tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ruotsin kielen kirosanat

Ruotsin kielet kirosanat ovat sanoja ja ilmauksia, jotka rikkovat kielen sosiaalisia normeja, minkä johdosta niiden katsotaan olevan kiellettyjä tai muuten epäsopivia. Nämä sanat liittyvät ihmiskehon eritteisiin, seksuaalisuuteen tai uskontoon. Niiden käyttö perustuu esimerkiksi jonkin asian korostamiseen niin positiivisessa kuin negatiivisessakin mielessä.
Perinteisesti uskonnollisesta kontekstista tulevat kirosanat ovat olleet voimakkaampia kuin nykyään. Tämä johtuu uskonnon, tässä tapauksessa kristinuskon, vahvasta asemasta yhteiskunnassa. Nykyruotsissa sen sijaan sukupuoleen ja seksuaalisuuteen viittaavat kirosanat katsotaan karkeiksi..
Englannin kielen vaikutus on ollut havaittavissa myös ruotsinkielisessä ympäristössä ja englanninkieliset kirosanat (esimerkiksi "fuck", "bitch" ja "shit") ovat yleisessä käytössä. Suomenruotsalaisten keskuudessa myös suomenkielisillä kirosanoilla on jo jonkin aikaa ollut vahva asema, sillä ne koetaan varsinkin Etelä-Suomessa voimakkaammiksi kuin ruotsinkieliset kirosanat.
Yleisimpiä kirosanoja.
Sjutton ja attan.
"Attan" on lukusanan kahdeksantoista kirjoitusmuoto. Lukusana liitettiin vahvasti viikinkien Odin-jumalaan, minkä johdosta se sai merkityksen kirosanana kristittyjen keskuudessa.
"Sjutton", eli seitsemäntoista, on lievä. Interjektiona sana voi esiintyä myös muodossa "va sjutton?" Sjutton-kirosana on todennäköisesti saanut alkunsa siitä, että sitä käyttämällä on pyritty välttelemään "attanin" käyttöä.
Herregud.
"Herregud" kääntyy suomeksi herran jumala. 
Fitta.
"Fitta" kääntyy usein muotoon vittu. Sillä voidaan tosin viitata myös siittimeen (mulkku). Suomenruotsissa "fitta", ja siitä johdettu adjektiivi "fittig", on yksi tyypillisimmistä kirosanoista, kun taas Ruotsissa sen katsotaan olevan paljon karkeampi.
Helvete.
Sana "helvete" tulee helvettiä tarkoittavasta sanasta eikä sen käyttö juurikaan eroa suomesta.
Satan.
"Satan" tarkoittaa paholaista, mutta lienee suomalaista vastinettaan lievempi.
Skit.
"Skit" on perusmerkitykseltään uloste. Sana ei ole yksinkertaisesti vain käännös englannin sanasta "shit", vaan molemmat tulevat indoeurooppalaisesta kantakielestä. Sitä voidaan käyttää myös täysin positiivisissa yhteyksissä vahvistavana sanana kuten vaikka "skitbra idé!" (tosi hyvä idea).
Jävla.
"Jävla" on adjektiivi ja tulee sanasta "djävul" (paholainen). Sitä käytetään kirosanana tiettävästi ensimmäistä kertaa vuonna 1507 piispa Hemming Gadhin lähettämässä kirjeessä.
Tõnu Viik

Tõnu Viik (s. 12. heinäkuuta 1968 Jõhvi) on virolainen filosofian professori ja toukokuusta 2021 lähtien Tallinnan yliopiston rehtori.
Elämä ja ura.
Viik on syntynyt vuonna 1968. Vuosina 1986–93 hän opiskeli Moskovan valtionyliopistossa filosofiaa. Tohtoriksi hän väitteli yhdysvaltalaisessa Emory Universityssä vuonna 2003 aiheenaan Hegelin kulttuurifenomenologia. Viik on toiminut Viron Humanistisen Instituutin rehtorina ja Tallinnan yliopiston humanististen tieteiden instituutin johtajana. Helmikuussa 2021 hänet valittiin Tallinnan yliopiston rehtoriksi, ja hän astui virkaansa toukokuussa 2021.
Raunion rautatieasema

Raunion rautatieasema () on rautatieliikennepaikka Seinäjoki–Oulu-rataosalla Kauhavalla. Rauniossa ei ole henkilö- tai tavaraliikennettä ja sitä käytetään junakohtauspaikkana.
Anna Pasiarová

Anna Pasiarová-Gajancová (o.s. Pasiarová, s. 18. joulukuuta 1949 Tatranská Matliare, Tšekkoslovakia) on slovakialainen maastohiihtäjä, joka aktiiviurallaan edusti Tšekkoslovakiaa. Hän edusti CH Štrbské Pleso -seuraa. Hän on pituudeltaan 165 cm.
Pasiarová sijoittui 1976 Innsbruckin olympialaisissa 10 kilometrillä 13:nneksi, 5 kilometrillä 15:nneksi ja viestissä kuudenneksi. Oslon MM-kilpailuissa 1982 hän oli 5 kilometrillä kuudes ja 10 kilometrillä kahdeksas. Sarajevon olympialaisissa 1984 hän sijoittui 20 kilometrillä 16:nneksi ja 10 kilometrillä 27:nneksi.
Pasiarová sijoittui maailmancupin osakilpailussa toiseksi Reit im Winklin 5 kilometrilä ja Autransin 10 kilometrillä joulukuussa 1983 sekä kolmanneksi Klingenthalin 10 kilometrillä tammikuussa 1982 ja Oslon 20 kilometrillä maaliskuussa 1983. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui kaikkiaan 13 kertaa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli kuudes kaudella 1981–1982 ja yhdeksäs kaudella 1982–1983.
Marlin Briscoe

Marlin Oliver Briscoe (10. syyskuuta 1945 Omaha – 27. kesäkuuta 2022) oli yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa oli pelinrakentaja ja laitahyökkääjä. Briscoe tunnetaan erityisesti siitä, että hän oli AFL:n historian ensimmäinen tummaihoinen aloittava pelinrakentaja.
Briscoe varattiin vuoden 1968 varaustilaisuuden 14. kieroksella 357. pelaajana. Hänet varasi Denver Broncos. Hän pelasi ensimmäisellä kaudella Broncosissa 11 ottelua, joista aloitti viisi. Hän heitti 1589 jaardia heittäen 14 touchdownia ja 13 syötönkatkoa. Hän siirtyi kaudelle 1969 pelaamaan Buffalo Billsiin, jossa hän pelasi laitahyökkääjänä. Hän pelasi Buffalossa kolme kautta, joista vuoden 1970 jälkeen hänet valittiin Pro Bowliin. Parhaimmalla kaudella hän vastaanotti 1036 jaardia ja teki kahdeksan maalia. Vuonna 1972 Briscoe siirtyi Miami Dolphinsiin, jossa hän jatkoi laitahyökkääjänä. Briscoe voitti Dolphinsissa kaksi Super Bowlia (VII, VIII). Vuonna 1975 Briscoe edusti sekä Detroit Lionsia että San Diego Chargersia. Viimeisen kautensa 1976 hän pelasi New England Patriotsissa.
Jan Lindvall

Jan Petter Lindvall (s. 18. maaliskuuta 1950 Kåfjord) on norjalainen maastohiihtäjä. Hän edusti aktiiviurallaan Nordreisa IL -seuraa, ja on pituudeltaan 182 cm.
Lindvall sijoittui 1982 Oslon MM-kilpailuissa 50 kilometrillä 11:nneksi. Sarajevon olympialaisissa 1984 hän oli 50 kilometrillä viides, 30 kilometrillä kolmastoista ja Norjan viestijoukkueen jäsenenä neljäs. 
Lindvall voitti maailmancupin osakilpailun Kavgolovon 50 kilometrillä helmikuussa 1983. Lisäksi hän sijoittui toiseksi Lahden 50 kilometrillä maaliskuussa 1982 sekä kolmanneksi Falunin 30 kilometrillä helmikuussa 1983 ja 1984. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui kaikkiaan yhdeksän kertaa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli neljäs kaudella 1982–1983 ja kymmenes kaudella 1983–1984.
Erling Evensen

