Pekka Abrahamsson

Pekka Kalevi Abrahamsson (ent. Liikanen; 24. huhtikuuta 1972 Oulu) on suomalainen tietojenkäsittelytieteilijä, joka työskentelee Tampereen yliopiston ohjelmistotekniikan professorina Porin yliopistokeskuksessa Porissa. Hän on perustanut GPT Lab -tutkimusverkoston, ja tutkii ChatGPT:n ja muiden laajojen kielimallien käyttämistä ohjelmistokehityksessä. Abrahamssonia on aktiivinen tutkija, esitelmöijä ja ohjelmistokehityksen kouluttaja. Häntä on usein haastateltu esimerkiksi generatiivisen tekoälyn käytöstä.
Opinnot.
Hän tuli ylioppilaaksi Rantavitikan lukiosta vuonna 1992. Isokokoisena amerikkalaisen jalkapallon pelaajana hänet värvättiin Nebraskan yliopistoon 1990-luvun alussa. Vuoden kuluttua hän päätti siirtyä akateemisemmalle uralle. Hän opiskeli Oulun yliopistossa, ja valmistui filosofian maisteriksi (FM 1998). Abrahamsson jatkoi väitöskirjatutkijana 1998–2002. Englanninkielinen väitöskirja (2002) tarkasteli strategisen, operationaalisen ja henkilökohtaisen sitoutumisen verkostojen merkitystä ohjelmiston kehitysprosessissa. Tutkimustyö oli otsikoitu "The role of commitment in software process improvement". Hänen väitöskirja työnsä ohjaaja oli professori Samuli Saukkonen.
Työura.
Työuraansa Abrahamsson jatkoi VTT:n erikoistutkijana (2002–2005). Sitten hänestä tuli Tampereen yliopiston professori (2005–2006), VTT:n tutkimusprofessori (2006–2009), Helsingin yliopiston professori (2009–2011), Bozenin vapaayliopiston professori Italian Bolzanossa (2011–2015), Norjan teknis-luonnontieteellisen yliopiston professori Norjan Trondheimissa (2015–2017) ja edelleen Jyväskylän yliopiston professori (2017–2022). Hän vieraili johtavana tutkijana Norjassa (SINTEF, 2007–2009) ja Italiassa (Bozenin vapaayliopisto, 2008 ja Cagliarin yliopisto, 2010). Tampereen yliopiston professoriksi hän tuli vuodesta 2023 lähtien.
Melko äskettäin (2023) hän on perustanut GPT Lab -tutkimusverkoston, ja tutkii ChatGPT:n ja muiden laajojen kielimallien käyttämistä ohjelmistokehityksessä. GPT Labin päätoimipiste on Porin yliopistokeskuksessa Porissa, ja toimii myös Seinäjoen yliopistokeskuksessa Seinäjoella ja Hervannan kampuksella Tampereella. Yhteistyötä tutkimusryhmä tekee myös Ruotsissa, Norjassa, Brasiliassa ja Tansaniassa toimivien kumppanien kanssa.
Tutkijana Abrahamsson on ollut tuottelias. Hänellä oli jo yli 250 tieteellistä julkaisua (tilanne 2024) empiirisen ohjelmistotuotannon, ohjelmistotekniikan, tekoälyn etiikan, ketterän ohjelmistokehityksen, generatiivisen tekoälyn, autonomisten tekoälyjen ja teknologiamurrosten parista.
Tunnustuksia ja ulkopuolisia rahoituksia.
Ollessaan VTT:n tutkimusprofessorina Abrahamssonille myönnettiin Nokia Säätiön tunnustuspalkinto (2007, 10 000 €). Hän johti tuolloin eurooppalaista, kahdeksan valtion yhteistä FLEXI-ITEA2 -tutkimushanketta ohjelmistokehityksen nopeuttamiseksi. Abrahamsson on ketterän ohjelmistonkehityksen tienraivaajia ja kouluttajia Suomessa. Hänen tutkimusryhmänsä suunnitteli esimerkiksi mobiilisovellusten ketterää kehittämistä tukevan Mobile-D -lähestymisen. Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen Abrahamsson on ollut vuodesta 2020. 
Abrahamsson on ollut hankkimassa merkittäviä ulkopuolisia rahoituksia tutkimusverkostolleen. Esimerkiksi kesällä 2024 uutisoitiin tekoälyn haittoja ja rikollisen käytön ehkäisyä selvittävän EVIL-AI -hankkeen saamasta 1,4 miljoonan euron rahoituksesta (professoreille Henri Pirkkalainen, Pekka Abrahamsson ja Johanna Virkki). Elokuussa 2025 Abrahamssonin ja Jyväskylän yliopiston Tommi Mikkosen johtamalle, tekoälypohjainen ohjelmistonkehitysmenetelmää kehittävälle ANSE (AI Native Software Engineering) -hankkeelle myönnettiin yhteensä 2,5 miljoonan euron rahoitus.