tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Albanyn piirikunta (New York)

Albanyn piirikunta on Yhdysvaltojen New Yorkin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Piirikunnan hallinnollinen keskus on Albany, joka on samalla New Yorkin osavaltion pääkaupunki. Piirikunnassa asui vuoden 2010 väestönlaskennassa 304 204 ihmistä.
Historia.
Albanyn piirikunta on nimetty Yorkin ja Albanyn herttuan mukaan, josta tuli myöhemmin Englannin, Irlannin ja Skotlannin kuningas Jaakko II. Piirikunta kuuluu niihin 12 alkuperäiseen piirikuntaan, jotka muodostivat New Yorkin provinssin vuonna 1683. Alun perin se käsitti määrittelemättömän laajan alueen. Siihen kuului nykyinen Vermontin osavaltio kokonaan ja New Yorkin osavaltio Dutchessin ja Ulsterin piirikunnista pohjoiseen. Lännessä piirikunta ulottui teoriassa Tyynellemerelle saakka.
Maantiede.
United States Census Bureaun mukaan piirikunnan pinta-ala on 1 381 km², josta 1 356 km² on maata ja 25 km² (1,83 %) on vettä. Piirikunta sijaitsee New Yorkin osavaltion itäisessä keskiosassa käsittäen alueen etelään ja länteen Mohawk- ja Hudson-jokien yhtymäkohdasta. Itärajana on Hudson-joki ja osa pohjoisrajaa Mohawk-joki. 
Pinnanmuodot vaihtelevat Hudson- ja Mohawk-jokien seudun tasaisesta lounaisosien vuoristoiseen, missä alkaa Catskills-vuoristo. Korkein kohta on 658 metriä merenpinnasta, alhaisin hieman merenpinnan yläpuolella Hudson-joen varrella.
Väliasema

Väliasema (V-asema) oli talvisodassa Karjalankannaksella sijainnut toinen puolustuslinja, joka kulki Lihaniemi–Näykkijärvi–Muolaanjärvi–Vuoksi–Kiviniemi–Kiimajärvi–Pyhäjärvi–Laatokka-linjaa pitkin ja sen rakennustyöt aloitettiin talvisodan alussa. 
Mannerheim-linjan murtuessa helmikuun puolivälissä 1940 linja oli pahasti kesken. Sitä ei ollut edes linnoitettu Kiviniemi–Kiimajärvi–Pyhäjärvi–Laatokka-alueelta. 4. Divisioonan ”oma väliasema” kulki Koivistonsaari–Humaljoki–Makslahti–Uuras–Lihaniemi kautta (alue oli lähes täysin linnoittamaton helmikuun puolivälissä). Väliasemaa puolustivat suomalaiset 4.D, 5.D, 23.D, 1.D, 2.D ja 8.D. Venäläiset iskivät väliasemaa vastaan kuuden armeijakunnan voimin. 
Taistelu väliasemasta kesti noin kymmenen päivää, 18.–27. helmikuuta. Venäläiset saivat syvän sisäänmurron Näykkijärvellä 21. helmikuuta 1940. Suomalaiset saivat kuitenkin pidettyä sisäänmurron kurissa. Muita sisäänmurtoja syntyi Muolaanjärven alueella. 23. helmikuuta Kannaksen armeijan komentaja Erik Heinrichs antoi vain armeijakuntien ja divisioonien komentajille käskyn valmistella siirtymistä Taka-asemaan, ja Mannerheim antoi tähän luvan 27. helmikuuta. Muiden linjojen tapaan venäläiset tuhosivat myös Väliaseman välirauhan aikana, eikä sillä ollut jatkosodassa suomalaisille merkitystä.
Rhodoksen piiritys (305–304 eaa.)

Rhodoksen piiritys (305–304 eaa.) oli yksi antiikin ajan kuuluisimmista piiritystaisteluista.
Makedonian sotapäällikkö Demetrios piiritti Rhodoksen kaupunkia pyrkimyksenään rikkoa rhodoslaisten liitto Ptolemaiosten Egyptin kanssa. Demetrios rakennutti helepoliina tunnetun suuren piiritystornin saadakseen kaupungin vallattua. Rhodoslaiset kuitenkin vastustivat Demetrioksen pyrkimyksiä onnistuneesti, ja kuningas lopettikin piirityksen vuoden jälkeen ja allekirjoitti rauhansopimuksen.
Vuosia piirityksen jälkeen rhodoslaiset myivät Demetrioksen hylkäämän helepoliin jäännökset ja rakennuttivat saamillaan varoilla auringonjumalaansa Heliosta esittävän patsaan piirityksen muistomerkiksi. Patsas opittiin myöhemmin tuntemaan Rhodoksen kolossina.
Kirjailija L. Sprague De Camp kuvasi piiritystä ja kolossin rakentamista historiallisessa romaanissaan "The Bronze God of Rhodes".
Taka-asema

Taka-asema (T-asema) oli viimeinen Karjalankannaksen kolmesta puolustuslinjasta talvisodassa. Se kulki muidenkin puolustuslinjojen lailla Karjalankannaksen halki, pitkin Viipurinlahti–Viipuri–Tammisuo–Tali–Vuoksi–Räisälä–Vuoksi–Käkisalmi -linjaa. Sen linnoitustyöt alkoivat samaan aikaan kuin Väliasemallakin ja taistelujen siirtyessä sinne helmikuun lopussa 1940 se oli erittäin pahasti kesken. 
Vuoksi–Räisälä–Vuoksi–Käkisalmi-aluetta ei koskaan linnoitettu, joten käytännössä Taka-aseman loppuosa nojasi Vuoksea pitkin Taipaleeseen asti. Asemassa taisteltiin 29. helmikuuta–13. maaliskuuta 1940, aina Talvisodan loppuun asti. Taka-asemaa puolustivat suomalaiset 4.D, 3.D, 5.D, 23.D, 1.D, 2.D, 8.D sekä 7.D sekä Ryhmä Sihvo. Sitä vastaan hyökkäsi kahdeksan venäläistä armeijakuntaa, noin 21 divisioonaa. 12. maaliskuuta Taka-asemaan oli tullut seuraavia murtumia: 
Rauhanneuvottelujen edetessä Mannerheim käski suomalaisia pitämään Taka-aseman, kun Stalin pyrki murtamaan sen. Suomalaisten puolustus kesti. Rauhan tultua suomalaiset vetäytyivät uuden rajan taakse ja venäläiset tuhosivat Taka-aseman käyttökelvottomaksi. VKT-asema rakennettiin myöhemmin Taka-aseman päälle.
Sed

sed () on Unixille kehitetty ohjelmoitava ei-interaktiivinen tekstieditori tekstivirran käsittelyyn. Ohjelman on kehittänyt Lee E. McMahon Bell Labsissa vuonna 1973 tai 1974. 4.4BSD-version on kehittänyt Diomidis Spinellis. Ohjelman GNU-versio on saatavilla useille muillekin alustoille.
Ohjelma sai vaikutteita Ken Thompsonin kehittämistä ed ja grep -ohjelmista.
sed on sanottu olevan Turing-täydellinen.
Perl-ohjelmointikieli on saanut huomattavia vaikutteita sed:stä.
Komennot.
Tyypillinen käyttö on merkkijonon korvaus, jota varten ohjelma kehitettiin.
sed 's/teksti/korvaus/g' alkutiedosto &gt; kohdetiedosto
.. jolla codice_1 korvataan sanalla codice_2.
Römpötti

Römpötti () on maaseututaajama Karjalankannaksella Makslahden maalaiskunnassa (Glebytševo), Leningradin alueen Viipurin piirissä. Taajama sijaitsee Koivistosta Viipurin johtavan rautatien varrella heti Makslahden nykyisen kuntakeskuksen pohjoispuolella. Sen itäpuolella on Venäjän ilmavoimien Pribylovon helikopteritukikohta.
Römpötti Suomen Koiviston maalaiskunnassa.
Suomelle kuuluessaan Römpötti oli osa Koiviston maalaiskunnan laajaa Makslahden kylää, ja muodosti sen puitteissa erillisen taajamansa, jonka sijainti vastasi lähinnä nykyistä Glebytševon keskustaajamaa. Römpötissä sijaitsi 1925 käyttöön otettu Makslahden rautatieasema ja tärkeäksi puutavaran vientisatamaksi muodostunut Makslahden satama. Nykyinen Römpötti käsittää vain tämän taajaman pohjoisosan.
Baldwinin piirikunta (Alabama)