Erling Evensen (29. huhtikuuta 1914 Mesnali, Ringsaker – 31. heinäkuuta 1998 Ringsaker) oli norjalainen maastohiihtäjä. Hän edusti Mesnalien Skilag -seuraa.
Evensen hiihti avausosuuden Norjan viestijoukkueessa, joka saavutti pronssia Sankt Moritzin olympialaisissa 1948. Samojen kisojen 18 kilometrillä hän sijoittui 15:nneksi.
Evensen oli murtautunut varsinkin norjalaisen hiihtoyleisön tietoisuuteen vuonna 1939. Hän voitti Norjan-mestaruuden 30 kilometrillä 1940 sekä 17 kilometrilä ja 3 × 10 kilometrin viestissä 1947.
Evensen teki elämäntyönään maa- ja metsätaloustöitä.
Reidar Nyborg

Reidar Nyborg (4. huhtikuuta 1923 Mesnali, Ringsaker – 30. huhtikuuta 1990 Ringsaker) oli norjalainen maastohiihtäjä. Hän edusti Mesnalien Skilag -seuraa.
Nyborg hiihti kolmannen osuuden Norjan viestijoukkueessa, joka saavutti pronssia Sankt Moritzin olympialaisissa 1948. Samojen kisojen 18 kilometrillä hän sijoittui 17:nneksi.
Nyborg voitti 1949 Norjan-mestaruuden 30 kilometrillä ja saavutti pronssia 50 kilometrillä. Holmenkollenin kisoissa hän sijoittui parhaimmillaan seitsemänneksi 1947.
Nyborg teki elämäntyönsä metsurina.
Hanna Balabanova

Hanna Serhijivna Balabanova (, s. 10. joulukuuta 1969 Vinnytsja) on ukrainalainen ratameloja, olympiamitalisti ja Euroopan-mestari.
Balabanova edusti Ukrainaa Atlantan kesäolympialaisissa 1996, Sydneyn kesäolympialaisissa 2000 ja Ateenan kesäolympialaisissa 2004. Atlantassa 1996 hän karsiutui 500 metrin kajakkikaksikossa välierissä parinaan Kateryna Jurtšenko. 500 metrin kajakkinelosessa hän karsiutui Ukrainan joukkueessa välierissä. Sydneyn olympialaisissa 2000 Balabanova kilpaili samoissa kilpailuissa, tällä kertaa hänen parinaan 500 metrin kajakkikaksikossa oli Natalija Feklisova. Ateenan olympialaisissa 2004 Balabanova saavutti pronssia Ukrainan joukkueessa 500 metrin kajakkinelosessa.
Balabanova saavutti kaksi Euroopan-mestaruutta, 1 000 metrin kajakkinelosessa Milanossa 2001 ja 500 metrin kajakkinelosessa Poznańissa 2004. Hän voitti myös MM-pronssia 1 000 metrin kajakkinelosessa Poznańissa 2001.
UTC+14

UTC+14 on aikavyöhyke, joka on 14 tuntia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Kyseinen aikavyöhyke on ensimmäinen aikavyöhyke, eli muun muassa uusivuosi alkaa ensimmäisenä kyseisellä aikavyöhykkeellä. UTC+14-aikavyöhyke on ympärivuotisessa käytössä vain Kiribatille kuuluvilla Linesaarilla. Vuosina 2010–2021 sitä käytettiin kesäaikana Samoalla.
Munamiehen satumaa

Munamiehen satumaa on Munamiehen kolmas lastenlaulualbumi. Se julkaistiin 8. marraskuuta 2013, ja sen julkaisija on Universal Music.
UTC+13

UTC+13 on aikavyöhyke, joka on 13 tuntia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Sitä käytetään vain eteläisellä pallonpuoliskolla.
UTC+13.45

UTC+13.45 on aikavyöhyke, joka on 13 tuntia ja 45 minuuttia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Sitä käytetään vain Uudelle-Seelannille kuuluvilla Chathamsaarilla kesäaikana.
UTC+12.45

UTC+12.45 on aikavyöhyke, joka on 12 tuntia ja 45 minuuttia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Sitä käytetään vain Uudelle-Seelannille kuuluvilla Chathamsaarilla normaaliaikana.
UTC+12

UTC+12 on aikavyöhyke, joka on 12 tuntia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Sitä käytetään noin 160–190 astetta itäistä pituutta sisältäen muun muassa osan Itä-Venäjästä, Uuden-Seelannin pääsaaret ja osan Oseanian saarivaltioista.
Jón úr Vör

Jón úr Vör (1917 Patreksfjörður, Islanti – 2000) oli islantilainen runoilija. Hän oli modernistisen atomirunoilijoiden ryhmän keskeisiä runoilijoita. Hän piti antikvariaattia ja toimi myös kirjastonhoitajana.
Jón úr Vörin keskeinen teos on "Þorpið" (1946, uudistettu laitos 1956). Vapaata mittaa käyttäen hän kuvaa siinä lapsuuttaan. Muutamissa seuraavissa kokoelmissa sävy on pessimistinen, mutta myöhemmin hän palaa valoisaan sävyyn.
Suomennetut teokset.
Jón úr Vörin runoja on antologiassa "Ja tunturin takaa kuulet –", suom. ja toim. Maj-Lis Holmberg, Espoo: Weilin + Göös 1977
UTC+11

UTC+11 on aikavyöhyke, joka on 11 tuntia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Sitä käytetään noin 140–170 astetta itäistä pituutta sisältäen muun muassa osan Itä-Venäjästä, Itä-Australiasta ja Oseanian saarivaltioista.
UTC+10.30

UTC+10.30 on aikavyöhyke, joka on 10 tuntia ja 30 minuuttia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Sitä käytetään vain Australiassa: se on käytössä Lord Howen normaaliaikana sekä kesäaikana Etelä-Australian osavaltiossa sekä Broken Hillin kaupungissa.
UTC+10

UTC+10 on aikavyöhyke, joka on 10 tuntia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Sitä käytetään noin 135–155 astetta itäistä pituutta sisältäen muun muassa osan Itä-Venäjästä, Itä-Australian ja osan Oseanian saarista.
UTC+9.45

UTC+9.45 on aikavyöhyke, joka on 9 tuntia ja 45 minuuttia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Se ei ole käytössä tällä hetkellä, mutta sitä on käytetty Länsi-Australian osavaltion etelärannikolla noin 340 kilometriä pitkällä alueella. Aikavyöhykettä ei ole käytetty sen jälkeen, kun Länsi-Australia luopui kesäajasta vuonna 2009, jolloin alueelle jäi pysyväksi aikavyöhykkeeksi UTC+8.45.
UTC+8.45

UTC+8.45 tai Central Western Time on aikavyöhyke, joka on 8 tuntia ja 45 minuuttia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Se on käytössä Länsi-Australian osavaltion etelärannikolla noin 340 kilometriä pitkällä alueella ympäri vuoden.
Gadiaba Kadiel

Gadiaba Kadiel on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Nioron piirissä Malissa. Se sijaitsee 15 kilometriä Niorosta lounaaseen. Kunnassa on 9 900 ja kylässä 1 700 asukasta (vuonna 2009).
Gadiaba Kadielin kunta rajoittuu pohjoisessa Nioro Tougouné Rangabén, koillisessa Nioron, idässä Guétéman, etelässä Simbin ja lännessä Gavinanén kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Luonnonvarainen kasvillisuus on pensassavannia. Pysyviä vesistöjä ei ole.
Kuntaan kuuluu 8 kylää. Sen ensimmäiset asukkaat olivat diawandoja. Myöhemmin seudulle asettui bambaroita, fulbeja ja maureja.
Gadiaba Kadielista johtaa päällystämätön maantie RN25 Nioroon. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, maapähkinä, lehmänpapu ja vihannekset. Tuotantoeläimiä ovat naudat, vuohet, lampaat, hevoset, aasit ja siipikarja. Teollisuutta kunnassa ei ole lainkaan.
Palveluihin kuuluu viisi alakoulua, kaksi yläkoulua ja kolme terveyskeskusta. Vesihuolto kattaa 82 prosenttia tarpeesta. Keskuskylässä on Énergie du Malin sähköverkko.
Studio Outo

