VEM Group

VEM Group saksalainen sähkömoottorivalmistaja, jonka eri tehtaat ja tytäryhtiöt ovat yhdessä VEM Group.
VEM Group on saksalainen pien- ja korkeajännitemoottoreiden ja -generaattoreiden valmistaja. VEM Group työllistää noin 1500 työntekijää ja sen liikevaihto oli vuonna 2020 noin 200 miljoonaa euroa.
VEM Sachsenwerk Dresdenissä on keskittynyt korkeajännitemoottoreiden ja generaattoreiden suunnitteluun ja valmistukseen. VEM motors Wernigerodessa ja Zwickaussa valmistavat pienjännitemoottoreita. Zwickau on keskittynyt pienemmän pään moottoreihin (noin IEC-runkokoko 56-112). Wernigeroden tehtaalla valmistetaan isompia pienjännitteisiä sähkömoottoreita (noin IEC132-400). 
VEM-sähkömoottorien tunnusmerkki on valurautarunko, joka materiaalina kestää teollisuuden sovellusten tärinää ja erilaisia ympäristöolosuhteita ja soveltuu jatkuvaan käyttöön myös ankarissa olosuhteissa. Suunnittelu, osavalmistus ja tuotanto ovat erittäin pitkälti omissa käsissä. VEM-tuotemerkki pitää sisällään ajatuksen saksalaisesta insinööritaidosta ja korkeasta laadusta.
Moottoreita valmistetaan tehoalueelle 0,06 kW – 60 MW ja generaattoreita 90 MVA saakka.
VEM-Kirjainyhdistelmän merkitys.
Vuonna 1948 DDR:n hallinto perusti yhdistyksen, jonka tarkoituksena oli organisoida 7000 työntekijän ja 24:n sähkötekniikkaa valmistavan yrityksen tuotantoa.  Yhdistyksen nimeksi tuli ”VEM Vereinigung Volkseigener Betriebe des Elektromaschinenbaus (VVB EM)”.  Tähän aikaan VEM ei ollut vielä liikemerkki, vaan vain osa kunkin yrityksen omassa nimessä.
Varmaa tietoa lyhenteen VEM alkuperästä ei ole. Varmaa on, että ”E” ja ”M” tarkoittavat sähkökoneita, ”Electrical Machines”. ”V” tulee todennäköisesti sanasta ”Vereinigung”, yhdistys. Toinen vaihtoehto V:lle on DDR:n aikana käytössä ollut yritysmuoto ”volkseigen”, kansanomistama.
VEM-tuotemerkin käyttöä valvoo sen virallinen omistaja tuotemerkkiyhdistys "Warenzeichenverband VEM e.V. 
VEM Suomessa.
Kirkkonummen Masalassa toimiva saksalaisen VEM motors:n tytäryhtiö VEM motors Finland markkinoi, myy ja varastoi VEM-moottoreita, KEB-, Tramec- ja Reggiana Riduttori -vaihteita ja Yaskawa-taajuusmuuttajia. Yrityksen perustama itsenäisten yrittäjien Team VEM –jälleenmyynti- ja huoltoverkosto toimii Suomessa, Ruotsissa ja Baltiassa.
VEM motors Finland:n juuret ovat sodanjälkeisessä Suomessa vuodessa 1940, jolloin insinööri Olavi Hauvonen perusti Helsingin keskustaan Konemyynti-nimisen yrityksen. 20.2.1960 allekirjoitettiin sopimus VEM-moottoreiden maahantuonnista Suomeen. Sopimus oli silloisen DDR:n ensimmäinen vientisopimus läntisen Euroopan maahan. Yritys kasvoi ja jaettiin useaan osaan vuonna 1976, joista Esmac jatkoi sähkökoneiden myyntiä. Vuonna 1990 yritys muutti omaan toimitaloon Masalaan. Vuonna 1993 VEM motors osti Esmacin ja vuonna 2004 nimi muutettiin VEM motors Finlandiksi.
VEM Sachsenwerk.
VEM Sachsenwerkin juuret ovat vuodessa 1886, jolloin Oskar Ludwig Kummer perusti sähkölaitteita valmistavan tehtaan Dresdenin itäosaan. 
Vuosisadan lopussa Kummerin tehdas työllisti jo yli 2000 työntekijää. Tehtaalla valmistettiin maailman ensimmäiset sarjatuotantoiset sähkömoottorit ja Saksan ensimmäinen vesivoimageneraattori. Teollisen historian muita merkittäviä kohteita olivat Dresdenin raitiovaunujen sähköistys ja eeppiset voimalaitokset kuten aikansa jättiläinen, Goldistalin pumped-storage laitos Thüringenissä.
VEM Sachsenwerk ja Dresdenin tekninen korkeakoulu ovat tehneen tiivistä yhteistyötä vuodesta 1902. Yhteistyön tuloksena valmistui yrityksen tietojen mukaan maailman ensimmäinen 6,5 MW:n tuulivoimaturbiini.
Toisen maailmansodan jälkeen Dresden jäi DDR:n alueelle, jossa Sachsenwerkin tehtaat jatkoivat toimintaansa valmistamalla erilaisia kipeästi kaivattuja sähkölaitteita. Saksojen yhdistymisen jälkeen Dr. A. Mercklen perhe osti VEM Group:n tehtaat. Investointi Sachsenwerkin tuotannon modernisointiin auttoi alkuun läntisillä markkinoilla.   
Teollisen kehityksen historiassa näkyvästi mukana ollut VEM Sachsenwerk on edelleen merkittävä korkeajänniteteknologian innovaattori. Asiakaskunnassa on vahvasti edustettuina mm. energiateollisuus, raideliikenne, kemian teollisuus ja metalliteollisuus.