tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Pixel gun 3d (videopeli)

Pixel Gun 3D on vuonna 2013 julkaistu videopeli. Se on yhdysvaltalaisen pelistudion Lightmapin kehittämä ja kyproslaisen Cubic Gamesin julkaisema.
Vuonna 2022 pelistudio Nexters osti Pixel Gun 3D:n ja Cubic Gamesin. Pelillä on yli 100 miljoonaa latausta. 
Pelaaminen.
Pixel Gun 3D on ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Siinä on yli 70 karttaa ja yli tuhat asetta. Pixel Gunissa on kaksi pelitilaa: moninpeli, jossa taistellaan muita pelaajia vastaan, kerätään aseita, hankitaan hahmonmuokkausesineitä ja pelataan kavereiden kanssa. Se vaatii internet-yhteyden. Yksinpelitilassa pelataan pelin omaa "Campaign-pelitilaa". Kampanjatilassa taistellaan NPC-hirviöitä ja boss-hahmoja vastaan. Yksinpeli ei vaadi internet-yhteyttä. 
Moninpelissä on yli yhdeksän taistelupelitilaa kuten Battle Royale, Team Fight, Deathmatch, Team Assault, Escort, Duel, Raids, Capture ja Free Play.
Moninpelissä on myös monta minipelipelitilaa kuten Glider Rush, Deadly Games, Extreme Run, Imposter, Red Light, Arena, Block Crash, Racing, Parkour Challenge, Sandbox ja Sniper Tournament.
Jewel Changi

Jewel Changi on Singaporessa, Changin kansainvälisellä lentoasemalla sijaitseva kauppakeskus ja matkakohde.
Rakennus on 37,08 metriä korkea, 200 m pitkä ja 150 m leveä. Sitä peittää toroidin muotoinen lasikatto, jonka alla on viisi kerrosta tilaa maan päällä ja toiset viisi maan alla. Kerrosalaa on yhteensä 135 700 m2, josta vähittäiskaupalle on omistettu 90 000 m2, sisäpuutarhalle ja muille nähtävyyksille 21 100 m2, lentokentän toiminnoille 19 400 m2 ja 130:n huoneen hotellille 5 200 m2. 
Jewel Changin nähtävyyksiin kuuluvat mm. IMAX-elokuvateatteri, 1 400 puuta sisältävä metsä ja 280 kauppaa tai ravintolaa. 
Jewel Changin rakentaminen maksoi 1,25 mrd Yhdysvaltain dollaria. Rakennuksen suunnitteli arkkitehti Moshe Safdie.
Rakennuksen keskellä, lentokentän Skytrain-junanradan vuoksi hieman keskipisteestä sivussa, sijaitsee 40 metriä korkea, täyden kehän muotoinen vesiputous. Se on maailman korkein sisätiloissa sijaitseva vesiputous. Vesi valuu rakennuksen katolta asti, maan tasossa sijaitsevan suppilon läpi, rakennuksen kellarissa sijaitsevaan läpinäkyvään akryylistä valmistettuun sylinteriin ja siitä vesisäiliöihin, joista se pumpataan jälleen ylös. Vesiputouksessa virtaa vettä parhaimmillaan 37 850 litraa minuutissa.
Kristian Kvakland

Kristian Kvakland (5. helmikuuta 1927 Orkdal, Norja – 2. lokakuuta 2011) oli norjalainen kuvanveistäjä. Hänen tunnetuin työnsä on pronssinen "Amanda"-patsas, joka liittyy vuosittaiseen Amanda-elokuvapalkintoon. Ensimmäinen patsas painoi 4,5 kilogrammaa, mutta myöhemmin patsaiden paino on vakiintunut 2,5 kilogrammaan. 
Kvaklandin töitä on monissa Norjan julkisissa taidekokoelmissa.
Kituskosket