Studio Outo Oy on vuonna 2003 perustettu animaatiostudio, jonka toimistot sijaitsevat Oulussa ja Helsingissä. Studio Outo tuottaa markkinointiviestinnän erikoisosaajana monipuolisesti animaatioita, kuvituksia, äänituotantoa ja konseptisuunnittelua. Yritys panostaa voimakkaasti myös animoituihin opetus-, koulutus- ja viestintäsisältöjen kehittämiseen.
Yrityksellä on myös omaa sisältötuotantoa. Studio Outo on tuottanut Hullabalooba-animaatiosarjan, joka sai parhaan tuotantoon tulevan TV-projektin erikoismaininnan Cinekid Festivalilla Amsterdamissa. Animaatiosarja on pullollaan mielikuvitusta kutkuttavaa toimintaa ja koomisia sattumuksia. Anarkistinen indie-sisältö ui ronskisti vastavirtaan lasten sisältömarkkinoilla. Hullabalooba on kielivapaa leikeanimaatio, jota esitetään lähes kolmessakymmenessä eri maassa. Sarjan käsikirjoitus, kuvitus, animaatio, ohjaus, musiikki, ääninäyttely ja äänituotanto ovat kokonaan Studio Oudon omaa tuotantoa.
Guétéma

Guétéma on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Nioron piirissä Malissa. Se sijaitsee 20 kilometriä Niorosta etelään. Kunnassa on 9 300 ja kylässä 3 100 asukasta (vuonna 2009).
Guétéman kunnan pinta-ala on 375 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Nioron piirin Simbin, lännessä Gadiaba Kadielin, pohjoisessa Nioron ja Yérérén sekä idässä Diéman piirin Fassoudébén kuntiin. Maisemaa leimaavat hiekka- ja soratasangot sekä kukkulat. Pysyviä vesistöjä ei ole.
Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Luonnonvarainen kasvillisuus koostuu etupäässä akaasioista, piikkipensaista ja heinäkasveista.
Kuntaan kuuluu 11 kylää. Asukkaat ovat etupäässä fulbeja.
Kunnan läpi kulkee päällystetty maantie RN 3. Väestön pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, maapähkinä, lehmänpapu ja vihannekset. Tuotantoeläimiä ovat naudat, vuohet, lampaat, aasit, hevoset ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Guétémassa ja Kolominassa pidetään viikoittaiset markkinat. Teollisuutta kunnassa ei ole lainkaan.
Palveluihin kuuluu kaksi alakoulua, yläkoulu ja terveyskeskus. Vesihuolto kattaa 67 prosenttia tarpeesta. Darrahin kylässä on Énergie du Malin sähköverkko.
Marcel Jouhandeau

Marcel Jouhandeau (1888 Guéret, Ranska – 1979 Rueil-Malmaison, Ranska) oli ranskalainen kirjailija. Hän työskenteli 1912–1949 Pariisissa opettajana.
Jouhandeaun kasvuympäristö oli ankaran uskonnollinen, ja hänestä tuli kiihkeä katolisuuden kannattaja. Hän oli itse homoseksuaali mutta avioitui tanssija Élisabeth (Élise) Toulemonin kanssa.
Jouhandeaun tuotannon keskeinen elementti on Chaminadour-niminen kaupunki, joka muistuttaa hänen omaa kotikaupunkiaan Guéret'ta. Kertomukset ovat humoristisia, mutta keskeistä niissä on kuitenkin pahan valta maailmassa. Hänen käsityksensä mukaan kyky pahuuteen kertoo ihmisen yliluonnollisesta alkuperästä, ja hän antaa esimerkiksi homoseksuaalisuuden. Hän käsittelee teoksissaan usein syntiä ja uskonnollisuutta. Koko hänen tuotantonsa on hänen oman elämänsä muistelmaa.
Jouhandeau kirjoitti antisemitistisen pamfletin "Le Péril Juif" ja vieraili 1941 Joseph Goebbelsin kutsusta Weimarissa.
Jouhandeau kuoli 90-vuotiaana kotonaan Rueil-Malmaisonissa.
Zdeněk Hřib

Zdeněk Hřib (s. 21. toukokuuta 1981 Slavičín, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen lääkäri ja poliitikko, joka on toiminut Tšekin piraattipuolueen puheenjohtajana marraskuusta 2024 lähtien. Tätä ennen hän toimi Prahan pormestarina vuosina 2018–2023.
Tausta ja yksityiselämä.
Hřib syntyi Slavičínin kaupungissa lähellä Tšekin ja Slovakian nykyistä rajaa. Hän on opiskellut lääketiedettä Kaarlen yliopistossa ja oli opiskellessaan vaihdossa Taiwanissa. Valmistuttuaan Hřib on tysökennellyt terveydenhuollon parissa keskittyen erityisesti etäpalveluiden kehittämiseen.
Hřib on naimisissa ja hänellä on 3 lasta.
Prahan pormestarina.
Hřib valittiin Prahan pormestariksi 15. marraskuuta 2018, jolloin 39 kaupunginvaltuuston 65 jäsenestä tuki häntä. Hän on pormestarikaudellaan saanut julkisuutta autoritaaristen valtioiden vastustajana. Hän on nimennyt Venäjän suurlähetystön läheisyydessä sijaitsevan aukion murhatun venäläisen oppositiopoliitikon Boris Nemtsovin mukaan. Toinen Venäjä-teemainen paikka, jonka nimeämiseen hän vaikutti on Anna Politkovskajan katu. Kiinan kanssa hän päätyi kiistoihin halutessaan poistaa Prahan ja Pekingin ystävyyssopimuksesta maininnan, jonka mukaan Praha ei tunnusta Taiwania. Ystävyyssopimus kaatui Kiinan kieltäydyttyä muutoksesta, jonka seurauksena Praha solmi uuden sopimuksen Taiwanin pääkaupungin Taipein kanssa. Hřib on myös vastustanut yhteistyötä Kiinan kanssa johtuen uiguurien kohtelusta. Hänen pormestarikaudellaan Praha on jatkanut Tiibetin lipun nostamista salkoon. Hřibin mukaan Kiinan kanssa käytyjen kiistojen taustalla vaikuttaa, että edellinen kaupunginhallitus antoi liikaa periksi Kiinalle ja politisoi ystävyyskaupunkisopimuksen.
Vuonna 2020 Hřib asetettiin väliaikaisesti poliisisuojelukseen. Tšekkiläinen "Respekt"-sanomalehti vihjaili suojelun johtuvan venäläisestä salamurhahankkeesta. Lehden mukaan venäläisen diplomaattipassin omistava mies matkusti viikkoja sitten Prahaan mukanaan risiiniä. Kremlin tiedottaja kiisti tiedon todenperäisyyden eikä Hřib kertonut syytä poliisisuojelullensa.
Pormestarikauden jälkeen.
Vuonna 2024 Hřib valittiin piraattipuolueen puheenjohtajaksi.
Marit Myrmæl