Baldwinin piirikunta on Yhdysvaltojen Alabaman osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Se on nimetty Yhdysvaltojen senaatin jäsenen Abraham Baldwinin mukaan. Piirikunnan asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 182 265, ja sen pääkaupunki on Bay Minette. Baldwinin piirikunta perustettiin 21. joulukuuta 1809.
Maantiede.
Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan piirikunnan pinta-ala on 5 250 km², josta 4 135 km² on maata ja 1 115 km² (21,24%) vettä. Se on pinta-alaltaan 12. suurin piirikunta Mississippi-joen itäpuolella.
Zarkus Poussa

Jukka Markus ”Zarkus” Poussa (12. heinäkuuta 1975 Vihti – 24. tammikuuta 2016 Tukholma, Ruotsi) oli suomalainen muusikko. Hänen pääinstrumenttinsa olivat laulu, rummut ja lyömäsoittimet.
Nuoruus ja henkilökohtainen elämä.
Poussa kiinnostui musiikista jo varhain ja aloitti musiikkiopintonsa kitaratunneilla. Hän opiskeli Sibelius-lukiossa. Poussa opiskeli myös basson- ja kitaransoittoa Oulunkylän Pop &amp; Jazz Konservatoriossa. Hän suoritti parturi-kampaajan ammattitutkinnon pikakurssina ja toimi ammatissa kolme vuotta ennen kuin palasi muusikon uralle tutustuttuaan tarkemmin lyömäsoittimiin. Poussa asui avoliitossa näyttelijä-laulaja Vuokko Hovatan kanssa. Näyttelijä Maarit Poussa on hänen isosiskonsa.
Ura.
Taiteilijanimensä Poussa sai, kun hänen ystävänsä keksi hänelle DJ-nimeä mainoslehtiseen.
Poussa soitti monissa yhtyeissä, kuten Pekassa ja Sudessa, Giant Robotissa, RinneRadiossa, Hemma Beastissa ja Anna-Mari Kähärän Orkesterissa. Hän oli myös muusikkona "W-tyyli"-televisiosarjassa ja vastasi musiikista Yle Femillä esitetyssä "Nuottien matkassa" -ohjelmassa sekä veti alkuvuodesta 2007 Subtv:llä esitettyä viihdeohjelmasarjaa "Jokainen vieras on laulun arvoinen", jossa hän sävelsi, sanoitti ja äänitti päivässä kappaleen muusta kuin musiikista tunnettujen henkilöiden kanssa. Lisäksi hän näytteli Q-teatterissa sekä elokuvassa "Saippuaprinssi".
Poussa käytti paljon huumoria sanoituksissaan ja esiintymisissään. Poussan ensimmäinen sooloalbumi "Love Tracks" julkaistiin vuoden 2005 lopussa. Albumilla hän laulaa sekä suomeksi että englanniksi, soittaa lyömäsoittimia, kitaraa, bassoa ja syntetisaattoria sekä vastaa sävellyksistä, sanoituksista, äänityksestä ja miksauksesta.
Vuonna 2007 Poussa oli mukana "Ganes"-elokuvan soundtrackissa, jossa hän esitti muutaman kappaleen Remu Aaltosen kanssa. Vuonna 2013 ilmestyi Poussan toinen sooloalbumi "Positiivinen krapula," jonka lauluntekijänä Poussa toimi ja jossa hän laulaa kokonaan suomeksi.
Poussa soitti myös Jukka Pojan yhtyeessä Kuules Crew.
Kuolema.
Poussa kuoli 24. tammikuuta 2016 saatuaan sairauskohtauksen Viking Linen M/S "Gabriellalla", jossa hän oli ollut edellisenä iltana Kuules Crew'n keikalla. Hyttikäytävältä elottomana löydetty Poussa saatiin elvytettyä laivassa, mutta hän kuoli matkalla sairaalaan.
Poussan muistokonsertti järjestettiin Helsingin Tavastialla 29. maaliskuuta 2016. Konsertissa esiintyivät muun muassa Ismo Alanko, Anssi Kela, Jukka Poika, Stig, Freeman, King Bong, Hemma Beast, Giant Robot, Anna-Mari Kähärä Orchestra ja Zarkus Poussa Orchestra.
Piltunginjärvi

Piltunginjärvi on järvi Puokion kylän länsipuolella Puolangan kunnassa Kainuun maakunnassa. Sen pinta-ala on 268 hehtaaria, pituus 3 800 metriä ja leveys 1 500 metriä. Järvi kuuluu Oulujoen vesistöalueeseen, ja se laskee Oulujokeen Piltungin- ja Utosjokien kautta. Vetensä järvi saa pääasiassa siihen laskevasta Kalliojoesta ja suo-ojista.
Piltunginjärvi on matala, ja sen keskisyvyys on vain 1,5 metriä. Järven syvin kohta on 2,4 metriä, ja sen tilavuus on noin neljä miljoonaa kuutiometriä eli 0,004 kuutiokilometriä. Piltunginjärvellä on 14,6 kilometriä rantaviivaa, ja sen rannat ovat soista metsämaata. Järven lounais- ja koillisrannoille on rakennettu kesäasuntoja.
Järvessä on kartan mukaan noin 10 saarta saarta, joista yksi on nimetty. Nimetyssä saaressa, Kalmonsaaressa, on vanha hautapaikka.
Puokio

Puokio on kylä Puolangan kunnassa Kainuussa. 
Puokio sijaitsee Puokiovaaralla Puolangan ja Vaalan välisen seututien 800 varrella noin 20 kilometriä Puolangan kuntakeskuksesta lounaaseen ja noin 35 kilometriä Vaalan kuntakeskuksesta koilliseen. Kylän suurimmat järvet ovat sen länsipuolella sijaitsevat Puokio- ja Piltunginjärvet.
Oterma

Oterma on kylä Vaalan kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Kylä sijaitsee Oulujärven pohjoispuolella Paatinjärven ja Otermanjärven alueella Vaalan ja Puolangan välisen seututien 800 varrella, noin 20 kilometriä koilliseen Vaalan keskustaajamasta.
Otermajärven etelärannalla Vehka- ja Säynäjälahden rannalla sijaitsee Lapinsalmen alue, josta johtaa pengertie Lapinniemeen Lapinsalmen, järven kapeimman kohdan poikki. Järven luoteisosassa on Kaihlalahden alue. Suurin osa asutuksesta sijaitsee järven pohjoisrannalla Koukkarinlahden–Talliniemen alueella vanhan koulun läheisyydessä. Myös Paatinjärven rantojen asutus kuuluu Oterman kylään.
Alue on vanhaa saamelaisten asuinaluetta. Lapinsalmen järvikapeikon kohdalta voi vieläkin löytää jäänteitä saamelaisten rakentamasta kalapadosta. Saamelaisten asutus tulee ilmi myös paikannimistä kuten Saamasten lahti (nykykartoissa Saunasten lahti), Lapinsalmi ja Kotasuo.
Aitopanssarimonnit

