Anatoli Djatlov

Anatoli Stepanovitš Djatlov (, 3. maaliskuuta 1931 – 13. joulukuuta 1995) oli neuvostoliittolainen ydininsinööri, joka oli Tšernobylin ydinvoimalan varapääinsinööri vuonna 1986.
Hän valvoi voimalan neljännen reaktorin määräaikaishuollon alkaessa tehtäväksi sovittua koetta, joka johti ydinonnettomuuteen.
Häntä pidettiin yhtenä pääsyyllisistä onnettomuuteen.
Elämä ennen Tšernobylia.
Djatlov syntyi vuonna 1931 Atamanovon kylässä Krasnojarskin aluepiirissä, Venäjän SNT:ssä. Hänen isänsä oli ensimmäisen maailmansodan invalidi, joka työskenteli poijunvartijana Jeniseijoella. Äiti oli kotiäiti.
Hän vietti lapsuutensa köyhissä oloissa Jeniseijoen varrella ja karkasi kotoaan 14-vuotiaana.
Seitsemännen luokan jälkeen vuonna 1945 hän siirtyi Norilskin kaivos- ja metallurgian teknillisen koulun sähkötekniikan osastolle, jonka hän suoritti kunniamaininnalla vuonna 1950. Hän työskenteli kolme vuotta Norilskissa yhdessä Minsredmašin (keskiraskaan koneenrakennusteollisuuden ministeriön) yrityksistä. Vuosina 1953–1959 hän opiskeli Moskovan tekniikan ja fysiikan instituutissa, josta hän myös valmistui hyvin arvosanoin ja sai insinööri-fyysikon tutkinnon automaation ja elektroniikan alalla.
Valmistuttuaan insinööriksi Djatlov työskenteli laivanrakennustelakalla Amurin Komsomolskissa, jossa ydinsukellusveneisiin asennettiin reaktoreita.
Hän toimi vanhemman insinöörin, fysiikan laboratorion päällikön ja ydinsukellusveneiden mekaanisten voimalaitosten komissaarina.
Erään asennuksen aikana sattui onnettomuus, jossa Djatlov altistui säteilylle. Hän sai noin 200 remiä, joka aiheutti lievän säteilysairauden.
Tšernobyl.
Vuonna 1973 Djatlov siirtyi perhesyistä rakenteilla olevaan Tšernobylin ydinvoimalaan, jossa hän kohosi reaktoripajan apulaispäälliköstä varapääinsinööriksi. Hänet palkittiin kunniamerkillä ja työn punalipun kunniamerkillä.
Hänen aikaisempi kokemuksensa teki hänestä yhden voimalan kokeneimmista työntekijöistä. Hän oli vastuussa reaktoreista 3 ja 4 aina niiden rakentamisesta vuoteen 1986 saakka.
Djatlov valvoi 26. huhtikuuta 1986 ydinvoimalan 4-reaktorissa suoritettua koetta, jonka tarkoituksena oli selvittää, pystyykö hidastuva generaattori tuottamaan sähköä jäähdytysjärjestelmälle niin kauan, että varajärjestelmät saadaan päälle. Koe epäonnistui täysin, mikä johti historian pahimpaan ydinvoimalaonnettomuuteen. Onnettomuuden aikana Djatlov sai 390 remin säteilyannoksen, joka tavallisesti aiheuttaa kuoleman noin 50 %:lle altistuneista seuraavan 30 päivän aikana. Djatlov kuitenkin selviytyi, ja yhdessä Nikolai Fominin ja Viktor Brjuhanovin kanssa häntä syytettiin turvallisuusmääräysten noudattamatta jättämisestä. Vuonna 1987 kaikki kolme todettiin syyllisiksi onnettomuuteen ja heidät tuomittiin kymmeneksi vuodeksi vankeuteen. Djatlov armahdettiin vuoden 1990 lopulla.
Neuvostoliiton korkeimman oikeuden tuomion mukaan hänet nimettiin yhdeksi onnettomuuden pääsyyllisistä ja tuomittiin 10 vuodeksi vankeuteen. Hän oli vankilassa Krjukovin asutuksessa Poltavan alueella. Useiden eri järjestöjen ja ystävien vetoomusten jälkeen (A.D. Saharov henkilökohtaisesti ja Jelena Bonner hänen kuoltuaan) Djatlov vapautettiin 1. lokakuuta 1990 pykälän 220 nojalla terveyssyistä. Säteilysairaus eteni nopeasti ja vuodesta 1991 Djatlovia hoidettiin kahdesti vuodessa Münchenin yliopistollisen sairaalan palovammojen osastolla. Hän kuoli joulukuussa 1995.
Djatlov kuoli vuonna 1995 säteilysairauden aiheuttamaan sydämen vajaatoimintaan.
Mediassa.
Paul Ritter näyttelee Djatlovia vuonna 2019 ilmestyneessä televisiosarjassa "Chernobyl".