hävisi ensimmäisen vuosi­sadan alkupuolella eaa., kun roomalaiset valloittivat alueen ja perustivat Pannonian provinssin. Paikan uskonnollinen merkitys säilyi kuitenkin kauan myös Rooman vallan aikana. Kansan­tarinoissa vuorella on ollut synkkä maine. Niiden mukaan Gellértin­vuorelle tapasivat kokoontua koko maan noidat, jotka paholainen kutsui kokoon korpin tai mustan variksen muodossa.
Nähtävyyksiä.
Budan sitadelli.
Vuoren huipulla on "Citadella", kaupunki­linnoitus, jonka Habsburgit rakensivat vuoden 1848 kapinan jälkeen. Linnoituksesta on hyvä ampuma-ala Tonavalle, alas Pestiin ja myös Budan vuorille, mutta sen tarkoitus oli ennen kaikkea symbolinen: se osoitti niskuroivalle kansalle ketkä olivat vallassa. Unkarilaiset kutsuivat Citadellaa Unkarin bastiljiksi, ja sitä inhottiin yleisesti. Se päätyi lopulta kaupungin omistukseen vuonna 1879, mutta sitä ei jostain syystä kuitenkaan purettu kokonaan. Linnoitus on toiminut vankilana, kodittomien asuin­paikkana, ilma­torjunta­patterina ja vuodesta 1961 turisti­nähtävyytenä. Se on yksi Buda­pestin parhaista näkö­ala­paikoista.
Vapaudenpatsas.
Citadellan edessä on Vapaudenpatsas ("Szabadság-szobor"). Tämän valtavan, 14-metrisen naishahmon on suunnitellut Zsigmond Kisfaludi Strobl. Patsas on pystytetty vuonna 1947 neuvostoliittolaisten aloitteesta, jalustan alkuperäisten tekstien mukaan "Unkarin kiitollisen kansan" kunnianosoitukseksi Budapestin vapautuksessa kaatuneille neuvostosotilaille. Myöhemmin siitä on tullut Budapestin kaupungin näkyvä symboli, ja sen neuvostoaikaan viittaava symboliikka on poistettu. Uuden jalustatekstin mukaan patsas on kunnianosoitus kaikille, jotka ovat uhranneet henkensä Unkarin puolesta.
Luolakirkko.
Vuoren etelärinteellä, Gellértin kylpylän sisäänkäyntiä vastapäätä, on laaja ja syvä luonnon muodostama luola, jossa asui varhaiskeskiajalla Iván-niminen erakko. Hän paransi sairaita terveysvedellä, joka kumpusi lähteestä luolan suuaukon lähellä. Vuonna 1926 luola muutettiin kirkoksi Lourdesin esikuvan mukaan, ja sitä piti yllä pauliittien sääntökunta. Kommunistit lakkauttivat sääntökunnan 1950-luvulla ja muurasivat luolan umpeen. Nykyään se on muutettu jälleen kirkoksi.
Luolan lähellä, Tonavaan viettävässä rinteessä on pauliittien luostari, pseudohistoriallinen rakennus, joka on vanhasta ulkonäöstään huolimatta rakennettu vasta 1932. Toisen maailmansodan jälkeen se toimi 40 vuotta balettikoulun opiskelija-asuntolana.