Marit Myrmæl (s. 20. tammikuuta 1954 Trondheim) on norjalainen maastohiihdon olympiamitalisti. Hän edusti aktiiviurallaan Meldal IL -seuraa, ja on pituudeltaan 168 cm.
Myrmæl sijoittui 1976 Innsbruckin olympialaisissa 5 kilometrillä 18:nneksi, 10 kilometrillä 24:nneksi ja Norjan viestijoukkueen jäsenenä viidenneksi. Lake Placidin olympialaisissa 1980 hän hiihti kolmannen osuuden Norjan pronssijoukkueessa 4 × 10 kilometrin viestissä. 5 kilometrillä hän oli samoissa kisoissa 18:s ja 10 kilometrillä 20:s. Oslon MM-kilpailuissa 1982 hän sijoittui 20 kilometrillä kuudenneksi ja 5 kilometrillä yhdeksänneksi. Sarajevon olympialaisissa 1984 hän oli 10 kilometrillä seitsemäs ja 20 kilometrillä neljästoista.
Myrmæl sijoittui maailmancupissa toiseksi Falunin 20 kilometrillä maaliskuussa 1982 ja kolmanneksi La Bressen 5 kilometrillä saman vuoden tammikuussa. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui kaikkiaan kahdeksan kertaa. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän oli neljäs kaudella 1981–1982.
Myrmæl voitti Norjan-mestaruuden 5 kilometrillä 1976, 10 kilometrillä 1979 sekä 20 kilometrillä 1977 ja 1979. Hän voitti maastojuoksun Norjan-mestaruuden 10 kilometrin matkalla 1978. Aktiiviuransa jälkeen hän työskenteli Norjan olympiakomiteassa ja muissa urheilujärjestötehtävissä.
UTC+9.30

UTC+9.30 on aikavyöhyke, joka on 9 tuntia ja 30 minuuttia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Sitä käytetään vain Keski-Australiassa. Se on käytössä Pohjoisterritoriossa ympäri vuoden, ja Etelä-Australian osavaltiossa ja Broken Hillin kaupungissa normaaliaikana.
GU Piscium b

GU Piscium b on suoraan kuvattu kaasujättiläinen, joka kiertää M-tyypin tähteä GU Piscum 155 valovuoden päässä Maasta. Planeetan löysin Université de Montréalin kansainvälinen tutkijaryhmä, joka yhdisti havaintoja useilta eri observatorioilta. Sen kiertoaika tähden ympäri on noin 160 000 vuotta.
UTC+8

UTC+8 on aikavyöhyke, joka on 8 tuntia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Sitä käytetään noin 100–125 astetta itäistä pituutta poikkeuksena Kiina, jossa se ulottuu aina 75 astetta itäistä pituutta saakka. UTC+8 on käytössä Kiinan lisäksi muun muassa suurimassa osassa Mongoliaa, osassa Siperiaa, osassa Indonesiassa, Filippiineillä, Malesiassa ja Länsi-Australiassa. 
Aikavyöhykettä käyttävät valtiot ja alueet.
Kaikki alueet käyttävät aikavyöhykettä UTC+8 ympäri vuoden eikä sitä käytetä alueilla, joissa on käytössä kesäaika.
Halston

Halston, oik. Roy Halston Frowick, (1932 – 1990 San Francisco, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen muotisuunnittelija. Hän oli New Yorkin seurapiirien suosikki. Muotimaailman raadollisuudessa hän menetti muotitalonsa ja oikeuden nimeensä. 
Halston perusti 1968 nimeään kantavan muotihuoneen, jonka huippukausi osui 1970-luvulle, jolloin hän ja hänen suunnittelutyönsä näkyvivät muun muassa silloisten kuuluisuuksien suosimassa yökerhossa Studio 54:ssä. Hän muutti 1990 San Franciscoon, jossa hän kuoli aidsin aiheuttamiin komplikaatioihin.
Halsonin elämästä on tehty dokumenttielokuva "Halston", jonka on ohjannut Frédéric Tcheng.
Einar Sagstuen

Einar Sagstuen (s. 22. maaliskuuta 1951 Gjøvik) on norjalainen maastohiihdon olympiamitalisti. Hän edusti aktiiviurallaan Gjøvik Skiklubb -seuraa, ja on pituudeltaan 166 cm.
Sagstuen hiihti toisen osuuden Norjan viestijoukkueessa, joka saavutti hopeaa Innsbruckin olympialaisissa 1976. Norjan-mestaruuskilpailuissa hän saavutti hopeaa 30 kilometrillä 1975 ja pronssia 50 kilometrillä 1976.
Aktiiviuransa jälkeen hän toimi rakennusyrittäjänä. Hän oli mukana myös jääkiekkoseura Gjøvik Mammutsin hallintotehtävissä.
UTC+7

UTC+7 on aikavyöhyke, joka on 7 tuntia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Sitä käytetään noin 80–115 astetta itäistä pituutta. UTC+7 on käytössä Keski-Venäjällä ja Kaakkois-Aasiassa.
Aikavyöhykettä käyttävät valtiot ja alueet.
Kaikki alueet käyttävät aikavyöhykettä UTC+7 ympäri vuoden eikä sitä käytetä alueilla, joissa on käytössä kesäaika.
Hannu Räisä

Hannu Räisä (s. 1965 Pieksämäki) on hämeenlinnalainen nukketeatteritaiteilija.
Räisä on työskennellyt Tukholman Marionetteaternissa vuosina 1996–2000 ja Teatteri Mukamaksessa vuosina 2000–2002. Hän toimi Hämeen näyttämötaiteen läänintaiteilijana 2002–2009. Räisä toimii kouluttajana alan oppilaitoksissa ja on Nasty Puppet Promotions -yrityksen taiteellisena johtaja. Räisä on perustanut Kuninkaallisen Nukketeatterin. Hän on julkaissut Johnny Knigan kustantaman "Nasty Puppet – nukketeatteritekniikoita" -kirjan 2009.
Eduard Hauser

Eduard "Edi" Hauser (s. 26. maaliskuuta 1948) on sveitsiläinen maastohiihdon olympiamitalisti. Hän edusti aktiiviurallaan SC Obergoms -seuraa, ja on pituudeltaan 172 cm.
Hauser hiihti ankkuriosuuden Sveitsin saavuttaessa viestipronssia Sapporon olympialaisissa 1972. Hän sijoittui samoissa kilpailuissa 15 kilometrillä 11:nneksi ja 30 kilometrillä 14:nneksi. Innsbruckin olympialaisissa 1976 hän oli 15 kilometrillä 17:s, 30 kilometrillä 25:s ja viestissä viides. Lake Placidissa 1980 hän sijoittui 30 kilometrillä 15:nneksi ja viestissä seitsemänneksi.
Hauser jakoi Albert Gigerin kanssa Engadin Skimarathonin voiton 1973. Hän sijoittui epävirallisen maastohiihdon maailmancupin kokonaiskilpailussa kolmanneksi kaudella 1973–1974.
Hauser on työskennellyt poliisina.
Niobiumpentafluoridi

Niobiumpentafluoridi (NbF5) eli niobium(V)fluoridi on niobiumin ja fluorin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää niobiumin ja muiden niobiumyhdisteiden valmistukseen. 
Ominaisuudet.
Huoneenlämpötilassa niobiumpentafluoridi on väritöntä, kiteistä ja hygroskooppista ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on monokliininen ja kiinteänä se esiintyy tetrameerinä. Niobiumpentafluoridi hydrolysoituu veden vaikutuksesta, mutta liukenee eräisiin orgaanisiin liuottimiin, kuten etanoliin ja kloroformiin. Aine on Lewis-happo ja reagoi esimerkiksi fluoridi-ionien kanssa muodostaen kompleksisen heksafluoroniobaatti(V)ionin ([NbF6]-).
Valmistus.
Niobiumpentafluoridia valmistetaan metallisen niobiumin ja fluorin tai vetyfluoridin välisellä reaktiolla 250–300 °C:n lämpötilassa. Sitä voidaan valmistaa myös niobiumpentakloridin ja vetyfluoridin reaktiolla.
 2 Nb + 5 F2 → 2 NbF5
NbCl5 + 5 HF → NbF5 + 5 HCl
Käyttö.
Niobiumpentafluoridia käytetään välivaiheena erotettaessa niobiumia myös tantaalia sisältävistä malmeista. Siitä voidaan valmistaa myös muita niobiumyhdisteitä.
Diangounté Camara

