Osoitinlaite

Osoitinlaite on tietokoneen tai muun tietoteknisen laitteen kanssa käytettävä HID-laite ("Human interface device"), jolla käyttäjä antaa ohjeita. Kannettavien tietokoneiden kanssa on erityisiä malleja, joita ei muutoin käytetä.
Osoitinlaitteet.
Tietokoneen osoituslaite on näytöllä olevien kohteiden osoitukseen ja valintaan käytettävä väline. Yleensä osoituslaitteella liikutellaan hiiren osoitinta, mutta osoitus ja valinta saatetaan tehdä myös suoraan koskettamalla valittavaa kohdetta osoitinvälineellä.
Kannettavien tietokoneiden erityinen käyttötapa verrattuna työasemakoneisiin (siirrettävyys, mahdollisuus pitää sylissä ja käyttää muualla kuin tasaisella pinnalla) asettaa joitain rajoitteita osoituslaitteille. Perinteistä hiirtä ei voi käyttää muualla kuin tasaisella pinnalla, ja toisaalta taas ergonomialle ja käyttömukavuudelle asetetaan uusia haasteita, kun tietokoneiden ja osoitinlaitteiden käyttötilanteet vaihtelevat.
Toisaalta kannettava tietokone myös mahdollistaa joidenkin osoituslaitteiden käytön, jotka eivät ole yhtä käteviä ja käyttäjäystävällisiä työasemakoneissa.
Monet osoitinlaitteet ovat käytettävissä sekä pöytäkoneissa että kannettavissa tietokoneissa.
Yleisin osoituslaite tietokoneissa on hiiri. Kannettavissa tietokoneissa ei siirrettävyytensä takia yleensä ole mukana erillistä perinteistä hiirtä, vaan kannettavat tietokoneet on yleensä varustettu tappihiirellä ja/tai kosketukseen reagoivalla tasohiirellä. Kosketusnäyttöjä varten on vielä omat osoitinlaitteensa. Hieman tuntemattomampia hiiren kaltaisia osoituslaitteita ovat kynähiiri ja pallohiiri.
Valopistooli.
Valopistooli on varhainen osoitinlaite, joka kehitettiin SAGE-tutkajärjestelmää varten.
Valokynä.
Valokynä on varhainen osoitinlaite, joka kehitettiin valopistoolin jälkeen.
Perinteinen hiiri.
Perinteistä hiirtä voi käyttää kannettavassa tietokoneessa yksinkertaisesti liittämällä sellainen tietokoneen sarja- tai USB-porttiin. Nykyisin käytössä olevat hiiret ovat pääsääntöisesti USB-porttiin liitettäviä, ja kuten tietokoneiden yleensäkin, voi kannettavan tietokoneen kanssa käytettävä hiiren tekniikka ja toimintatapa olla .
Erityisesti kannettavia tietokoneita varten on suunniteltu hieman normaalia pienempiä matkahiiriä, jotka on pienen kokonsa takia helpompi ottaa mukaan. Usein näissä hiirissä on myös kelattava hiiren johto, mutta muuten näiden hiirten toiminta on samanlaista kuin tavallisten pöytäkoneille suunniteltujen hiirtenkin.
Langatonta hiirtä kannettavan tietokoneen kanssa käytettäessä liitetään hiiren lähettämän signaalin vastaanottolaite tietokoneen USB-porttiin.
Perinteistä, alun perin pöytäkoneille suunniteltua hiirtä käytettäessä kannettava tietokone on sijoitettava pöydälle tai muulle tasaiselle ja kovalle pinnalle, koska perinteisen hiiren käyttö sylissä tai muualla epätasaisella alustalla on lähes mahdotonta.
Perinteisen hiiren kanssa ongelmana on myös hiiren ergonomia ja käytettävyys.
Tappihiiri.
Tappihiiri ("pointing stick") on erityisesti kannettaville tietokoneille soveltuva osoituslaite. Tappihiiri on näppäimistön keskelle, yleensä G-, B- ja H-näppäinten väliin sijoitettu tappi, jota ohjataan kevyesti etusormella painamalla ja ohjaamalla. Itse tappi ei liiku minnekään eikä siinä varsinaisesti ole liikkuvia osia.
Tappihiiri on suunniteltu alun perin IBM:n ThinkPad–malleihin.
Kosketuslevy.
Kosketuslevy eli tasohiiri on erityisesti kannettaville tietokoneille suunniteltu osoituslaite, jota käytetään liikuttelemalla sormea kannettavan tietokoneen etureunassa olevalla, kosketukseen reagoivalla tasolla.
Ensimmäinen tasohiiri on kehitetty Applen kannettavaan tietokoneeseen (MacKenzie, Scott et. al) ja sittemmin syöttölaite on siirtynyt muidenkin laitevalmistajien koneisiin.