Kituskosket on Virtain Kotalan kylässä sijaitseva koski, joka on suosittu kalastuskohde. Koski on Kitusjärvestä lähtevässä Vironjoessa. Kituskosket on osa Kotalan koskia.
Kituskosket on vähän yli kilometrin mittainen koskialue, joka putoaa lähes 20 metriä.
Kituskoskien luontaisia kalalajeja ovat hauki, ahven ja järvitaimen, jolla on hyvä luontainen lisääntyminen. Istutettuja lajeja ovat järvitaimen ja harjus. Luonnonvaraisella järvitaimenella on rasvaevä, joka on istutetulla leikattu pois. Vain istutettuja, alamitan 50 senttimetriä ylittäviä järvitaimenia saa ottaa.
Michael Sembello

Michael Andrew Sembello (s. 17. huhtikuuta 1954 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja, kitaristi, pianisti ja lauluntekijä. Hänet tunnetaan parhaitaan kappaleesta "Maniac", jonka hän esitti elokuvaa "Flashdance" (1983) varten. Sembello kirjoitti "Maniacin" yhdessä Dennis Matkoskyn kanssa.
Diskografia.
Singlet.
Elokuvasta "Kesärakkautta":
Albumilta "Soul Bossa Nova":
Elokuvasta "Riiviöt":
Albumilta "Without Walls":
Albumilta "Caravan of Dreams":
Albumien ulkopuolinen single:
Listamenestys.
"Bossa Nova Hotel" vietti kymmenen viikkoa Yhdysvaltain myydyimpien albumien Billboard 200 -listalla ja nousi parhaimmillaan sijalle 80.
"Maniac" vietti 22 viikkoa Yhdysvaltain myydyimpien singlejen Billboard Hot 100 -listalla ja nousi kahdeksi viikoksi listan ensimmäiselle sijalle. "Automatic Man" vietti kymmenen viikkoa samalla listalla ja nousi parhaimmillaan sijalle 34.
Hyrynsalmen kirkonkylä

Hyrynsalmen kirkonkylä on kirkonkylä ja Hyrynsalmen kunnan keskustaajama Kainuun maakunnassa. Kirkonkylä sijaitsee Hyrynsalmen reitin Emäjoen varrella, joka laskee vetensä Hyrynjärvestä Seitenjärveen. Hyrynsalmen kirkonkylän lähin kaupunki on maakuntakeskus Kajaani, joka sijaitsee maanteitse 70 kilometriä kirkonkylästä lounaaseen.
Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2021 lopussa Hyrynsalmen kirkonkylän pinta-ala oli 3,65 neliökilometriä ja väkiluku 1 172. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnanosien rajauksesta. Kirkonkylä on Hyrynsalmen ainoa taajama.
Hyrynsalmen kunnan keskiosista on löytynyt kivikautisten asuinpaikkojen jäänteitä. Tämä kertoo seudun varhaisesta asutuksesta. Pysyvämpi asutus on peräisin 1550-luvulta, jolloin savolaisia uudisasukkaita muutti seudulle. Venäläiset tuhosivat nämä asutukset 1570- ja 1580-luvuilla. Täyssinän rauhan (1595) jälkeen alueet asutettiin uudelleen vakinaisemmin. Hyrynsalmi kuului aluksi Limingan, sittemmin Paltamon seurakuntaan. Oma seurakunta siitä muodostettiin 1786. Samana vuonna valmistui Henrik Holmbomin suunnittelema Hyrynsalmen puukirkko, joka rakennettiin pohjalaisten kirkonrakentajien Jakob ja Carl Rijfin johdolla. Jatkosodan vetääntymisvaiheessa saksalaiset polttivat suurimman osan kirkonkylästä syyskuussa 1944.
Paikannimi Hyrynsalmi on esiintynyt ensimmäisiä kertoja kirjallisissa lähteissä muodossa "Hÿrÿ Salmj" (1635) ja "Hÿrÿsalmi bÿ" (1641). Paikannimi tarkoitti aluksi Hyrynjärven ja Salmijärven välistä salmea, joka nykyään tunnetaan Tiikkajansalmena, ja joka esiintyy vuoden 1650 kartassa nimellä Luasalm. Paikannimi Hyrynsalmi johtuu Hyrynjärvestä, joka mainitaan Paltamon kylänä vuonna 1577 muodossa "Hyrijerffui". 1630-luvulta lähtien kylän nimeksi vakiintui Hyrynsalmi. Salmi lienee pohjalaisten eränkävijöiden perua; Hyryn sukua on 1500-luvulla ollut muun muassa Limingassa ja Temmeksellä. 
Hyrynsalmen kirkonkylässä sijaitsevat kirkon ohella muun muassa kunnantalo, samassa rakennuksessa toimiva Hyrynsalmen kirjasto, Hyrynsalmen yhtenäiskoulu, ja Hyrynsalmen terveysasema. Kirkonkylän poltossa (1944) säilynyt Hyrynsalmen rautatieasema kuuluu Hyrynsalmen kirkon tavoin Museoviraston valtakunnallisesti merkittäväksi luokittelemiin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin (RKY). Rautatieaseman rakennuksessa toimii museoyhdistyksen ylläpitämä kesäkahvila.
Floing (Ardennes)