Aitopanssarimonnit (Callichthyinae) ovat panssarimonneihin kuuluvia kaloja. 
Suvut.
Aitopanssarimonnien alaheimossa on viisi sukua:: 
Koko ja ulkonäkö.
Aitopanssarimonneilla (kuten panssarimonneilla yleensäkin) ei ole suomuja vaan pitkistä luulevyistä muodostunut panssari. Aitopanssarimonneilla on kaksi paria eteenpäin sojottavia viiksiä. Viikset ovat usein pitkät ja ulottuvat taakse käännettyinä selkäevän tyveen saakka. Viiksien lisäksi aitopanssarimonneilla voi olla nauhamaisia lisäkkeitä yläleuassaan ja läppämäisiä alaleuassaan. Toisin kuin monnisilla aitopanssarimonnikoiras on yleensä suurempi kuin naaras.
Alkuperä.
Panssarimonnit ovat kotoisin Etelä-Amerikasta ja ovat levinneet ylhäältä maanosan pohjoisosasta alas Argentiinan pohjoisosaan saakka.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen.
Aitopanssarimonnit ovat pohjakaloja ja etsivät ruokaa pohjasta.
Vesiolot ja ravinto.
Aitopanssarimonnit tyytyvät tavanomaisiin vesioloihin ja syövät peruskuivaruokaa. Ne tonkivat ruokaa soran joukosta, jonne ruoka helposti muuten jäisi pilaantumaan, ja ovat näin ollen hyviä "roskisdyykkareita".
Aasian kisat

Aasian kisat, (myös "Asian Games" tai "Asiad") ovat monilajinen Aasiassa järjestettävä urheilukilpailu. Kisat järjestetään joka neljäs vuosi. Kisoja säätelee Aasian olympiakomitea Kansainvälisen olympiakomitean valvonnassa. Ensimmäiset Aasian kisat pidettiin 1951 Delhissä, Intiassa.
Vuoden 2018 Aasian kisat järjestettiin Jakartassa, Indonesiassa. Seuraavat kisat järjestetään Hangzhoussa, Kiinassa vuonna 2022.
Tapahtuman historia juontaa Kaukoidän mestaruuskilpailuihin (The Far Eastern Championship Games), joita järjestettiin Japanin Keisarikunnan, Filippiinien ja Kiinan tasavallan välillä vuosina 1913–1934. Vuoden 1938 kisat peruuntuivat, kun Japani hyökkäsi Kiinaan ja valloitti Filippiinit. Toinen maailmansota levisi Tyynellemerelle ja kisat taukosivat aina vuoteen 1951 saakka.
Toisen maailmansodan jälkeen alkoi Aasian dekolonisaatio, jonka seurauksena entiset siirtomaat alkoivat itsenäistyä. Tämä avasi mahdollisuuden herättää Aasian kisat jälleen henkiin.
Osallistujavaltiot.
Lukuisten muutosten jälkeen nykyiset osanottajamaat ovat seuraavat
Paul Frère

Paul Frère (30. tammikuuta 1917 Le Havre, Ranska – 23. helmikuuta 2008 Saint-Paul, Ranska) oli belgialainen kilpa-autoilija.
Frère syntyi Le Havressa ensimmäisen maailmansodan aikana belgialaispoliitikon perheeseen. Hän oppi puhumaan sujuvasti neljää eri kieltä perheen muuttaessa ympäri Eurooppaa ja kouluttautui insinööriksi toisen maailmansodan aikana. Sodan jälkeen hän alkoi kilpailla moottoripyörillä sekä ryhtyi journalistiksi vuodesta 1946 lähtien kirjoittaen, mm. "Motor Sport" sekä "Road &amp; Track" -lehtiin (hän toimi myös Road &amp; Trackin Euroopan osaston päätoimittajana 24 vuoden ajan).
Vuonna 1948 Frère siirtyi ajamaan urheiluautoja erilaisiin kestävyysajoihin, joissa voitti vuonna 1952 tuotantoautojen Belgian osakilpailun, mikä herätti suurta huomiota. Samana vuonna hän kävi tiukan taistelun Ken Downingin kanssa Formula 2-luokan Frontièresin osakilpailussa sateisella radalla, jonka hän lopulta voitti HWM:n autollaan. 
Formula 1-sarjaan Frère osallistui yhdentoista osakilpailun verran vuosina - ja saavutti niistä yhteensä 11 MM-pistettä. Debyyttikilpailussaan vuoden 1952 Belgian GP:ssä hän oli viides. Frère vaihteli jatkuvasti kilpasarjoja ansaiten palkintosijoja vuoden 1953 Eifelrennen-kilpailusta (2.sija) sekä Mille Migliasta (voitto) ja Le Mansin 24 tunnin ajoista (luokkavoitto). Vuoden 1955 Le Mansin 24 tunnin ajoissa hän oli Peter Collinsin kanssa toinen, mutta kilpailua varjosti kilpailussa sattunut onnettomuustilanne. Samana vuonna hän ajoi jälleen muutaman F1-kilpailun Ferrarin autolla sijoittuen neljänneksi Belgian GP:ssä. Viimeisessä osakilpailussaan vuonna 1956 hän sai F1-uransa parhaimman tuloksen ollessaan toinen Belgian GP:ssä.
Frère siirtyi F1:sten jälkeen ajamaan kestävyysajoja voittaen vuosien 1957-58 Reimsin 12 tunnin ajot Ferrarillaan. Hän voitti Le Mansin 24 tunnin ajon vuonna 1960 Ferrarilla ajoparinaan belgialainen Olivier Gendebien. Samana vuonna voittoja tuli myös Formula Libren Etelä-Afrikan osakilpailusta sekä Spa-Francorchampsilla järjestetystä urheiluautokilpailusta.
Eläköidyttyään kilpa-ajamisesta Frère jatkoi journalistin tehtäviään ja testasi autoja, kunnes tammikuussa 2007 mursi lantionsa Nürburgringin läheisellä tiellä sattuneessa kolarissa eikä koskaan toipunut siitä, vaan menehtyi lopulta vuonna 2008.
1529 Oterma

1529 Oterma on Hilda-ryhmään kuuluva päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Aurinkoa noin neljän AU:n etäisyydellä eli noin 598,4 miljoonan kilometrin etäisyydellä. 
Tämä asteroidi on saanut nimensä suomalaisen tähtitieteilijän Liisi Oterman mukaan. Ennen nimeämistään pikkuplaneetta tunnettiin tunnuksella 1938 BC.
Kohde kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, jossa se on lähimmillään ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kohteen läpimitta on noin ja pyörähdysaika akselin ympäri on . Albedo on ja magnitudi .
Trubadurix

Trubadurix () on Asterix-sarjakuvissa esiintyvä gallialaiskylän bardi. Omasta mielestään hän on nero, toisten mielestä hänen laulunsa on sietämätöntä. Yleensä kaikki kuitenkin pitävät hänestä, kunhan hän vain ei laula. Trubadurix oli mukana jo ensimmäisessä Asterix-albumissa "Asterix gallialainen".
Aina kun Trubadurix ehdottaa laulua, joku kyläläisistä – useimmiten kylän seppä Caravellix – hakkaa häntä ja huutaa: ”Sinä et laula! Sinä et laula!” Kun muut gallialaiset seikkailun päätyttyä juhlivat, Trubadurix köytetään yleensä puuhun suukapuloituna, jotta hän ei voisi laulaa. Muutamissa tarinoissa Trubadurix on kuitenkin päästetty osallistumaan kyläjuhlaan.
Trubadurix on ulkonäöltään vaaleahiuksinen ja viiksekäs. Hän pukeutuu punaiseen viittaan. Lauluaan hän säestää yleensä lyyralla. Eräissä myöhäisissä albumeissa Trubadurixin laulu on niin hirveää, että se aiheuttaa sateen ja ukonilman, minkä vuoksi häntä tarvittiin pelastamaan kuivuudesta kärsinyt Gangesin laakso albumissa "Asterix Intiassa". Albumin "Ruusu ja miekka" mukaan Trubadurix on myös kylän lasten opettaja.
Talonpoikainen vapaus