Diangounté Camara on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Diéman piirissä Malissa. Se sijaitsee 40 kilometriä Diémasta länteen. Kunnassa on 28 500 ja kylässä 8 800 asukasta (vuonna 2009).
Diangounté Camaran kunnan pinta-ala on 911 neliökilometriä. Se rajoittuu idässä Diéman piirin Béman, idässä Diéman, etelässä Madiga Sackon ja Lambidoun, lännessä Lakamanén ja pohjoisessa Nioron piirin Simbin kuntiin. Maisemaa leimaavat tasanko ja etelän kukkulat.
Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Vuotuinen sademäärä on 300–700 millimetriä. Luonnonvarainen kasvillisuus koostuu lähinnä pensaista ja heinäkasveista.
Kuntaan kuuluu 22 kylää. Asukkaat ovat etupäässä soninkeja, kagoroja, bambaroita ja fulbeja. Puhutuimmat kielet ovat soninke ja bambara.
Diangounté Camaran kautta kulkee Bamakosta Kayesiin johtava maantie RN1. Kunnan sisäiset liikenneyhteydet ovat heikot.
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kaupankäynti ja käsityöammatit. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, durra, maissi, riisi, maapähkinä, lehmänpapu, fonio ja vihannekset. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Diangounté Camarassa, Farabougoussa ja Débossa pidetään viikoittaiset markkinat.
Palveluihin kuuluu 13 alakoulua, viisi yläkoulua ja kolme terveyskeskusta. Vesihuolto kattaa 68 prosenttia tarpeesta. Kunnassa on Malitelin ja Orangen matkapuhelinverkot.
UTC+6.30

UTC+6.30 on aikavyöhyke, joka on 6 tuntia ja 30 minuuttia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Sitä käytetään Myanmarissa ja Kookossaarilla.
UTC+6

UTC+6 on aikavyöhyke, joka on 6 tuntia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Sitä käytetään noin 60–95 astetta itäistä pituutta. UTC+6 on käytössä Keski-Venäjällä, Itä-Kazakstanissa, Kirgisiassa, Bangladeshissa ja Bhutanissa.
Aikavyöhykettä käyttävät valtiot ja alueet.
Kaikki alueet käyttävät aikavyöhykettä UTC+6 ympäri vuoden eikä sitä käytetä alueilla, joissa on käytössä kesäaika.
UTC+5.45

UTC+5.45 on aikavyöhyke, joka on 5 tuntia ja 45 minuuttia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Sitä käytetään Nepalissa. Nepal siirtyi nykyiseen aikavyöhykkeeseensä vuonna 1986, jota ennen se käytti Intian kanssa samaa aikavyöhykettä UTC+5.30.
UTC+5.30

UTC+5.30 on aikavyöhyke, joka on 5 tuntia ja 30 minuuttia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Sitä käytetään Intiassa ja Sri Lankassa.
Ruokolahden kotiseutumuseo

Ruokolahden kotiseutumuseo sijaitsee Ruokolahden kirkonmäellä Etelä-Karjalassa. Museo on perustettu 1955, ja sitä ylläpitää, kunnan omistamassa kiinteistössä, paikallinen kotiseutuyhdistys Ruokolahti-Seura Ry. Museorakennus on kookas, jykevistä hirsistä veistetty kaunis rakennus, joka on aiemmin palvellut manttaalikunnan lainajyvästönä. Rakennus on pystytetty nykyiselle paikalleen 1861, ja sen on urakoinut Antti Enlund -niminen urakoitsija.
Museo on avoinna yleisölle kesäkuukausina.
Näyttelyt.
Kotiseutumuseossa esineitä on esillä kolmessa kerroksessa. Ylimmässä kerroksessa esineet kertovat maanviljelyksestä, metsätaloudesta, kalastuksesta ja metsästyksestä. Toisen kerroksen tiloihin on järjestetty esineet kuvaamaan tupatöitä. Esille ovat päässeet myös suutarin ja räätälin työvälineet. Toisessa kerroksessa on myös itsenäisyydenhuone, jossa on esineistöä Suomen itsenäisyyden alkuvuosilta sekä sota-ajalta. Alimmassa kerroksessa on laaja kirkkomuseo-osasto, johon on koottu esineistöä sekä nykyisestä että kolmesta aiemmasta kirkosta, jotka tällä kirkonmäellä ovat seisseet. Lisäksi on erillinen näyttelyhuone Ruokolahden eukoille sekä rahahuone, jossa esitellään vanhoja rahoja ja esihistoriallisen ajan esineitä, joita Ruokolahdelta on löytynyt.
Ulkomuseoalue.
Aivan museon lähellä on puolen hehtaarin kokoinen ulkomuseoalue, jonka sydämenä on Ruokolahti-talo. Talossa toimii kesäisin museokahvila, ja monasti siellä järjestetään erilaisia tapahtumia ja kotiseutuhenkistä ohjelmaa. Ulkomuseoalueella on lukuisia 1800-luvun maalaistaloon kuuluvia rakennuksia, kuten riihi, paja, savusauna, lukuisia aittoja, vartiokoppi sekä kärrykuuri, jossa on nähtävänä mm. vanhoja maatalouskoneita.
UTC+5

UTC+5 on aikavyöhyke, joka on 5 tuntia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. Sitä käytetään noin 45–85 astetta itäistä pituutta. UTC+5 on käytössä Keski-Venäjällä, Länsi-Kazakstanissa, Pakistanissa ja Keski-Aasiassa.
Aikavyöhykettä käyttävät valtiot ja alueet.
Kaikki alueet käyttävät aikavyöhykettä UTC+5 ympäri vuoden eikä sitä käytetä alueilla, joissa on käytössä kesäaika.
Intialainen arkkitehtuuri

Intialainen arkkitehtuuri on juurtunut sen historiaan, kulttuuriin ja uskontoon. Monien arkkitehtonisten tyylien ja perinteiden joukossa tunnetuimpiin historiallisiin tyyleihin kuuluvat vastakkaiset hindutemppeliarkkitehtuuri ja indo-islamilainen arkkitehtuuri. Molemmilla, mutta erityisesti edellisellä, on joukko alueellisia tyylejä. Varhainen esimerkki kaupunkisuunnittelusta oli Indus-kulttuurin Harappa-arkkitehtuuri, jonka ihmiset asuivat kaupungeissa, joissa oli tiilitaloja, ruudukkoisia katuja, monimutkaisia viemäröintijärjestelmiä, vesihuoltojärjestelmiä, aitoja, linnoituksia ja joitain muitakin kuin asuinrakennuksia. Paljon muuta varhaista intialaista arkkitehtuuria oli tehty puusta, joka ei ole säilynyt.
Hindutemppeliarkkitehtuuri on jaettu pääasiassa etelän dravidalaiseen arkkitehtuuriin ja pohjoisen nagara-tyyliin, sekä muihin alueellisiin tyyleihin. Asumistyylit vaihtelevat myös alueittain, osittain riippuen ilmastosta.
Ensimmäinen suuri islamilainen valtakunta Intiassa oli Delhin sulttaanikunta, joka johti indo-islamilaisen arkkitehtuurin kehittämiseen yhdistämällä intialaiset ja islamilaiset piirteet. Suurmoguli-imperiumin hallinnan alla kehittyi moguliarkkitehtuuri, jota pidetään indo-islamilaisen arkkitehtuurin huippuna, Taj Mahalin ollessa heidän panoksensa kohokohta. Indo-islamilainen arkkitehtuuri vaikutti myös rajput- ja sikhityyleihin.
Brittiläisen siirtomaa-ajan aikana eurooppalaiset tyylit, mukaan lukien uusklassinen, uusgotiikka ja barokki, olivat yleisiä kaikkialla Intiassa. Indo-islamilaisen ja eurooppalaisen tyylin yhdistäminen johti uuteen tyyliin, joka tunnetaan nimellä indo-saraseeninen arkkitehtuuri. Itsenäistymisen jälkeen modernistiset aatteet levisivät intialaisten arkkitehtien keskuudessa keinona edetä siirtomaakulttuurista. Chandigarhin kaupungin suunnitellut Le Corbusier vaikutti arkkitehtien sukupolveen kohti modernismia 1900-luvulla. Vuoden 1991 talousuudistukset vahvistivat Intian kaupunkiarkkitehtuuria, kun maa integroitui paremmin maailman talouteen. Perinteinen vastu shastra vaikuttaa edelleen Intian arkkitehtuurissa nykyaikana.
UTC+4.30