Floing on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee Maas-joen varrella, aivan Sedanin kaupungin pohjoispuolella.
Floing on joutunut kahden suuren taistelun näyttämöksi. Saksan–Ranskan sodan päättänyt Sedanin taistelu käytiin täällä 1. syyskuuta 1870. Floingissa oli saksalaisten puolustusasemat joita vastaan ranskalaisten kenraali Margueritte hyökkäsi Chasseurs d'Afrique -ratsuväkidivisioonansa kanssa. Hyökkäys oli ohi muutamassa tunnissa, ja siinä sai surmansa kenraalin lisäksi yli tuhat sotilasta vihollisen tulituksessa. Ranska antautui heti taistelun jälkeen. Kunnassa on taistelusta muistona kenraali Margueritten patsas, Chasseurs d'Afrique -ratsuväkidivisioonan muistomerkki sekä Le Chêne Brisé -muistomerkki taistelussa kuolleiden muistolle. 
Toisessa maailmansodassa käytiin Sedanin taistelu toukokuussa 1940 saksalaisten hyökkääjien ja puolustavien ranskalaisten kesken. Vuorokauden kestäneiden taistelujen jälkeen saksalaiset joukot onnistuivat ylittämään Maas-joen. Floingin kansalliseen sotilashautausmaahan on haudattuna 1 950 ranskalaista ja kaksi hollantilaista sotilasta. Kaatuneet ovat pääosin kaatuneet Sedanin taistelussa. Hautausmaalle haudattiin vuosina 1961-1964 muualle Ardenneille haudattuja sotilaita.
Kotalan kosket

Kotalan kosket on Virtain Kotalan kylässä sijaitseva useamman kosken muodostama luonto- ja kalastuskohde, jota hallinnoi koskitoimikunta. Alueeseen kuuluvat Kitusjärvestä laskevassa Vironjoessa olevat Kituskosket, Mustakoski ja Rekankoski sekä Jyrkeejärvestä Vehmasjärveen laskevassa joessa olevat Koskelankoski ja Vehmaskoski.
Kitusten rantametsä on suojeltua aarnimetsäaluetta, jossa kiertää luontopolku. 
Kotalan koskien luontaisia kalalajeja ovat järvitaimen, hauki ja ahven ja istutettuja lajeja ovat järvitaimen ja harjus. Luonnonvaraisella järvitaimenella on rasvaevä, joka on istutetulla leikattu pois. Vain istutettuja, alamitan ylittäviä järvitaimenia saa ottaa.
Historia.
Kotalan kosket pysyivät luonnontilaisena 1890-luvulle saakka. Silloin suuret puutavarayhtiöt aloittivat puutavaraostot lähialueiden metsistä ja samalla puutavarauitot koskissa. Uittoa varten koskea perattiin siirtämällä kiviä kosken reunamille, ja näin syntyi uittoränni koskiuoman keskelle.
Uitot Kotalan koskissa loppuivat vuonna 1957. Koskien kalataloudellinen kunnostushanke käynnistyi vuonna 1983, jolloin Virtain kaupunki teki siitä aloitteen maa- ja metsätalousministeriölle. Hanke saatiin lopulta toteutettua vuonna 1995, jolloin kosket "entisöitiin" ja luotiin edellytykset kalojen luontaiselle lisääntymiselle ja kasvamiselle.
Papuanhaikara