Talonpoikainen vapaus on suomalaisessa historiankirjoituksessa ja poliittisessa keskustelussa käytetty käsite, joka viittaa yhteiskuntajärjestykseen, jossa talonpoika viljeli maata, joka oli hänen sukunsa perinnöllisessä omistuksessa, eikä läänityksenä korkea-arvoisemmalta maanomistajalta käyttöön saatu. Vapaan talonpojan vastakohta on herruudellisessa suhteessa maan omistajaan oleva maaorja. Torpparit olivat siltä väliltä.
Pohjoiseurooppalaisen talonpoikaisen vapauden mureneminen alkoi Itämeren eteläpuolelta. Baltiassa Saksalainen ritarikunta toi mukanaan maaorjuuteen perustuvan yhteiskuntajärjestyksen. Saksalaisaateli perusti läänitysalueilleen Baltiassa kartanoita, moisioita, tuottaakseen niiden kautta viljaa markkinoille. Moisioitten omaa viljelystä laajennettiin enimmäkseen väkivaltaisin keinoin samalla, kun lähiseudun talonpojat pakotettiin verosuorituksiin ja päivätöihin kartanoitten hyväksi. Lisäksi talonpoikia määrättiin perintöalamaisiksi, jotka eivät saaneet myydä tilojaan ja sitten muuttokiellon alaisiksi maaorjiksi.
Suomessa talonpoikainen vapaus kävi uhatuksi vasta 1500-luvulla esimodernin valtion syntymisen myötä. Aatelisarvon muututtua perinnölliseksi talonpoikien asema heikkeni nopeasti. Pitkällinen Venäjän sota 1570–1595 joudutti tätä kehitystä. Talonpojat pakotettiin maksamaan sotilaiden palkat, linnaleirit, jotka nämä itse mielivaltaisesti määräsivät. Talonpoikaisen vapauden puolustamiseksi talonpojat ryhtyivät veriseen kapinaan, nuijasotaan, joka käytiin 1596–1597. Nuijasodan ja Suomen itsenäisyyden välisenä aikana talonpoikainen vapaus rapistui entisestään. 
Talonpoikainen vapaus poliittisessa retoriikassa.
Suomalaisessa politiikassa käsitettä "talonpoikainen vapaus" ovat käyttäneet retoriikassaan etenkin Maalaisliiton ja myöhemmin Suomen Keskustan poliitikot. Eurooppalaisella tasolla talonpoikaisen vapauden puolustamisen nähdään olevan yksi Keskustaa vahvimmin eurooppalaiseen liberaaliperheeseen yhdistävä tekijä. SDP:n Arvo Salo vastasi tähän retoriikaan sloganilla "Tapa talonpoika päivässä" joka on nähty viittauksena vapaan talonpojan omaisuuden kollektivisointiin ja sosialistiseen yhteiskuntajärjestelmään siirtymiseen.
Peter Bonetti

Peter Phillip Bonetti (27. syyskuuta 1941 Lontoo, Englanti – 12. huhtikuuta 2020) oli englantilainen jalkapallomaalivahti, joka edusti peliuransa aikana Chelseaa, St. Louis Starsia ja Dundee Unitedia. Bonetti tunnettiin varmoista kopeistaan, nopeista reflekseistään ja sulavasta pelityylistään, josta hänelle annettiin lempinimeksi ”The Cat”.
Englannin maajoukkuetta Bonetti edusti seitsemän kertaa. Bonetti kuului Englannin MM-ryhmään, kun Englanti voitti maailmanmestaruuden vuoden 1966 kotikisoissaan. Bonetti edusti Englantia myös vuoden 1970 MM-kisoissa.
Rod Langway

Rod Cory Langway (s. 3. toukokuuta 1957 Taipei, Taiwan) on entinen amerikkalainen ammattilaisjääkiekkoilija. Puolustajana uran National Hockey Leaguessa luonut Langway on liigan historian ainoa Taiwanissa syntynyt pelaaja.
Langwayn vanhemmat palvelivat Taiwanissa Yhdysvaltain asevoimien palveluksessa. Randolphissa Massachusettsin osavaltiossa kasvanut Langway aloitti kiekkoilun melko myöhään, 13 vuoden iässä vuonna 1970. Amerikkalaiseen jalkapalloon keskittynyt Langway pelasi jääkiekkoa ja baseballia sivulajeinaan yliopistotasolle asti, mutta Langwayn edustaman New Hampshiren yliopiston selvittyä jääkiekossa yliopistosarjan finaaleihin sai hän osakseen kykyjenetsijöiden huomion ja päätti kokeilla onneaan jääkiekkoammattilaisena.
Langwayn varasi NHL:ään Montreal Canadiens 1977 ja WHA:han Birmingham Bulls samana vuonna. Hän aloitti ammattilaisuransa Bullsissa ja siirtyi kauden 1977–78 jälkeen Canadiensiin ja voitti heti 1978–79 Stanley Cupin. Montrealissa hän pelasi kunnes tuli kaupatuksi Washington Capitalsiin kauden 1982–83 aluksi. Siihen mennessä Capitals ei ollut selvinnyt playoffiin kahdeksana ensimmäisenä toimintavuotenaan, mutta selvisi sinne kaikkina niinä 11 vuonna, kun Langway palveli joukkuetta.
Langway keskittyi puolustustehtäväänsä eikä pyrkinyt ehdoin tahdoin avaamaan peliä, maalinteosta puhumattakaan. Niin omaan kuin muidenkin peliin kohdistuneet korkeat vaatimukset toivat Washington Capitalsin kapteenille lisänimen "Secretary of Defense." Hän oli viimeinen puolustaja, joka pelasi NHL:ssä ilman kypärää.
Jacques Swaters

Jacques Albert Max Marie Edouard Swaters (30. lokakuuta 1926 Woluwe-Saint-Lambert, Bryssel, Belgia – 10. joulukuuta 2010 Bryssel, Bryssel, Belgia) oli belgialainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui kahdeksaan Grand Prix -kilpailuun, mutta ei onnistunut keräämään yhtään MM-pistettä. Parhaimmillaan Swaters oli seitsemäs Saksan GP:ssä 1953. Swaters onnistui ajamaan kolme kertaa maaliin.
Moto (Prätkähiiret)

Moto () on kuvitteellinen sankarihahmo Prätkähiiret-sarjassa. Rick Ungarin luoma hahmo esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1993 Prätkähiiret -animaatiosarjan jaksossa "Hanat auki!".
Hahmo.
Motolla on kaksi veljestä Turbo ja Vinski. Moto on Prätkähiiristä vanhin, vahvin ja tunteellisin ja hänen perheestään tiedetään eniten. Hänellä on siskonpoika Miihkali, joka on kovaa vauhtia kasvamassa samanlaiseksi vapaustaistelijaksi, kuin enonsa. 
Kuten muut "veljensä", myös Moto haavoittui pahasti Marsissa käydyssä sodassa. Hän menetti oikean kätensä, vasemman silmänsä ja palan oikeanpuoleisesta etuhampaastaan. Tohtori Nuikki asensi hänelle robottimaisen käden, jossa on laserase. Nuikin tarkoitus oli tehdä Motosta, Turbosta ja Vinskistä parhaat sotilaat plutolaisille, mutta he onnistuivat karkaamaan Moton herättyä liian aikaisin ja käytettyä robottikättään vapauttaakseen itsensä ja toverinsa. Koska he pakenivat, ei Nuikki ehtinyt asentaa Motolle tämän toista silmää ja sen takia hänellä on silmälappu. Nuikin säädöksien takia Moton oikean puoleinen silmä alkaa hehkua, kun hän suuttuu. Moton robottikäsi tuhoutui jaksossa "Verminaattori", mutta hän sai myöhemmin uuden tilalle.
Vuoden 2006 sarjassa Moton ulkonäkö oli hieman erilainen alkuperäiseen. Hänen kasvonsa näyttävät hakatummilta, hänellä oli kynnet kädessään ja mutka hännässään ja myös hänen bioninen kätensä on erinäköinen.
Tausta ja sukulaiset.
Motosta tuli hyvin nuorena Marsin vapaustaistelija, jonka ryhmän perusti Kenraali Rontti, kun Marsin hallituksesta tuli korruptoitunut. Hänestä tuli erityisesti Turbon, Moton ja Vinskin mentori. Moton tunnettuja sukulaisia on muutama, joista hänen harmaaturkkinen äitinsä on lähes joka lauseessa, jonka Moto on sanonut sananlaskuissaan. Äitinsä ei kuitenkaan esiinny kuin kerran 3. kauden viimeisessä jaksossa hetkellisesti. Hänellä on myös isosisko, jonka nimeä ei tiedetä, mutta hänellä on kaksi lasta. Toinen heistä on ruskeaturkkinen ja vaaleahiuksinen tyttö Primer, jonka veli Miihkali on rohkea ja nero tietokoneiden käsittelyssä, sekä tulevaisuuden vapaustaistelija.
Moton moottoripyörä.
Moton ensimmäinen moottoripyörä oli kaksipyöräinen, johon on asennettu useita erikoisuuksia, joita normaalissa prätkässä ei ole. Se sisältää useita laseraseita, rakettimoottorit, köyden ja tekoälyn, jonka avulla se pystyy tulemaan omistajansa luoksen, kun sitä kutsutaan. Vuoden 2006 sarjassa Moton uudistettu prätkä on kolmipyöräinen.
Gianni Morbidelli