UTC+4.30 on aikavyöhyke, joka on 4 tuntia ja 30 minuuttia UTC±0-aikavyöhykettä edellä. UTC+4.30 on käytössä vain Afganistanissa. Se oli aikaisemmin käytössä myös Iranissa, mutta Iran luopui kesäajan käytöstä vuonna 2022.
Humbert von Neuenburg

Humbert von Neuenburg (k. 22. kesäkuuta 1417 Delsberg) oli sveitsiläinen Baselin hiippakunnan piispa vuosina 1395–1417. Von Neuenburg oli syntyjään burgundilaista aatelistoa ja hänen vanhempansa olivat kotoisin Neuenburgista ja Blamontista.
Elämä.
Von Neuenburgin isä Diebold IV teki 1395 Baselin hiippakunnan tuomiokapitulin kanssa sopimuksen, jonka mukaan hänen pojastaan Humbertista tulisi Baselin ruhtinaspiispa, minkä paavi Bonifatius IX vahvisti 1399. Von Neuenburg myi Baselin kaupungille hiippakunnan maita velkojensa kattamiseksi. Hän myös osallistui Konstanzin kirkolliskokoukseen.
Von Neuenburg kuoli vuonna 1417 ja hänet haudattiin Baseliin.
Lena Micko

Eva-Lena Micko (s. 18. kesäkuuta 1955 Uumaja) on ruotsalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän toimi Ruotsin julkishallintoministerinä vuosina 2019–21.
Elämä ja ura.
Micko on syntynyt vuonna 1955 Uumajassa. Hänen isänsä Axel oli töissä armeijassa ja äitinsä Britt kotirouva. Micko valmistui ylioppilaaksi Linköpingin katedraalikoulun humanistiselta linjalta vuonna 1974. Sen jälkeen hän opiskeli ranskaa Linköpingin yliopistossa vuosina 1974–75. Hän on työskennellyt Linköpingin kunnan hallinnossa eri tehtävissä ja osallistunut paikallispolitiikkaan ollen muun muassa Linköpingin kunnanhallituksen puheenjohtaja vuosina 2001–06 sekä 2014–15. Vuosina 2015–19 hän oli Ruotsin kuntien ja alueiden työnantajaliiton SKL:n puheenjohtaja. Lokakuussa 2019 hänet valittiin Ruotsin julkishallintoministeriksi.
Micko asuu Linköpingissä. Hän on naimisissa ja hänellä on kaksi aikuista lasta sekä kaksi bonuslasta.
Kylä (vuoden 1957 elokuva)

Kylä on Eino Ritarin ohjaama, käsikirjoittama, tuottama ja leikkaama suomalainen satiirinen komediaelokuva vuodelta 1957. Elokuva on tyyliltään neorealistinen ja se tehtiin lähes kokonaan amatöörituotantona.
Elokuvan tapahtumapaikkana on kesäinen Alakylä, jossa kylän poliisipäällikkö Pappinen sekä palopäällikkö Miettinen ylläpitävät kylän järjestystä ja rauhaa pahamaineisen Kalle Kuikan rötöksiltä.
Ristiina (nimi)

Ristiina on naisen etunimi. Se on Kristinan suomalainen muunnelma.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Suomessa on toukokuuhun 2021 mennessä tilastoitu yli 400 Ristiina-nimistä naista.
Nimipäivä.
Ristiina-nimi oli mukana Suomen almanakassa vuonna 1858. Nimipäivä oli 24. heinäkuuta.
Johannes Alarik von Knorring

Johannes Alarik von Knorring (31. toukokuuta 1847 Valkeala – 14. maaliskuuta 1909 Helsinki) oli suomalainen hovioikeudenneuvos, vapaaherra ja moninkertainen valtiopäivämies. 
Von Knorringin vanhemmat olivat tuomari, vapaaherra Sebastian von Knorring ja Fredrika Ottiliana Finckenberg ja puolisot vuodesta 1875 Ina Johanna Ringbom (k. 1887) ja Jenny Nana Gustava Jägerskiöld. Von Knorring tuli ylioppilaaksi Turussa, suoritti tuomarintutkinnon 1870 ja sai varatuomarin arvon 1873. Hän oli pitkään Turun hovioikeuden palveluksessa, toimien hovioikeudenneuvoksena 1900–1903 ja uudelleen vuodesta 1907, sen jälkeen kun oli ollut välillä poliittisista syistä tehtävästä erotettu.
Von Knorring oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1885, 1891, 1894, 1897, 1899, 1900, 1904–1905 ja 1905–1906.
Gyula Juhász

Gyula Juhász (1883 Szeged, Unkari – 1937 Szeged, Unkari) oli unkarilainen runoilija. Hän on merkittävä modernin unkarilaisen runon edustaja. Hänen esikoisteoksensa ilmestyi 1907. Hän kuvaa runoissaan Unkarin maaseutua ja elämää siellä. Runot ovat tunnelmaltaan melankolisia.
Suomennetut runot.
Juhászin runojen suomennoksia on antologioissa:
Alexander Gabriel Lagus

Alexander Gabriel Lagus (10. helmikuuta 1856 Helsinki – 10. joulukuuta 1912 Helsinki) oli suomalainen metsänhoitaja ja valtiopäivämies. 
Laguksen vanhemmat olivat professori, valtioneuvos Wilhelm Lagus ja Fredrika Kastalia Wickman ja puoliso vuodesta 1891 Emma Matilda Bellman. Lagus tuli ylioppilaaksi Helsingissä 1876 ja valmistui filosofian maisteriksi 1886 ja samana vuonna metsänhoitajaksi. Hän oli kirkollisvirkatalojen metsänhoitaja vuodesta 1906. Kenraali Ruben Lagus ja jääkärimajuri Olof Lagus olivat Alexander Gabriel Laguksen poikia.
Lagus oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906.
Arese

Arese on kunta Lombardian alueella Pohjois-Italiassa. Se on osa Milanon metropolikaupunkia, etäisyys Milanon keskustasta on noin 13 kilometriä luoteeseen. Arese tunnettiin 1900-luvun jälkipuoliskolla etenkin Alfa Romeon kaupunkina, sikäläinen tuotantolaitos ulottui myös naapurikuntien alueelle. Aresessa toimii Museo storico Alfa Romeo.
Maantiede.
Arese sijaitsee Lombardian länsiosassa ja Milanon metropolikaupungin luoteisosassa. Maisema on Pon jokilaaksolle tavanomaista tasankoa. Italian virallisessa seismisessä luokituksessa Arese kuuluu vyöhykkeeseen 4 (zona 4) eli alhaisen maanjäristysriskin alueeseen. Kaupunki on alueeltaan pieni ja tiheään asuttu ja nivoutuu kaupunkirakenteellisesti yhteen ympäröivien kuntien kanssa.
Aresen ainoa frazione on Valera.
Historia.
Arese on todennäköisesti perustettu vuonna 507. Alueella hyökkäilleet unkarilaiset asettuivat tuolloin nyky-Aresen tienoille. 1300-luvulla aluetta hallitsi Viscontin suku, ja heidän jälkeensä Sforzan suku, joka hyödynsi alueen hedelmällistä maaperää. Myöhemmin ranskalaisten ja espanjalaisten valtakaudet heikensivät paikkakunnan taloutta. Itävaltaisvallan aikana 1700-luvulla talous koheni, sillä mulperien viljelyä ja silkintuotantoa tehostettiin. Areselaiset olivat aktiivisesti mukana itävaltalaisvaltaa kaataneessa Cinque giornate di Milano -kansannousussa maaliskuussa 1848. Arese sai oman vaakunan 1926. Sen vasemmalla puolella on paikkakunnan legendaarista varhaisvaihetta kuvaava barbaarien teltta, oikealla puolella on tähkä. Pohjavärinä on vaaleansininen.
Aresen historiallisia rakennuksia ovat muun muassa kirkko Santi Pietro e Paolo 1800-luvun lopulta ja Villa Settala-Marietti-Ricotti (Villa La Valera) 1700-luvulta.
Alfa Romeolla oli tuotantolaitos (Stabilimento Alfa Romeo di Arese) Aresessa 1963–2005. Kaupungissa sijaitsee Museo storico Alfa Romeo, joka avattiin 1976.
Talous ja liikenne.
Aresessa ei ole rautatieasemaa, moottoritieyhteydet ovat hyvät kaikkiin ilmansuuntiin.
August Carl Adam Lagermarck

