Límnos

Límnos (), antiikin Lemnos (), on Kreikan saari, joka kuuluu Pohjoisen Egean saarten saariryhmään. Saaren pinta-ala on 476,29 neliökilometriä ja asukasluku 16 992 (vuonna 2011). Hallinnollisesti Límnos kuuluu Límnoksen kuntaan, Límnoksen alueyksikköön ja Pohjois-Egean saarten alueeseen. Saaren pääkaupunki on Mýrina.
Maantiede.
Límnos sijaitsee Välimereen kuuluvan Egeanmeren pohjoisosassa. Se kuuluu Pohjoisen Egean saariin ja tarkemmin sen itäisimpiin saariin eli Itäisiin Sporadeihin. Sen lähimmät saaret ovat Samothráki ja Turkille kuuluva Imbros koillisessa sekä Ágios Efstrátios lounaassa. Kauempana luoteessa on Chalkidikí ja Athoksen niemimaa, kaakossa Lesboksen saari.
Límnoksen pinta-ala on noin 476,29 km². Se on kooltaan yhdeksänneksi suurin Kreikan saarista. Saaren pituus on noin 40 kilometriä ja leveys suurimmillaan noin 20 kilometriä. Saari on pääosin tasainen ja sillä on 30 hiekkarantaa. Lähellä saaren pohjoisrannikkoa sijaitsee nimillä Ammothínes ja Pachiés Ammoudiés tunnettu aavikkoa muistuttava hiekkadyynialue. Límnoksen länsi- ja luoteisosissa maasto on jyrkempää ja vuoristoista. Saaren korkein kohta on Skopiá eli Vígla (470 m). Muihin vuoriin lukeutuu Kákavos (280 m).
Hallinto, kaupungit ja kylät.
Límnos kuuluu hallinnollisesti Límnoksen kuntaan, johon kuuluu myös pienempiä lähisaaria. Koko saari on ollut yhtä kuntaa vuoden 2011 aluehallintouudistuksesta lähtien. Tätä ennen saari jakautui neljään kuntaan. Límnoksen kunta kuuluu Límnoksen alueyksikköön, johon kuuluu myös Ágios Efstrátioksen kunta.
Saaren suurimmat asutukset ovat Mýrina (5 711 asukasta), Moúdros (974), Atsikí (848), Ágios Dimítrios (812), Kontopoúli (623) ja Platý (603). (Katso myös: Luettelo Límnoksen kunnan kaupungeista ja kylistä.)
Historia.
Kreikkalaisessa mytologiassa tuliperäinen Lemnos oli tulenjumala Hefaistoksen saari, ja tätä kutsutaan usein Lemnoksen jumalaksi. Saari tunnettiin myös nimellä "Aithaleia". Lemnos-nimen sanotaan tulleen Suuresta Jumalattaresta, jota saaren alkuperäiset asukkaat olisivat kutsuneet tällä nimellä. Homeroksen mukaan saaren alkuperäiset asukkaat olivat traakialaista "sinties"-kansaa, mutta nimen alkuperä on epävarma. Kerrotaan myös, että argonautit olisivat panneet saarelaisten naisten kanssa alulle saarta sittemmin asuttaneen minyalaisten kansan. Attikasta karkotetut pelasgit puolestaan asuttivat saaren näiden jälkeen.
Myöhemmin saaren valtasivat persialaiset. Miltiades valtasi saaren ja se tuli Ateenan vallan alle pitkäksi ajaksi. Antalkidaan rauhassa Ateena menetti valtansa suurimmassa osassa saaristaan, mutta sai pitää muun muassa Lemnoksen. Sittemmin saari päätyi Makedonian vallan alle. Rooman vallan aikana se palautettiin ateenalaisille.
Varhaisina aikoina saarella oli vain yksi Lemnos-niminen kaupunki. Myöhemmin saarella oli kaksi merkittävää kaupunkia, nykyisen pääkaupungin paikalla saaren länsiosassa sijainnut Myrina, sekä Hefaistia eli Hefaistias, joka sijaitsi saaren pohjoisosassa. Saari vei antiikin aikana muun muassa sen punaista maata ("terra Lemnia", "sigillata"), jota lääkärit käyttivät haavojenhoitoon.
Antiikin aikana Lemnoksen lähellä sijaitsi pieni saari nimeltä Khryse, johon kytkeytyi monia mytologian tapahtumia. Se vajosi mereen noin vuonna 100 jaa.
Liikenne.
Límnoksen kansainvälinen lentoasema sijaitsee saaren keskiosissa noin 18 kilometriä itään Mýrinasta.