Tasohiiri on samanlainen suhteelliseen sijaintiin/paikannukseen perustuva syöttölaite kuin perinteinen hiirikin, eli tietty käyttäjän tekemä liikemäärä hiirellä vastaa tiettyä liikemäärää näytöllä. Perinteisessä hiiressä liike tehdään liikuttamalla hiirilaitetta, mutta tasohiiressä itse laite ei liiku, vaan osoittimen paikannus näytöllä suhteutetaan sormen liikkeeseen ja sijaintiin tasohiiren pinnalla.
Kohteen valinta tehdään tasohiirellä joko perinteisen hiiren kanssa samantyyppisillä valintapainikkeilla, tai sitten napauttamalla tasohiiren pintaa sormella. Painikkeita käytetään yleensä etusormella, mutta joissain malleissa valintaan käytetään peukaloa. Painikkeiden käyttäminen on kuitenkin jossain määrin hankalaa, koska esimerkiksi raahatessa jotain näytöllä pitäisi samanaikaisesti sekä liikuttaa sormea tasohiiren pinnalla että painaa sormella valintapainiketta.
Tasohiiressä ongelmana on, että se ei anna juurikaan tuntopalautetta. Kehitteillä on tosin malleja, jotka antaisivat tavallista hiirtä matkivan tunteen hiiren painikkeen painamisesta ja vapauttamisesta. Tämä helpottaisi kohteiden valitsemista ja siirtämistä.
Wii Remote.
Wii Remote on Nintendo Wiin ohjain, jossa on infrapunaosoitin ja liikkeentunnistus.
Osoitinkynä.
Osoitinkynä on kynän tapaan kädessä pidettävä osoituslaite, jonka avulla voi mm. kirjoittaa, piirtää ja käsitellä kohteita. Kynää käytetään yleensä sitä varten suunnitelluilla alustoilla, ja yksi yleisin tapa hyödyntää osoitinkynää on käyttää sitä erityisen piirtopöydän kanssa piirtämiseen.
Trackball.
Trackball on osoitinlaite, jossa pallo ei ole pohjassa kuten hiiressä, vaan osoitinta ohjataan pyörittelemällä laitteen päällä olevaa palloa. Yleensä palloa pyöritellään peukalolla ja valintapainikkeita käytetään muilla sormilla. Trackballin sanotaan olevan ergonomisempi kuin tavallisen hiiren, koska sen liikuttaminen ei rasita rannetta.
Joystick.
Joystick on usein käytetty peliohjaimena, mutta se on toisinaan integroitu erilaisiin tietoteknisiin laitteisiin.
3D-hiiri.
3D-hiiri on suunniteltu graafiseen työskentelyyn ja se voi mahdollistaa kuusisuuntaisen vapauden.
Kosketusnäyttöjen osoitusvälineet.
Kosketusnäytöt ovat näyttöjä, jotka reagoivat kosketukseen. Kosketusnäyttöjä käytetään mm. teollisuudessa sellaisissa tiloissa, joissa näppäimistön ja hiiren käyttö on työskentelyolosuhteiden tai laitteiden käyttötilanteiden takia hankalaa tai mahdotonta. Kosketusnäyttöjä on myös mm. yleisöpäätteiksi tarkoitetuissa tietokoneissa, kopiokoneissa ja muissa oheislaiteissa, pienissä kämmentietokoneissa sekä kannettavissa tietokoneissa.
Kosketusnäyttö on suora syöttölaite, mikä tarkoittaa sitä, että tieto syötetään suoraan siihen kohtaan kuvaruutua, johon kosketaan – ilman mitään tietoa välittävää laitetta (3).
Se, mitä kosketusnäytöllä tehdään, riippuu näytön käyttötarkoituksesta. Kannettavilla tietokoneilla ja kämmentietokoneilla käyttö saattaa olla monipuolisempaa kuin teollisuuden kosketusnäytöillä, mutta teollisuudessa näytöiltä taas vaaditaan suurempaa kestävyyttä ja käyttövarmuutta. Kaikille näytöille yhteistä on kuitenkin se, että niiden avulla sekä katsellaan että syötetään tietoa.
Kosketusnäyttöä käytetään joko koskettamalla näyttöä sormella tai käyttämällä erityistä kosketusnäytöille tarkoitettua kynää. Kosketusnäytöllisissä kämmentietokoneissa ja kannettavissa tietokoneissa käytössä on voi olla kynä ("stylus"), kun taas teollisuuden näytöt ja yleisöpäätteet sekä oheislaitteet ovat yleensä käytettävissä sormin koskettamalla.
Yleinen käyttökohde kosketusnäytöille ovat älypuhelimet ja taulutietokoneet.