August Carl Adam Lagermarck (15. joulukuuta 1851 Turku – 13. huhtikuuta 1917 Karkku) oli suomalainen juristi ja virka- ja valtiopäivämies. 
Lagermarckin vanhemmat olivat hovioikeudenneuvos Adam Johan Lagermarck ja Augusta Margareta Aminoff ja puoliso vuodesta 1883 Clara Augusta Wahl. Lagermarck tuli ylioppilaaksi Turussa 1869 ja suoritti tuomarintutkinnon ja kameraalitutkinnon 1877, varatuomarin arvon hän sai 1879. Hän toimi virkamiehenä senaatissa ja Viipurin läänin palveluksessa ja vuodesta 1888 Uudenmaan läänin palveluksessa, ensin varalääninsihteerina ja sitten lääninsihteerinä 1900–1902. 
Lagermarck oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1891, 1897 ja 1905–1906. Professori, valtioneuvos Berndt Herman Ivar Lagermarck oli August Carl Adam Lagermarckin veli.
Metsäkalteva

Metsäkalteva (alun perin Yli-Jurva) on Hyvinkään kaupunginosa. Se sijaitsee noin kolme kilometriä Hyvinkään keskustan eteläpuolella valtatie 25:n varrella ja Helsinki–Riihimäki-radan länsipuolella. Se kuuluu Hyvinkään uusimpiin kaupunginosiin. Metsäkaltevan rakentaminen alkoi 2010-luvun alussa, jolloin Metsäkaltevaan valmistui 30 omakotitalon asuinalue Kravunharju Hyvinkään vuoden 2013 asuntomessuja varten. Metsäkaltevan asukasluvun odotetaan nousevan 6 000 asukkaaseen 2030-luvulle mennessä. Vuonna 2019 asukkaita oli noin 800. Asukkaista monet ovat kuuluvat erillistaloissa asuviin lapsiperheisiin.
Metsäkaltevan palveluihin kuuluvat päiväkoti, alakoulu, lähikauppa, pikaruokaravintola, toimintapuisto ja seurakuntakeskus.
Hyvinkään rautatieaseman ja Metsäkaltevan välillä liikennöi Hyvinkään Liikenteen paikallisbussilinja 7.
Milanon viisi päivää

Milanon viisi päivää ("Cinque giornate di Milano") oli aseellinen kapina joka käytiin 18. maaliskuuta – 22. maaliskuuta 1848. Paikkana oli Milano, joka oli tuolloin Lombardia-Venetsian kuningaskunnan pääkaupunki. Kuningaskunta kuului Itävallan keisarikuntaan. Milanolaiset nousivat itävaltalaishallintoa vastaan ja voittivat.
Kapina liittyy sekä Euroopan hulluun vuoteen (, "kansojen kevät") että Italian yhdistymiseen ().
Tapahtumien kulku.
16. maaliskuuta ja 17. maaliskuuta Milanoon levisi uutisia Ranskassa, Itävallassa, Unkarissa, Böömissä ja Kroatiassa tapahtuneista kansannousuista. Itävaltalaisvallan alla eläneet milanolaiset nousivat kapinaan marsalkka Radetzkyn komentamia keisarillisia joukkoja vastaan. Kolmantena päivänä, eli 20. maaliskuuta, Milanon kapinalliset hylkäsivät itävaltalaisten aselepotarjouksen ja pystyttivät väliaikaisen hallituksen (). Neljäntenä päivänä, eli 21. maaliskuuta, milanolaiset valtasivat kaikki itävaltalaisten hallussaan pitämät kasarmit ja asemat. Illan tullen Radetzky joukkoineen alkoi vetäytyä kaupungista.
Viidennen päivän sarastaessa Milano avasi porttinsa Genovasta ja Torinosta saapuneille vapaaehtoisille. Carlo Alberto julisti Lombardian ja Veneton kansoille, että hän joukkoineen tukee kapinallisia. Julistus johti Italian ensimmäiseen itsenäisyyssotaan (), jonka aikana 6. elokuuta 1848 Itävallan joukot saapuivat uudelleen Milanoon.
Tapani Kuusalo

Jussi Tapani Kuusalo (s. 1943) on suomalainen matemaatikko ja emeritusprofessori. Hän toimi Jyväskylän yliopistossa matematiikan apulaisprofessorina 1972–1998 ja professorina 1998–2010. Matemaatikkona hänen tutkimusalansa on pääasiassa ollut matemaattinen analyysi.
Akateeminen ura.
Väitöskirja.
Tapani Kuusalo väitteli filosofian tohtoriksi matematiikan alalta vuonna 1967 Helsingin yliopistossa. Väitöskirjan ohjasivat professorit Olli Lehto ja Kaarlo Virtanen. 
Kuusalon väitöskirjan aihe ("Verallgemeinerter riemannscher Abbildungssatz und quasikonforme Mannigfaltigkeiten"; ) liittyy matemaattisen analyysin alaan. Tarkemmin määritellen Kuusalon väitöskirjassa käsitellään geometrista analyysiä. "Geometrinen analyysi" on määritelmänsä mukaan matemaattista analyysiä, mutta siinä käytettävät menetelmät ovat geometrisia ja saaduille tuloksille voidaan antaa geometrinen tulkinta. Geometrinen analyysi on eräs Jyväskylän yliopiston matematiikan tutkimuksen keskeinen alue vielä 2020-luvulla. 
Tutkimusteemoista Riemannin kuvauslause puolestaan kuuluu kompleksianalyysin alaan. Riemannin kuvauslauseen esitti ensi kertaa saksalainen matemaatikko Georg Bernhard Riemann väitöskirjassaan vuonna 1851.
Myöhempi ura.
Valmistumisen jälkeen Kuusalo on työskennellyt erilaisissa opetus- ja tutkimustehtävissä. Vuodesta 1972 hän on ollut Helsingin yliopiston matematiikan dosentti. Hänet nimitettiin 1971 matematiikan apulaisprofessoriksi Jyväskylän yliopistoon ja hän aloitti tehtävässä vuoden 1972 alussa. Apulaisprofessuurin alaksi oli tarkemmin määritelty matemaattinen analyysi. Virka muutettiin vakinaiseksi professuuriksi vuonna 1998.
Kuusalo toimi opetus- ja tutkimustyön ohella Jyväskylän yliopiston silloisen matematiikan laitoksen johtajana vuosina 1993–1999. Vuodesta 2001 laitoksen nimenä on ollut matematiikan ja tilastotieteen laitos, kun tilastotiede yhdistettiin matematiikan kanssa yhdeksi laitokseksi.
Kuusalo jäi toimestaan eläkkeelle vuonna 2010. Hän jatkoi tutkimusta vielä emerituksena.
Tutkimustyö.
Matemaatikkona Kuusalo erikoistui matemaattiseen analyysiin. Hänen myöhempi tieteellinen tutkimuksensa on käsitellyt Riemannin geometriaa, jota hän tutki yhdessä dosentti Marjatta Näätäsen kanssa.
Takoja

