Luettelo Navarran kuninkaista

Tämä on luettelo Navarran kuningaskunnan hallitsijoista. Navarra tunnettiin ennen nimellä Pamplona. Pamplona oli kuningaskunnan alkuperäinen nimi, kunnes se liittoutui Aragonian kuningaskunnan kanssa vuosina 1076–1134. Alueellinen nimitys Navarra tuli käyttöön vaihtoehtoisena nimenä 900-luvun lopulla, ja nimi Pamplona säilyi pitkälle 1100-luvulle saakka.
Íñiguez-suku 824–905.
Íñiguezin hallitsijasuku perusti Pamplonan kuningaskunnan vuonna 824, kun he kapinoivat frankkien (karolingien) valtaa vastaan.
Jiménez-suku 905–1076.
Vuonna 905 naapurivaltioiden liitto pakotti Fortún Garcésin jäämään eläkkeelle ja muuttamaan luostariin. He asettivat valtaan uuden hallitsijasuvun edustajan. Tämän suvun aikana nimi Navarra alkoi syrjäyttää nimen Pamplona.
Sancho IV:n salamurhan jälkeen hänen serkkunsa Kastilian Alfonso VI ja Aragonian Sancho Ramírez hyökkäsivät Navarraan, ja jälkimmäisestä tuli Navarran kuningas, aloittaen puoli vuosisataa kestäneen Aragonian vallan.
Alfonson kuoltua lapsettomana seurasi perimyskriisi, ja Navarran aateliset käyttivät tilaisuutta hyväkseen palauttaakseen itsenäisen monarkian. Sen kuninkaaksi he kruunasivat murhatun Sancho IV:n äpäräveljen pojanpojan.
Champagne-suku 1234–1284.
Sancho VII:n kuoltua ilman perijää kuninkaaksi tuli hänen sisarepoikansa Thibault, Champagnen kreivi.
Kapetingit 1284–1441.
Henrik I:n varhainen kuolema jätti hänen nuoren tyttärensä Jeannen ainoaksi perilliseksi. Jeannen äiti Blanche toimi sijaishallitsijana kymmenen vuotta, kunnes Jeanne avioitui tulevan Ranskan kuningas Filip IV Kauniin kanssa vuonna 1284. Filip nousi seuraavana vuonna Ranskan valtaistuimelle tittelinään "Ranskan ja Navarran kuningas".
Évreux-suku 1328–1441.
Ludvig I:n ja hänen poikansa Juhanan kuoltua kruunu siirtyi vuoron perään Ludvigin veljille Filipille ja Kaarlelle. Kaarlen kuoltua Ranskan kuninkaaksi tuli Philippe de Valois, joka ei polveutunut Jeanne de Navarresta. Navarran kruunun annettiin siirtyä Ludvigin tyttärelle Jeanne II:lle, joka hallitsi yhdessä miehensä Filip III:n kanssa tämän kuolemaan asti, ja sen jälkeen yksin kuolemaansa asti.
Trastamára-suku 1425-1479.
Kruununtavoittelijat.
Blancan kuoltua vuonna 1441, Juhana I piti Navarran kruunun itsellään kuolemaansa asti 38 vuotta myöhemmin, eikä luovuttanut sitä pojalleen tai vanhemmalle tyttärelleen. Kiistat Juhanan ja hänen poikansa Kaarlen välillä johtivat Navarran sisällissotaan. Jotkut lähteet pitävät Kaarlea ja Blancaa laillisina hallitsijoina, mutta joka tapauksessa Juhana oli "de facto" Navarran kuningas. Hänen nuorempi tyttärensä Eleonor ei julistautunut kuningattareksi ennen isänsä kuolemaa.
Foix-suku 1479-1517.
Eleonor oli ollut isänsä puolella veljeään ja sisartaan vastaan. Hänen kuoltuaan kolme viikkoa isänsä jälkeen, kruunu periytyi hänen pojanpojalleen François'lle.
Albret-suku 1484-1516.
Catherine de Navarre hallitsi yhdessä miehensä, Jean III:n kanssa. Tämän kuoltua hän hallitsi yksin aina kuolemaansa asti, kahdeksan kuukautta myöhemmin. Heidän hallituskaudellaan Aragonian Ferdinand II voitti Navarran armeijan ja valloitti joukkoineen sen Pyreneiden eteläpuoliset alueet, mukaan lukien pääkaupunki Pamplonan. Ferdinand, joka oli Juhana II:n ja tämän toisen puolison poika ja Catherinen isoäidin Eleonorin velipuoli, otti Navarran kuninkuuden itselleen, minkä jälkeen se periytyi Aragonian ja Espanjan kuninkaille. Catherine ja Juhana III pitivät hallussaan Ala-Navarran, pienen osan vanhasta kuningaskunnasta joka sijaitsi Pyreneiden pohjoispuolella, ja yhdistivät sen hallitsemiinsa ranskalaisiin alueisiin.
Trastamára-suku 1512-1516.
Ferdinandin jälkeen Ylä-Navarran kuninkuus periytyi Aragonian ja Espanjan kuninkaille.
Ala-Navarran hallitsijat.
Vuonna 1530 keisari Kaarle V luopui lopullisesti vaateista Pyreneiden pohjoispuolisia Navarran alueita, eli Ala-Navarraa kohtaan. 
Bourbon-suku 1572-1620.
Jeanne III hallitsi miehensä Antoine de Bourbonin kanssa tämän eläessä, ja vielä kymmenen vuotta sen jälkeen aina omaan kuolemaansa asti. Heidän pojastaan Henrikistä tuli vuonna 1589 Ranskan kuningas, jonka jälkeen Ranskan kuninkaat hallitsivat myös Ala-Navarraa kunnes kuningaskunnat yhdistettiin vuonna 1620. Navarran kuningas säilyi kuitenkin Ranskan kuninkaiden tittelinä tämänkin jälkeen.
Ludvig XIII:n jälkeen Ranskan kuninkaat käyttivät Navarran kuninkaan titteliä Ranskan vallankumoukseen asti, ja se elvytettiin Bourbonien restauraatiossa 1814–1830.