Nikaia (Liguria)

Nikaia (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Liguriassa Italiassa tai Galliassa nykyisen Ranskan alueella. Se on kehittynyt nykyiseksi Nizzan kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.
Nikaia oli alun perin kreikkalainen siirtokunta. Myöhemmin se kehittyi tavalliseksi roomalaiseksi kaupungiksi.
Maantiede.
Nikaia sijaitsi Ligurian rannikolla Meri-Alppien juurella Paulo-joen (nyk. Paglione) suussa. Kaupungin akropoliina eli yläkaupunkina ja linnavuorena toimi oletettavasti nykyisen satamalahden länsipuolella oleva kukkula. Satama sijaitsi samalla paikalla kuin nykyisin.
Nikaia sijaitsi lähellä Gallia Narbonensiksen rajaa. Tämän vuoksi sekä siksi, että kaupunki oli Massalian siirtokunta, se luettiin varhaisina aikoina usein osaksi Galliaa, ja tämä esiintyy vielä Pomponius Melalla. Sen jälkeen kun Varus (nyk. Var) -joki tuli Gallian ja Italian rajaksi, Nikaia luettiin Italiaan, koska se sijaitsi neljä roomalaista mailia eli lähes kuusi kilometriä joesta itään. Italian kaupunkina sen mainitsevat muun muassa Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios.
Nikaian itäpuolella sijaitsi kolme antiikin lähteiden mainitsemaa luonnonsatamalahtea. Nykyinen Villefranchen lahti (Rade de Villefranche-sur-Mer) tunnettiin nimellä Portus Olivula; nykyinen Ansé des Fossés/Fossettes nimellä Anao Portus; ja nykyinen Baie de Saint-Laurent nimellä Avisio Portus.
Historia.
Nikaia oli Massalian perustama siirtokunta ja linnoitus ("epiteikhisma"). Strabonin mukaan se perustettiin rannikon suojaamiseksi barbaareilta. Nikaia ilmeisesti perustettiin vasta vuoden 260 eaa. jälkeen, sillä se ei esiinny Pseudo-Skymnoksella, jonka tieto oli todennäköisesti peräisin Timaios Tauromenionlaiselta. Varmuudella kaupunki on ollut olemassa vuonna 154 eaa. Kaupungin varhaisesta historiasta ei tiedetä käytännössä mitään, mutta myöhemminkin se vaikuttaa säilyneen Massalian alaisuudessa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Nikaieus" ().
Nikaia sijaitsi liguuriheimojen Oxybii ja Deciates rajoilla, ja joutui usein näiden barbaarien hyökkäysten kohteeksi samoin kuin läheinen Antipolis. Liguurit piirittivät kumpaakin kaupunkia vuonna 154 eaa., ja massalialaiset joutuivat pyytämään apua Roomasta. Konsuli Quintus Opimius sai liguurit pian laskemaan aseensa ja vei ison osan heidän maistaan, jotka liitettiin Massalian alueisiin.
Tämän jälkeen Nikaiasta ei juuri kuulla antiikin ajan historiassa. Se säilyi Massalian alaisuudessa vielä senkin jälkeen, kun kummatkin kaupungit tulivat osaksi Rooman valtakuntaa, ja luettiin maantieteellisesti osaksi Italiaa. Myöhemmin uusi provinssijako siirsi Nikaian eli Nicaean ja läheisen Cemenelumin osaksi Galliaa, sillä siitä tuli osa Alpes maritimaen provinssia. Näin se esiintyy Ammianus Marcellinuksella taas osana Galliaa. Myös Rooman valtakunnan lopulla ja sen jälkeen, kun kaupungista oli tullut piispanistuin, sen piispat esiintyvät Gallian prelaattien joukossa.
Nicaea ei vaikuta olleen erityisen merkittävä kaupunki Rooman keisarikaudella, ja vaikuttaa jääneen sen viereen perustetun Cemenelumin kaupungin varjoon. Nicaealla oli kuitenkin hyvä satama, minkä on täytynyt aina tuottaa sille jonkin verran vaurautta. Cemenelumin kukistumisen jälkeen Nicaeasta tuli oman Gallian osansa tärkein kaupunki. Keskiajalla kaupungista tuli osa Nizzan kreivikuntaa ("Contado di Nizza").
Rakennukset ja löydökset.
Nykyisessä Nizzassa ei ole säilynyt antiikin aikaisia jäänteitä.