Ankon

Ankon (), roomalaisella kaudella Ancona (lat., myös "Ancon"), oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Adrianmeren rannikolla nykyisen Italian alueella. Se on kehittynyt nykyiseksi Anconan kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.
Ankon oli merkittävä satamakaupunki, joka oli alun perin kreikkalainen siirtokunta. Myöhemmin se kehittyi tavalliseksi roomalaiskaupungiksi.
Maantiede.
Ankon eli Ancona sijaitsi Picenumissa Italian niemimaan itärannikolla eli Adrianmeren rannalla. Se oli Picenumin tärkein satamakaupunki. Kaupunki oli rakennettu pohjoiseen suuntautuvalle mutta länteen päin kääntyvälle niemelle, joka muodosti suojatun luonnonsataman. Se oli koko lähiseudun rannikon paras satamapaikka. Niemi oli Cunerus-vuoren (nykyinen Monte Conero) jatke. Niemen muodosta kaupunki sai kreikankielisen nimensä, joka tarkoittaa ”kyynärpäätä”. Plinius vanhempi tosin selitti nimen sillä, että Italian itärannikko tekee kaupungin kohdalla taitoksen, mutta tämä ei todennäköisesti ole alkuperäinen selitys.
Roomalaisella kaudella Anconaan tuli tie, joka haarautui Via Flaminiasta Nuceriassa. Kaupungin kautta kulki myös Adrianmeren rannikkoa pitkin kulkenut tie.
Historia.
Kreikkalaiskausi.
Ankonin kaupungin paikalla oli alun perin Villanova-kulttuuriin kuulunut asutus ja 600-luvulta eaa. lähtien piceneille kuulunut asutus. Strabonin mukaan Ankonin kaupungin perustivat Sisilian Syrakusasta tulleet maanpakolaiset noin vuonna 387 eaa. He olivat paenneet kotikaupungistaan Dionysios vanhemman tyranniaa. Nykyisin on kuitenkin arveltu, että kaupunki saattaisi olla Dionysioksen itsensä perustama, sillä hän pyrki levittämään Syrakusan valtaa Adrianmerelle. Syntytaustan vuoksi Juvenalis kutsuu kaupunkia ”doorilaiseksi Anconaksi” ("Dorica Ancon"). Ankonin mainitsee myös Pseudo-Skylaks, joka luettelee vain kreikkalaisia kaupunkeja. Plinius sanoo kaupungin olleen sikuleiden perustama, mutta tämä on ilmeisesti väärinkäsitys, joka perustui siihen, että se oli Sisiliasta käsin perustettu siirtokunta.
Ankon oli rannikkoalueensa ainoa kreikkalainen siirtokunta. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä "Ankōnios" () ja "Ankōnitēs" (), myöhemmin latinaksi "Anconitanus". Latinan kielessä kaupungin nimi on yleensä "Ancona", joka on myös nykyisen kaupungin italiankielinen nimi, mutta roomalaisilla runoilijoilla esiintyy myös nimimuotoa "Ancon".
Ankonin varhaishistoriasta ei tiedetä antiikin lähteistä mitään. Se vaikuttaa nousseen nopeasti merkittäväksi hyvän satamansa ja lähiseudun hedelmällisen maaperän ansiosta. Kaupunki tunnettiin myös purppurastaan, joka ei Silius Italicuksen mukaan hävinnyt foinikialaiselle tai afrikkalaiselle purpuralle. Ankon löi omaa rahaa.
Roomalaiskausi.
Ankon tuli Rooman valtaan noin vuonna 268 eaa. Livius mainitsee roomalaisten käyttäneen kaupunkia laivastotukikohtana vuonna 178 eaa. illyrialaisia ja istrialaisia vastaan. Julius Caesar valtasi kaupungin kansalaissodassaan sen merkittävyyden vuoksi pian ylitettyään Rubikonin. Ancona kukoisti roomalaisella kaudella, ja esiintyy tärkeimpänä satamana purjehdittaessa Italiasta vastapäiselle Dalmatian rannikolle.
Vaikuttaa siltä, että jo niinkin varhain kuin Gaius Gracchuksen aikana osa Anconan maista jaettiin roomalaisille uudisasukkaille. Myöhemmin Marcus Antonius asutti sinne kaksi legioonallista veteraaneja, jotka olivat palvelleet Caesarin alaisuudessa. Kaupunki sai oletettavasti tuossa vaiheessa ensimmäistä kertaa "colonian" eli sotilassiirtokunnan aseman, joka sillä tiedetään olleen viimeistään Pliniuksen aikana, ja joka mainitaan useissa nykyaikaan säilyneissä piirtokirjoituksissa. Kaupungin asukkaat luettiin Leinonian "tribukseen".
Keisari Trajanus suosi ja rakennutti Anconaa. Hän muun muassa paransi sen satamaa rakennuttamalla uuden aallonmurtajan, joka on säilynyt nykyaikaankin varsin hyvin. Aallonmurtajalle rakennettiin puolestaan Trajanuksen kunniaksi triumfikaari, joka tunnetaan Trajanuksen kaarena.
Myöhempi historia.
Anconalla oli suuri strateginen merkitys Belisariuksen ja Narseen goottisodissa Italiassa. Lopulta gootit tuhosivat kaupungin pitkällisen taistelun jälkeen. Myöhemmin Anconasta tuli yksi Ravennan eksarkaatin tärkeimmistä kaupungeista. Kaupunki säilyi läpi keskiajan yhtenä koko keskisen Italian tärkeimmistä kaupungeista.
Rakennukset ja löydökset.
Ankonin paikalta tehdyt löydöt ajoittuvat pääosin roomalaiselle kaudelle, mutta löytöihin lukeutuu myös kreikkalaisen keramiikan osia pääosin 500–400-luvuilta eaa. Kaupungilla oli akropolis eli linnavuori, joka oli ympäröity 300-luvulla eaa. rakennetulla muurilla. Myös muu osa kaupungista on ollut ympäröity muurein.
Nykyisen kaupungin katedraalin paikalla on ollut kreikkalainen temppeli, jonka perustuksia on löydetty. Se oli mahdollisesti Afroditelle, roomalaisittain Venukselle, omistettu temppeli, jonka Juvenalis ja Catullus mainitsevat. Temppeli ajoitetaan 300- tai 200-luvulle eaa. Paikalliseksi Afroditen epiteetiksi on arveltu Akraia tai Euploia. Kaupungissa oli myös amfiteatteri, josta on säilynyt hyvin säilyneitä raunioita.
Trajanuksen rakennuttama allonmurtaja on säilynyt hyvin. Sen päälle rakennettiin keisarille omistettu riemukaari vuonna 115. Se on tehty kokonaan Hymettos-vuoren valkoisesta marmorista ja myös säilynyt hyvin. Kaaressa on piirtokirjoitus. Sataman läheltä on löydetty horreumeiden eli varastorakennusten jäänteitä. Kaupungin ympäriltä on löydetty nekropoliita eli hauta-alueita, joissa on hautauksia pikeenien, kreikkalaisten ja roomalaisten ajalta.
Kaupungista tehtyjä esinelöytöjä on Marchen arkeologisessa museossa. Niihin lukeutuu erityisesti hautalöytöjä. Kaupungin lyömissä rahoissa olivat kuvattuna Afrodite sekä taitettu käsi tai kyynärpää viittauksena kaupungin nimeen.