Papuanhaikara ("Zonerodius heliosylus") on haikaroihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Uudesta-Guineasta.
Koko ja ulkonäkö.
Papuanhaikara voi kasvaa 65–71 cm pitkäksi. Ruumiinrakenteeltaan laji on tukevahko. Nokka on pitkä. Nokihaikaran päälaki on musta ja pää, kaula ja rinta tumman ruskeat ja mustaraitaiset. Väri vaalenee vatsaa kohden. Silmienympärys on keltainen tai vihertävä. Papuanhaikaran selkä ja siivet ovat tummanrukean ja mustan raidoittamat. 
Levinneisyys ja elintavat.
Papuanhaikaraa tavataan Uudesta-Guineasta ja läheisiltä Arun ja Salawatin saarilta. Lajin elinympäristöä ovat soiset ja jokivarsien metsät. Lintu on peto ja syö esimerkiksi kaloja, äyriäisiä ja hyönteisiä. Kannan kooksi arvioidaan alle 10 000 yksilöä ja luokitellaan silmälläpidettäväksi. Kantaa uhkaa elinympäristön häviäminen hakkuiden vuoksi.
Ilpo Kaukoranta

Ilpo Kaukoranta (s. 20. elokuuta 1945 Isojoki) on suomalainen yleisurheiluvalmentaja, joka pitää yllä Etelä-Pohjanmaan yleisurheilutilastoja. Hän asuu Kristiinankaupungissa ja on jäänyt eläkkeelle liikunnanopettajan työstä.
Kaukoranta on mukana Etelä-Pohjanmaan yleisurheilutoiminnassa. Hän on valmentanut urallaan muun muassa moukarinheittäjä Merja Korpelaa ja kymmeniä muita yleisurheilijoita. Vuonna 2018 hän sai SUL:n elämäntyöpalkinnon.
Tiisijärvi

Tiisijärvi on Lapualla sijaitseva järvi. Järvessä sijaitsee yksi saari, Aittosaari.
Mick Gordon

Michael John Gordon (s. 9. heinäkuuta 1985 Mackay, Queensland, Australia) on australialainen säveltäjä. Hänet tunnetaan etenkin videopelimusiikin säveltäjänä. Hän on tehnyt musiikkia esimerkiksi "Need for Speed"-, "Wolfenstein"- ja "Doom"-sarjojen videopeleihin.
Yrjö (Tanskan prinssi)

Yrjö, Tanskan prinssi (, ; 23. huhtikuuta 1653 – 28. lokakuuta 1708) oli Ison-Britannian kuningattaren Annan aviomies.
Elämä ja ura.
Yrjö oli Tanskan kuninkaan Fredrik III:n ja Sofie Amalie von Braunschweig-Calenbergin poika ja Tanskan kuninkaan Kristian V:n veli. Nuoruudessaan hän matkusti Ranskassa, Italiassa ja Saksassa ja sai jonkin verran sotilaskoulutusta ja palveli Skoonen sodassa. Vuonna 1674 hänet yritettiin saada Puolan kuninkaaksi, mutta hänen vastenmielisyytensä katolilaisuutta kohtaan johti suunnitelman kariutumiseen. Englantiin vuonna 1681 tehdyn alustavan vierailun jälkeen hän avioitui 28. heinäkuuta 1683 Englannin kuningas Jaakko II:n nuoremman tyttären Annan kanssa ja asui sen jälkeen Englannissa. Katolisen Jaakon syrjäyttäneen "mainion vallankumouksen" jälkeen Yrjöstä tehtiin Kendalin kreivi ja Cumberlandin herttua vuonna 1689, ja vuonna 1702 puolisonsa valtaannousun jälkeen generalissimus ja laivastosta vastannut Lord High Admiral, vaikkei hänellä ollut todellista vaikutusvaltaa. Whig-puolue arvosteli hänen asemaansa laivaston johdossa.
Yrjö teki hyvän henkilökohtaisen vaikutuksen Englannin hovissa, mutta avioliitto oli silti epäsuosittu Englannissa sulhasen kotimaan hovin ranskalaisen suuntauksen vuoksi. Anna ja Yrjö olivat kuitenkin luonteiltaan sopusoinnussa ja arvostivat yhteistä rauhallista kotielämää. Avioliittoa varjosti kaikkien heidän lastensa varhainen kuolema. Yrjö ei juurikaan osallistunut julkiseen toimintaan. Uskonnoltaan Yrjö pysyi luterilaisena, ja yleisesti ottaen hänen ominaisuutensa tekivät hänestä pikemminkin hyvän aviomiehen kuin sotilaan tai valtiomiehen. Hän oli lihava, juomiseen taipuvainen ja kärsi vakavasti astmasta. Yrjö oli Royal Societyn jäsen, ja vaikuttaa siltä, että hän oli kiinnostunut merenkulusta ja siihen liittyvistä tieteistä. 
Prince Georgen piirikunta Yhdysvaltojen Virginian osavaltiossa on nimetty Yrjön mukaan.
Markku Ryynänen