Gianni Morbidelli (s. 13. tammikuuta 1968 Pesaro, Italia) on italialainen autourheilija ja entinen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui 70 Grand Prix -kilpailuviikonloppuun, mutta starttasi vain 67:ään. Hän saavutti F1-urallaan 8,5 MM-pistettä ja yhden palkintosijan. Aika-ajoissa Morbidelli oli parhaimillaan kuudes Brasilian Grand Prixissä 1994.Morbidelli keskeytti yli puolen kilpailuista uransa aikana.
Morbidelli on Italian Formula 3 ja Euroopan Formula 3 Cupin mestari vuodelta 1989.
Formula 1 -uran jälkeen Morbidelli on kilpaillut vakioautoilla, muun muassa WTCC-sarjassa vuonna 2006. Vuonna 2014 hän teki paluun WTCC-sarjaan.
Michelle Barrett

Michelle Louise Barrett (s. 17. heinäkuuta 1981, Englanti) on brittiläinen pornonäyttelijä, joka on esiintynyt yli 300 yhdysvaltalaisessa pornoelokuvassa vuodesta 2001 lähtien.
Barrett aloitti mallin työt 15-vuotiaana ja siirtyi pornografiaan 19-vuotiaana esiintyen miestenlehdissä, kuten "Hustlerissa", "Mayfairissa", "Men Onlyssa" sekä "Playboyssa". Hän toimii yhä mallina, mutta nykyään hänen valokuvansa julkaistaan enimmikseen internetissä. Hän on työskennellyt useiden tunnettujen valokuvaajien, kuten Suze Randallin, kanssa.
Finlandia-ajo

Finlandia-ajo on Vermon raviradalla vuosittain järjestettävä Suomen suuripalkintoisin ravikilpailu. Kilpailu perustettiin osaksi Euroopan mestaruus-ravisarjaa. Nykyään se kuuluu EM-sarjan tilalle vuonna 2012 perustettuun UET Trotting Masters -kiertueeseen. 
Finlandia-ajo on kutsukilpailu, joka juostaan nykyään vappua lähimpänä olevana viikonloppuna. Kilpailumatkana on maili ja lähetystapana autolähetys. Vuoden 2012 pääpalkinto on edellisvuosien tapaan 110 000 euroa.
Historia.
Finlandia-ajo tuli Vermon ohjelmistoon radan kolmantena toimintavuonna 1980. Uuden EM-osakilpailun taustalla oli muutamaa vuotta aikaisemmin toteutunut jäsenyys Euroopan Raviliitossa UET:ssa. Liitossa oli periaatteena, että jokainen jäsenmaa oli oikeutettu vähintään yhteen EM-osakilpailuun.
Vuoteen 1990 asti kilpailu ajettiin syyskuussa. Vuodesta 1993 lähtien se on ajettu suoraan loppukilpailuna ilman karsintalähtöjä.
Finlandia-ajon voittajat.
Voimassa olevan kilpailuennätyksen ja samalla Vermon rataennätyksen 09,8a juoksi D.D.'s Hitman vuonna 2017. 
Vuonna 2016 ensimmäisen maaliin tulleen Propulsionin Euroopan raveissa tehdyt suoritukset hylättiin jälkikäteen sille molempiin etujalkoihin tehdyn kielletyn hermojenkatkaisutoimenpiteen vuoksi.
Lalli Leipäjuusto

Lalli Leonardo Leipäjuusto () on kuvitteellinen päävastustajahenkilö Prätkähiiret-sarjassa. Rick Ungarin luoma hahmo teki ensiesiintymisensä vuonna 1993 "Prätkähiiret"-animaatiosarjan jaksossa "Hanat auki!".
Hahmo.
Plutolainen Leipäjuusto on koko nimeltään Lalli Leonardo Laktoosi Leipäjuusto. Nimensä hän on saanut limburger-juustosta (englanninkielisessä) ja suomeksi samannimisestä juustosta. Hän käyttää naamiota soluttautuakseen maanasukkaiden kanssa. Leipäjuusto on juonikas, kunnianhimoinen, kaksinaamainen ja egoistinen vastustaja. Hän sai tehtäväkseen kerätä luonnonvaroja maapallolta plutolaisille Plutoon mutta helppoa se ei ole, koska Prätkähiiret ovat aina estämässä hänen aikeensa. Leipäjuuston apuri on Professori Nuikki, joka pyysi myös muita vastustajia apuun, joita Leipäjuusto halusi tiettyihin tehtäviin. Hänen toinen apurinsa on Rasvanahka, joka on todella toivoton tapaus. Leipäjuusto on yrittänyt monta vuotta päästä Prätkähiiristä eroon, mutta hän aina epäonnistui siinä.
Epäonnistuttuaan turhan usein pääsemään eroon Prätkähiiristä hänen päällikkönsä Ylipäällikkö Camembert alensi Leipäjuuston ja pakotti hänet elämään Maassa loppuelämänsä. Leipäjuusto ihmetteli mitä tekisi elämällään. Hän joutui Nuikin kanssa Monttupomon orjaksi pudottuaan vahingossa hänen kuoppaansa. Vuosien jälkeen hän kohtasi uudelleen Prätkähiiret kuopassa, jonne Moto oli houkuteltu. Leipäjuusto yritti käyttää Motoa hyväkseen karatakseen Monttupomon orjuudesta.
Vapauduttuaan Monttupomon orjuudesta Leipäjuusto liittoutui Teuvo Tahkon kanssa varastaakseen uudistajat Plutolaisille, vaikka he edelleen kilpailivat toisiaan vastaan saadakseen Camembertin aseman ja toimittaakseen uudistajilla kaikki resurssit Plutolaisille. Kun he kohtasivat Camembertin ja tämän saattajat, he paljastuivat Kissatronien muodonvaihtajiksi (Kataliina Katti), (Hunajainen) ja (Catmiranda) valeasussa, joiden tehtävänä oli johdattaa heidät Prätkähiirten ja uudistajien luo. Leipäjuusto ja Tahko vangittiin Rami Palkin torniin, jossa heidät muutettiin uudistajalla akvaariokaloiksi. Kun Kissatronit ja Palkki oli kukistettu, Leipäjuusto ja Tahko nähtiin akvaariossa todistamassa Rasvanahan ottavan Palkin teollisuuden haltuunsa.
Apulaiset.
Leipäjuustolla on kolme vakituista apulaista, joista Professori Nuikki luo hänelle keksintöjä ja auttaa häntä värväämään konnia eri tehtäviä varten. Mutantti on enimmäkseen Nuikin palveluksessa, kuin Leipäjuuston, mutta tarvittaessa auttaa Leipäjuustoa tehtävissä, jotka yleensä ovat ajoneuvon ajamista. Rasvanahka puolestaan toimii ensisijaisesti hiirien tuhoamisessa paikan päällä. Hänellä on myös omat joukkonsa, Hanttapulit, joiden kanssa Rasvanahka pyrkii pääsemään eroon Prätkähiiristä, Leipäjuuston käskystä.
Niittynätkelmä