Takoja on Hyvinkään ja Tuusulan rajalla sijaitseva kylä. Se sijaitsee Helsinki–Riihimäki-radan länsipuolella noin kahden kilometrin päässä Jokelasta ja viiden kilometrin päässä Hyvinkään keskustasta. Kylässä asuu parisataa ihmistä, joista suurin osa Tuusulan kunnan puolella.
Takojaa palveli vuonna 1996 suljettu VR:n Takojan seisake. Nykyään Takojalla pysähtyvät Hyvinkään, Jokelan ja Kaukaan välillä kulkevat paikallisliikenteen linja-autot.
Carlo Cattaneo

Carlo Cattaneo (15. kesäkuuta 1801 Milano – 5. helmikuuta 1869 Lugano) oli italialainen filosofi, lehtikirjoittaja, poliitikko, opettaja ja patriootti. Hänellä oli merkittävä rooli keväällä 1848 järjestetyssä kapinassa, joka tunnetaan nimellä Milanon viisi päivää. Hän oli myös eräs Italian yhdistymisen keskeisiä hahmoja. Tasavaltalaisena Cattaneo piti määrätietoisesti etäisyyttä syntyneeseen Italian kuningaskuntaan. Cattaneo hankki huomattavan henkisen pääoman, ja hänet tunnetaan positivismin kannattajana.
Ura.
Carlo Cattaneon vanhemmat olivat kultaseppä Melchiorre ja Maria Antonia Sangiorgi. Cattaneo opiskeli alkuun Milanossa ja sittemmin oikeustiedettä Pavian yliopistossa. Hän valmistui 1824, minkä jälkeen hän toimi opettajana Milanossa vuoteen 1835. Cattaneo osallistui aktiivisesti keskusteluun Lombardian kehittämisestä; hän perusti 1839 Il Politecnico -aikakauslehden ajatustensa alustaksi. Cattaneo oli mukana kevään 1848 kapinassa, jota alettiin kutsua nimellä Milanon viisi päivää. Demokraattina ja tasavaltalaisena hän joutui kuitenkin oppositioon suhteessa Milanon maltilliseen hallitukseen. Cattaneo muutti samana vuonna Pariisiin, ja sieltä edelleen Sveitsin Ticinoon, jossa hän eli loppuelämänsä. Hän opetti filosofiaa Luganossa vuodesta 1852.
Cattaneo seurasi Italian yhdistymiskehitystä ulkopuolelta ja suhtautui siihen kriittisesti. Federalistina hän ei myöskään sopinut niin kutsutun demokraattisen vasemmiston riveihin. Cattaneo valittiin Italian edustajainhuoneeseen 1860 ja 1867, mutta hän ei hyväksynyt monarkiaa, eikä osallistunut istuntoihin.
Cattaneo kirjoitti ahkerasti politiikasta, taloudesta, historiasta ja filosofiasta. Lisäksi hän toimi kirjallisuuskriitikkona.
Hakakallio

Hakakallio on Hyvinkään kaupunginosa kaupungin keskustan eteläosassa Hakalan, Mäkivehkojan ja Metsäkaltevan kaupunginosien naapurissa valtatie 25:n varrella ja Helsinki–Riihimäki-radan länsipuolella. Etäisyyttä Hyvinkään keskustaan on noin kaksi kilometriä.
Hakakalliossa ei ole lähes lainkaan asutusta, mutta se on paikallisesti merkittävä teollisuusalue, yrityskeskittymä ja työpaikka-alue. Hakakalliossa toimivat muun muassa Kirjavälitys ja Beckhoff Automation.
Hakakallion kaupunginosaa palvelee Hyvinkään rautatieaseman ja Metsäkaltevan välillä liikennöivä Hyvinkään Liikenteen paikallisbussilinja 7.
Viljo Karhu

Viljo Asser Karhu (3. maaliskuuta 1912 Muolaa – 3. syyskuuta 1983) oli suomalainen näyttelijä, teatteriohjaaja ja teatterinjohtaja.
Ura.
Karhu opiskeli laulua Olavi Rapelin ja Boris Levitzkyn johdolla sekä lausuntaa Siiri Franssilan johdolla. Hän kävi Viipurin Kaupunginteatterin teatterikoulun 1933–1935. Karhu aloitti näyttelijän uransa Viipurin Kaupunginteatterin harjoittelijana, minkä jälkeen hänellä oli lukuisia näyttelijänkiinnityksiä itäisen ja kaakkoisen Suomen teattereihin. Vuodesta 1944 alkaen Karhu toimi useiden teatterien johtajana, pisimpään Lohjan Työväen Teatterissa 1951–1959 ja Kuusankosken Teatterissa 1965 alkaen. Karhun teatteriohjaajan ura limittyi johtajan uraan, hän ohjasi muun muassa Lahden Kaupunginteatterissa 1946–1947.
Karhun rooleja olivat muun muassa Armand ("Kamelianainen"), ministeri ("Ministerin rakastettu"), Topias ("Nummisuutarit"), Töyry ("Täällä Pohjantähden alla I") ja Lilo-Taro ("Havaijin kukka"). Karhu näytteli sivurooleja muutamissa televisiotuotannoissa, viimeisen kerran minisarjassa "Kukkivat roudan maat" (1981).
Lohjalla asuessaan Karhu toimi myös "Uusmaan Kunnallislehden" vt. päätoimittajana.
Perhe.
Karhu avioitui näyttelijä Tuulikki Kaipiaisen kanssa 1938. Pariskunnalle syntyi neljä lasta vuosina 1939–1947.
Tuulikki Karhu

Tuulikki Maria Karhu (o.s. Kaipiainen, 21. helmikuuta 1920 Kotka – 14. tammikuuta 2014) oli suomalainen näyttelijä. Hän teki useita operettien pääosia.
Ura.
Karhun vanhemmat olivat mittariasentaja Lauri Kaipiainen ja Tilda Leppänen. Oppikoulun jälkeen hän opiskeli laulua muun muassa Lea Piltin ja Jorma Huttusen johdolla. Karhu työskenteli näyttelijänä Lohjan Työväen Teatterissa 1951–1959, Imatran teatterissa 1961–1965 ja Kuusankosken Teatterissa 1965 alkaen.
Karhu teki lukuisia operettien päärooleja ("Ilonen leski", "Rose-Marie", "Erämaan laulu"). Hänen puheroolejaan olivat muun muassa Kristiina ("Gabriel, tule takaisin"), Riikka ("Savu-uhri"), Anu ("Anu ja Mikko"), Alina ("Täällä Pohjantähden alla") ja Colombe ("Volpone").
Tuulikki Kaipiainen avioitui näyttelijä Viljo Karhun kanssa 1938. Pariskunnalle syntyi neljä lasta vuosina 1939–1947.
Maltan parlamentti

Maltan parlamentti () on Maltan ylin lainsäädäntöelin. Se on yksikamarinen parlamentti, joka koostuu edustajainhuoneesta (). Maltan parlamenttiin äänestetään viisi edustajaa kustakin 13 vaalipiiristä. Lisäksi lisää jäseniä voidaan lisätä perustuslain ehtojen mukaisesti. Tällä hetkellä Maltan parlamentissa on 79 edustajaa. Maltan parlamentin edustajat äänestetään viiden vuoden välein järjestettävillä vaaleilla, viimeksi 2022.
Parlamentti kokoontuu maan pääkaupungissa Valletassa sijaitsevassa Maltan parlamenttitalossa.
Atomin paluu

Atomin paluu on Mika Taanilan ja Jussi Eerolan ohjaama ja käsikirjoittama suomalais-saksalainen yhteiskunnallinen dokumenttielokuva vuodelta 2015. Dokumentissa seurataan Olkiluoto 3 -ydinvoimalan rakennushanketta lähes kymmenen vuoden ajan.
Dene-jeniseiläiskielet

Dene-jeniseiläiskielet on hypoteettinen kielikunta, johon lasketaan kuuluvaksi na-dené-kielet sekä jeniseiläiset kielet. Hypoteesi sai alkunsa vuosina 2006–2010, kun Washingtonin yliopistossa työskentelevä Edward J. Vajda, joka perusti sen havaitsemiinsa yhtäläisyyksiin kahden kieliryhmän sanastojen välillä..