Niittynätkelmä ("Lathyrus pratensis") on keltakukkainen monivuotinen hernekasvi. 
Ulkonäkö.
Niittynätkelmän rento varsi kasvaa 25–60 cm pitkäksi. Varsi on siipipalteeton ja tavallisesti karvainen. Lehdet ovat yksiparisia ja kärhellisiä. Lehdykät ovat suikeita ja suippoja, korvakkeet ovat isoja ja keihästyvisiä. Niittynätkelmän kukinto on pyöreähkö, 5–12-kukkainen terttu. Yksittäiset kukat ovat huulimaisia ja kirkkaan keltaisia, teriö on kooltaan 10–16 mm. Niittynätkelmä kukkii Suomessa kesä-elokuussa. Kukinnan jälkeen kypsyvät mustat, 2–4 cm pitkät palot. Niittynätkelmä on myrkyllinen laji. Niittynätkelmän kukat muistuttavat hieman keltamaitetta ("Lotus corniculatus"). 
Levinneisyys.
Niittynätkelmä kasvaa villinä lähes koko Euroopassa Portugalia ja Espanjan keski- ja eteläosia lukuun ottamatta. Levinneisyysalue ulottuu edelleen Keski-Aasiaan, Kaukasukselle, Lähi-itään ja Turkkiin. Ihmisen mukana laji on levinnyt myös muualle, esimerkiksi Yhdysvaltojen ja Kanadan itäosiin. Suomessa niittynätkelmää voi tavata koko maassa. Lappia lukuun ottamatta laji on varsin yleinen. Suomessa niittynätkelmän katsotaan olevan maan eteläosissa alkuperäinen laji, pohjoisempana muinaistulokas.
Elinympäristö.
Niittynätkelmä kasvaa aurinkoisilla niityillä, tienvarsilla, heinäpelloissa ja ruohoisissa metsissä. Lehdissä olevilla kärhillään kasvi tarttuu mihin tahansa tukeen tai omiin varsiinsa muodostaen läpitunkemattomia takkuisia kasvustoja, usein yhdessä hiirenvirnan ("Vicia cracca") kanssa.
Käyttö.
Niittynätkelmää käytetään rehuna sen valkuaisainepitoisuuden takia. Siitä on myös keitetty teetä käytettäväksi hengitystievaivoihin.
Join Me in Death

Join Me (in Death) on suomalaisyhtye HIMin esittämä kappale vuodelta 1999, ja se on vielä nykypäivänäkin yksi HIMin tunnetuimmista kappaleista. Kappale löytyy HIMin levyltä "Razorblade Romance". Single "Join Me" on Suomen kahdenneksitoista myydyin kotimainen single. 
Nelosen uutiset esitteli vuonna 2005 suomalaisen musiikkiväen valitsemat viisi kuluvan vuosituhannen parasta kotimaista kappaletta, joista "Join Me" nousi ykkössijalle. Kappaleesta on tehty useita cover-versioita, joista esimerkkinä munkkiyhtye Gregorianin versio.
"Join Me" -kappaleen on sanottu yllyttävän itsemurhaan, ja HIMin keulakuva sekä laulaja Ville Valo onkin kumonnut väitteen kuvailemalla laulua "Romeo ja Julia" -vaikutteiseksi lauluksi, joka kertoo rakkaudesta.
"Join Me" on myös elokuvan "13. kerros" tunnusbiisi.
Videot.
Kyseisestä kappaleesta on kaksi musiikkivideoa, vuonna 1999 valmistunut "13. kerros" -elokuvaan liittyvä valoshow-versio, sekä vuonna 2000 valmistunut "Ice Version".
Kullervon sotaanlähtö

Kullervon sotaanlähtö on Akseli Gallen-Kallelan Kalevala-aiheinen maalaus vuodelta 1901. Hän teki aiheesta freskon (355 × 687 cm) Helsingin Vanhan ylioppilastalon toisen kerroksen musiikkisaliin sekä temperatyön (89 × 128 cm), joka kuuluu nykyään Ateneumin taidemuseon kokoelmiin.
Maalaus.
Maalauksessa Kalevalan tarustoon kuuluva Kullervo istuu valkean ratsun selässä taaksepäin kääntyneenä keskellä talvista maisemaa puhaltaen suureen tuohitorveen lähtösoittoaan. Revontulet ja tähdet taustanaan hän on lähdössä sotaan, kostoretkelle setäänsä Untamoa vastaan. Läähättävä susi tai koira seuraa häntä. Maalauksessa Kullervo on pukeutunut vaaleanruskeisiin niin sanottuihin Saksan saappaisiin, harmaaseen nuttuun ja punaiseen kypärään. Hevosen koristeltu loimi on ylellinen ja Kalevalan mukaisesti hevosella on kultasuitset. Myös Kullervon punavalkoinen huotra kuvastaa varallisuutta.
Äänen ja soiton on katsottu kuvaavan äänen voimaa tässä teoksessa, ja Gallénille (vuodesta 1907 "Gallen-Kallela") ääni olikin mahtava luonnonvoima, jota hän korosti useassakin mytologisessa teoksessaan.
Maalauksen synnystä.
Kullervon sotaanlähdön kuvaidea syntyi Sääksmäellä vuonna 1894. Sen innoittajina oli paitsi Elias Lönnrotin Kalevala-eepos myös Daniel Europaeuksen kokoama ja muun muassa Kaarlo Slöörin täydentämä Kullervo-tarusto, jotka julkaistiin Lönnrotin luvalla nimellä "Kullervon runot" vuonna 1882. Gallén sommitteli vuosina 1894–1900 useita luonnoksia tuohitorveen puhaltavasta Kullervosta ratsun selässä. Niiden perustana ovat Kalevalan 36. runo ja sen säkeet 155–162.
Gallénin koulutoveri maisteri Otto Donner nuorempi tilasi ja rahoitti freskon tarkoituksenaan lahjoittaa se Helsingin Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston ylioppilaskunnalle. Hän oli nähnyt aikaisemmin Gallénin luonnoksia aiheesta tämän ateljeessa.
Mielikuva teoksen freskomuodosta kiteytyi taiteilijalle vasta vuoden 1898 Italiaan suuntautuneen matkan jälkeen. Hän oli matkallaan nähnyt Sienan Palazzo Publicossa sijainneet Simone Martinin freskot, joissa esiintyvästä ratsastajahahmosta Gallén oli vaikuttunut. Tällöin Suomen jugendtyyli, Kalevalan runot ja Italian varhaisrenessanssi löysivät yhteyden, ja koristeellinen kansallinen tyyli liittyi kansainväliseen kenttään. Gallén ei kuitenkaan omien sanojensa mukaan plagioinut Martinia, vaan hämmästyi nähdessään freskon Sienassa. Hän piti yhtäläisyyttä kummallisena sattumana, eikä hyväksynyt plagiointisyytöksiä. Gallén totesi, että vaikka kuvataiteessa on ollut tavallista, että maalaajat ottavat vaikutteita toisilta tai jopa plagioivat ilman kunniansa menettämistä, ei tällainen soveltuisi hänen luonteelleen.
Jean Sibeliuksen Kullervo-sinfoniassa sotaanlähtö on osa 4, "Alla marcia". Sen motto on "Läksi soitellen sotahan, iloitellen tappelohon", ja musiikissa on vaikutteita karjalaisesta kansanmusiikista.
Crimson Thunder

Crimson Thunder on power metal -yhtye HammerFallin vuonna 2002 julkaisema albumi.
Albumin 20-vuotisjuhlajulkaisun on miksannut ja masteroinut uudelleen Fredrik Nordstrom.
Kappaleet.
"Bonuskappaleet":
Kangaskylä

Kangaskylä tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:
Katso myös.
Aihepiiriin liittyy läheisesti myös:
III Warning

III Warning on nimensä mukaisesti Oz-yhtyeen kolmas albumi. Albumi oli yhtyeen ensimmäinen RCA-yhtiölle. Levyn julkaisun jälkeen yhtye sai kutsun tulla lämmittelijäksi Venomin Amerikan-kiertueelle, mutta tämä kariutui yhtyeen amerikkalaismanagerin sotkuihin. Yhtyeessä oltiin jälkeenpäin tyytymättömiä "III Warningin" soundeihin ja heikkoon tuotantoon.
Muusikot.
sekä
Jimmy Armfield

James Christopher Armfield (21. syyskuuta 1935 Denton, Lancashire – 22. tammikuuta 2018) oli englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea puolustaja. Hän pelasi koko uransa Blackpoolissa, jossa hän vuosien 1954 ja 1971 välillä pelasi 568 ottelua ja teki kuusi maalia.
Englannin maajoukkuetta Armfield edusti 43 kertaa vuosien 1959 ja 1966 välillä. Hän toimi myös maajoukkueen kapteenina. Armfield valittiin Englannin joukkueeseen vuoden 1962 MM-kisoihin, jossa hän oli turnauksen yksi parhaista oikeista puolustajista. Kisoissa Englannin tie katkesi puolivälierissä, kun se hävisi Brasilialle. Hänet nimettiin myös MM-ryhmään vuoden 1966 kotikisoihin, mutta kisat menivät hänen osaltaan pilalle loukkaantumisen vuoksi. Turnauksessa Englanti voitti maailmanmestaruuden.
Myöhemmin urallaan Armfield valmensi Boltonia ja Leeds Unitedia.
Kattinaattori

Kattinaattori () on kuvitteellinen vastustajahahmo Prätkähiiret-sarjassa, jonka loi Rick Ungar. Hänen ensiesiintymisensä oli animaatiosarjan jaksossa Seikkailu alkaa, osa 1 vuonna 2006.
Hahmo.
Kattinaattori on iso, paha ja pirullinen, jonka vuoksi häntä sanotaan Kattinaattoriksi. Hänellä on yllään vihreät liivit ja mustat housut, joissa on kultainen ketjuvyö. Hän on veljensä Karvapallon kanssa johtajina johtamassa Kissatroneja nappaamaan marsilaisten uudistajan. Hän yritti alussa tehdä sopimuksen Rami Palkin kanssa saadakseen uudistajan kissatroneille, kun edellinen uudistaja tuhoutui. Tämän lisäksi hän onnistui nappaamaan hetkellisesti Rontin, jonka ansiosta hän sai idean antaa Palkille Rontti, mikäli hän saisi uudistajan. Sopimus kuitenkin sai mutkia matkaan, kun he eivät millään saaneet Ronttia pysymään vankina. Kattinaattori onkin joutunut usein turvautumaan Palkin apuun, joka myös yrittää päästä hiiristä eroon.
Viimeisessä taistelussa Prätkähiiriä ja Ronttia vastaan Kattinaattori ja tämän johtama Kissatronien armeija muutettiin uudistajan avulla vaarattomiksi kissanpennuiksi.
Québecin taistelu (1775)

Quebecin taistelu käytiin 31. joulukuuta 1775 Yhdysvaltain vapaussodan aikaan. Amerikkalaiset vallankumoukselliset yrittivät vallata kanadalaisen Québecin kaupungin ja lisätä ranskalaiskanadalaisten tukea Amerikan vallankumoukselle. Hyökkäyksessä amerikkalaisjoukkoja johtivat Benedict Arnold ja Richard Montgomery, mutta britit kenraalikuvernööri Guy Carletonin johdolla pystyivät torjumaan hyökkäyksen.
Amerikkalaiset jatkoivat Québecin piirittämistä, mutta 6. toukokuuta 1776 kaupunkiin saapui 8 000 brittisotilasta ja amerikkalaiset vetäytyivät takaisin omaan maahansa.
Aleksandrian Pyhän Markuksen ritarikunta

Aleksandrian Pyhän Markuksen ritarikunta on ortodoksinen ritarikunta, jonka suurmestarina toimii Aleksandrian ja koko Afrikan paavi ja patriarkka Theodoros II. Sen kunniamerkit ovat suurristi, 1. ja 2. luokan kaulassa kannettavat, lähinnä komentajamerkkejä vastaavat ansioristit sekä mitalit. Kunniamerkkien nauha on sinivihreä. Ritarikunta myöntää kunniamerkkejään ennen muuta kristillisistä ansioista ortodoksista, katolista tai evankelis-luterilaista uskontoa tunnustaville henkilöille. Suomessa Ritarikunnan kunniamerkkejä kantavat mm. Ortodoksisen kirkkomme nykyiset ja entiset arkkipiispat sekä eräät Konstantinus Suuren Ritarikunnan hallituksen jäsenet.
Koillinen federaatioyliopisto

Koillinen federaatioyliopisto (, "M. K. Ammosovin koillinen federaatioyliopisto" ) on Venäjällä Sahan tasavallan pääkaupungissa Jakutskissa toimiva yliopisto. Se on Sahan ainoa ja Venäjän koillisosan suurin yliopisto. Yliopisto valittiin 2009 yhdeksi valtakunnan seitsemästä federaatioyliopistosta. Niistä on tarkoitus kehittää venäläisiä huippuyliopistoja, joissa opetus ja tutkimus yhdistyvät yrityselämäyhteistyön kanssa.
Vuoteen 2010 yliopiston nimi oli Jakutskin valtionyliopisto (). Tämä yliopisto perustettiin vuonna 1956 aiemmin kaupungissa toimineen Jakutskin pedagogisen instituutin pohjalle. Vuonna 1990 se nimettiin Jakuuttien ASNT:n perustamiseen vaikuttaneen Maksim Ammosovin mukaan.
Vuonna 2011 yliopistossa oli lähes 21 000 opiskelijaa ja yli 1200 opettajaa.
Yliopistossa on yhdeksän tiedekuntaa (biologian ja maantieteen, filologian, geologisen tutkimuksen, historian, insinööritekniikan, lainopin, maantienrakennuksen, valmistavan koulutuksen sekä vuorigeologian tiedekunta) ja yhdeksän erillistä instituuttia (fysiikan ja tekniikan, kasvatustieteen, Koillis-Venäjän kansojen kielten ja kulttuurin lääketieteen, liiketaloustieteen, matematiikan ja informatiikan, psykologian, ruumiinkulttuurin ja urheilun sekä vieraiden kielten ja aluetutkimuksen instituutti).
Yliopistolla on haaraosastot Sahan Nerjungrin ja Mirnyin kaupungeissa sekä Tšukotkan Anadyrissä.
AC Schnitzer

AC Schnitzer Automobile Technik GmbH on BMW-merkkisten autojen viritykseen erikoistunut yritys, joka pitää päämajaansa Aachenin kaupungissa Saksassa. Yhtiö on perustettu vuonna 1987. Tätä ennen noin kolmen vuosikymmenen ajan yhtiön perustaja Herbert Schnitzer toimi kilpa-ajajana ja tallipäällikkönä ajattaen itse virittämiään BMW:n malleja saavuttaen useita voittoja ja mestaruuksia.
Yhtiön lippulaiva on Schnitzer Tension -prototyyppi, joka pohjautuu vuoden 2006 BMW M6 -urheiluautoon. Optimoimalla moottorinohjausjärjestelmän ja korvaamalla vakiopakoputkiston paremmalla, autosta on saatu puristettua ulos 406 kW:n teho ja 520 Nm:n huippuvääntö. Näillä eväillä auto kiihtyy 0–100 km/h vain 4,5 sekunnissa ja saavuttaa 325 km/h rajatun huippunopeuden. Ilman nopeudenrajoitinta autolla on Nardon radalla saavutettu 331,78 km/h huippunopeus.
Pistehaarniskamonni

Pistehaarniskamonni ("Megalechis thoracata)" on aitopanssarimonneihin kuuluva pohjakala. Pistehaarniskamonni on aiemmin kulkenut virheellisesti myös nimellä "Hoplosternum magdalenae", "Hoplosternum pectorale" tai jopa "Callichthys callichthys".
Koko ja ulkonäkö.
Pistehaarniskamonnin pituus on noin 12-14 cm.
Alkuperä.
Pistehaarniskamonni on kotoisin Brasiliasta.
Käyttäytyminen.
Pistehaarniskamonni ei poikkea muista sukulaisistaan kovasti eli viihtyy pohjassa. Se on kuitenkin melko arka ja liikkuu muita aitopanssarimonneja vähemmän ylemmissä vesikerroksissa.
Vesiolot.
Veden pH:n tulee olla 6-8, kovuuden dH 5-19 ja lämpötilan 18–28 °C.
W-tyyli

W-tyyli on vuosina 2003–2005 MTV3-kanavalla esitetty viihdeohjelma, jossa tehtiin fiktiivistä talk show'ta. Jaksot koostuivat seuraavan talk show -lähetyksen suunnittelusta ja päättyivät kuvitellun talk show’n alkutunnukseen. Ohjelman esiintyjät esiintyivät omilla nimillään, mutta esittivät kuitenkin kärjistettyä roolia.
"W-tyyli" voitti vuonna 2004 Venla-gaalassa Parhaan viihdeohjelman palkinnon.
"W-tyyli" on yksi Suomen menestyneimmistä TV-formaateista kansainvälisillä formaattimarkkinoilla. Se myytiin muun muassa Belgiaan ja Isoon-Britanniaan.
Herrlingen

Herrlingen on Blausteinin kaupunginosa Saksassa Baden-Württembergin osavaltiossa. Herrlingen sijaitsee noin kahdeksan kilometriä Ulmin kaupungista länteen. Herrlingenin pinta-ala on 4,86 neliökilometriä, ja vuoden 2022 lopussa siellä oli 2 907 asukasta. Herrlingen oli aikaisemmin itsenäinen kunta, muttta se liitettiin Blausteinin kaupunkiin 1. tammikuuta 1975. Toisessa maailmansodassa palvellut saksalainen marsalkka Erwin Rommel on haudattu Herrlingeniin.
Ristimonninen

Ristimonninen "(Corydoras semiaquilus)" on monnislaji ja sopii hyvin seura-akvaarioon.
Koko.
Ristimonnisen enimmäispituus on 8 cm.
Alkuperä.
Ristimonninen on kotoisin Etelä-Amerikasta.
Käyttäytyminen.
Kuten muut monniset, ristimonninen oleilee mieluiten pohjassa, jonka soran pitää olla pienirakeista ja pyöreää ilman teräviä reunoja, jotta se ei vahingoita siihen viiksiään. Viihtyy parvessa.
Vesiolot.
Sopiva lämpötila on 22–26 °C, pH 6–8 ja vesi pehmeästä keskikovaan (°dH 2–25).
Täplämonninen

Täplämonninen "(Corydoras paleatus)" on panssarimonneihin kuuluva kalalaji, jonka luontainen elinympäristö on Paraná-joen valuma-alueella. Täplämonnista pidetään akvaariokalana.
Koko ja ulkonäkö.
Täplämonninen on kookkaaksi kasvava monninen ja voi saavuttaa jopa 7 cm:n pituuden. Täplämonnisesta on myynnissä myös albiinomuotoa, jonka voi erottaa kuparimonnisen albinomuodosta silmien ympäryksen värin perusteella. Täplämonnisilla on silmien ympärillä tummat rinkulat, kun taas kuparimonnisten silmät ovat samasta kohtaa valkoiset.
Alkuperä.
Täplämonninen on kotoisin Etelä-Amerikasta.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen.
Kuten muut monniset, täplämonninen oleilee mieluiten pohjassa, jonka soran pitää olla pienirakeista ja pyöreää ilman teräviä reunoja, jotta se ei vahingoita siihen viiksiään. Täplämonninen viihtyy parvessa, jossa pitää olla vähintään 5–6 yksilöä, mieluiten enemmänkin. Akvaarion vähimmäiskoon tulee olla 80–100 litraa, ja pituuden vähintään 70 cm. Täplämonninen lisääntyy samalla tavalla kuin sukulaisensa kuparimonninen. Täplämonninen on helposti lisääntyvä, mutta poikaset eivät selviä seura-akvaariossa elossa kauan.
Vesiolot ja ravinto.
Viileässä vedessä viihtyvälle täplämonniselle sopiva lämpötila on 20–24 °C, pH 6–8 ja vesi pehmeästä keskikovaan (°dH 2–25). Ruoaksi kelpaavat pohjalle putoavat hiutaleruuat ja monnien tabletit. Vaihteluna ruokavalioon voi antaa pakastesurviaista.
Rentukka

Rentukka eli luhtarentukka ("Caltha palustris") on kirkkaankeltainen kosteiden paikkojen keväällä ja alkukesällä kukkiva kasvi. Se on myrkyllinen. Rentukka kuuluu leinikkikasveihin. 
Ulkonäkö.
Monivuotisen rentukan varret ovat rennot ja mehevät, ja kasvavat 15–50 cm pitkiksi. Kalju varsi on ontto. Lehdet ovat nahkeita ja tavallisesti nyhä–nirhalaitaisia. Aluslehdet ovat melko pitkäruotisia, lehtilapa on pyöreähkö ja herttatyvinen. Varsilehtien lapa on tavallisesti munuaismainen. Halkaisijaltaan lehdet ovat 3–20 cm. Kukkien määrä vaihtelee yhdestä viiteentoista. Kukat ovat kiiltävän keltaiset, halkaisijaltaan 2–5 cm, ja niissä on yleisimmin viisi terälehteä. Suomessa rentukka kukkii touko-kesäkuussa, pohjoisessa vielä elokuussakin. Kasvin siemenet kypsyvät lukuisissa, otakärkisissä tuppiloissa.
Suomessa rentukasta tunnetaan kaksi alalajia: rantarentukka (ssp. "palustris") ja purorentukka (ssp. "radicans"). Näistä jälkimmäinen on pienempikokoinnen ja kukinnaltaan vaatimattomampi. Rentukan saattaa sekoittaa samaan aikaan kukkivaan mukulaleinikkiin ("Ranunculus ficaria").
Levinneisyys.
Rentukka on tyypillinen pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeiden vyöhykkeiden laji. Sitä tavataan kaikissa Pohjoismaissa sekä Euroopassa eteläisimpiä osia lukuun ottamatta. Levinneisyysalue jatkuu Pohjois-Aasiassa aika Keski-Siperiaan saakka. Pohjois-Amerikassa rentukkaa kasvaa Yhdysvaltain itä- ja keskiosista Kanadan keskiosiin. Suomessa rentukka on yleinen koko maassa. Alalajeista rantarentukkaa tavataan koko maassa, purorentukkaa puolestaan Kainuussa ja Lapissa.
Elinympäristö.
Rentukka kasvaa rehevillä kosteilla alueilla. Sen tyypillisimpiä elinympäristöjä ovat luhdat, ojat, purot, märät niityt, suon reunat ja rehevien metsälampien rannat.
Myrkyllisyys.
Rentukan lehdet ovat myrkyllisiä. Ne voivat aiheuttaa ihmiselle vaihtelevia oireita, kuten polttavaa tunnetta kurkussa, oksentelua, veriripulia, huimausta ja kouristuksia. Lajin myrkyllisyydestä huolimatta ainakin Ruotsissa kukkien nuppuja on nautittu kapristen tapaan.
Käyttö.
Rentukkaa käytetään myös puutarhakasvina esimerkiksi lampien rannoilla. Siitä on jalostettu myös kerrottukukkainen puutarhalajike ”pallorentukka” ("Multiplex").
Carlos Diogo

Carlos Andres Diogo Enceñat (s. 18. heinäkuuta 1983 Montevideo) on uruguaylainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja ja pituudeltaan 186-senttimetrinen. Hän pelasi alkuvuonna 2015 päättyneellä urallaan muun muassa pitkään Espanjassa.
Vuonna 2001 alkaneella ammattilaisurallaan Diogo edusti River Plate Montevideota, Peñarolia, Argentiinassa River Platea, Espanjassa Real Madridia, Real Zaragozaa ja Huescaa sekä Belgiassa Gentiä. Hän pelasi Espanjan pääsarjassa 119 ottelua, joissa hän teki kuusi maalia, ja Belgian pääsarjassa 13 ottelua, joissa hän teki kaksi maalia.
Uruguayn maajoukkueessa Diogo pelasi 22 ottelua. Maaleja hän ei maaotteluissaan tehnyt. Hän pelasi Copa Américassa vuosina 2004 ja 2007, ensin mainitussa myös voitokkaassa pronssiottelussa.