Markku Ryynänen (s. 1. helmikuuta 1971) on iisalmelainen kansantanssinopettaja. Hän on voittanut monia kulttuuripalkintoja, kuten vuoden 2016 Iisalmen Kulttuuripalkinnon. Ryynänen oli myös mukana vuonna 2023 Savon Tähtigaalassa, ja hän voitti sen yhdessä Sari Tenhusen kanssa. Ryynänen harrastaa myös musiikkia. Hän on mukana monessa pienessä yhtyeessä.
Hallela

Hallela on kylä Sauvon kunnassa Varsinais-Suomessa. Kylä sijaitsee Sauvon pohjoisosassa noin kilometrin päässä kunnan keskustaajamasta.
Hallelan kylä rajautuu pohjoisessa Kirkonkylän ja Vähäkylän kyliin. Länsi- ja eteläpuolelta kylän aluetta rajaa Kallenmäen kautta Sauvo-Kemiöntielle kulkeva tie. Kylän läpi virtaava Sauvonjoki jakaa kylän keskivaiheilla olevan peltoalueen kahtia. Kylän reunamat ovat metsäisiä ja kallioisia. Kylän asutus jakautuu kylän itä- ja länsipäihin niin, että kylän kaksi kantataloa Karasti ja Uusitupa sijaitsevat kylän itäreunalla.
Historia.
Arkeologisten löytöjen perusteella kylän alueella olisi ollut asutusta jo rautakaudella, ja Hallelasta on löydetty myös viikinkiaikainen, noin vuosilta 900–1050 peräisin oleva keihäänkärki. Keskiajalla kylä on kuulunut Timperlän jakokunnan kantakyliin ja siis syntynyt viimeistään 1200-luvun alussa. Jo keskiajalla Hallelassa oli rälssitila, joka vuonna 1405 peruutettiin kruunulle Rötger Ingessonilta. Pian siitä tuli Djäkn-suvun rälssiä. Vuonna 1490 Sten Sture vanhempi, joka oli ostanut tilan, lahjoitti sen Naantalin luostarille. Tila jaettiin kahdeksi tilaksi, jotka uskonpuhdistuksen yhteydessä siirtyivät kruunulle. 1560-luvulla ne lahjoitettiin Ivar Månsson Stiernkorsille. 1680-luvulla tilat peruutettiin jälleen kruunulle, mutta ne siirtyivät sitten Christer Carpelanin elinikäisrälssiksi. Carpelanin kuoltua toinen tiloista osoitettiin 1690-luvulla Sauvon emäpitäjän kappalaisen puustelliksi. Toinen tiloista taas tuli katselmuskirjurin puustelliksi. Molemmat tilat säilyivät kruununmaana ja puustelleina aina Ruotsin vallan ajan loppuun saakka.
Vuosina 1772–1773 kylässä toimitettiin isojako. Tuolloin kylässä sijaitsivat Nedergårdin ja Upgårdin kantatilat, jotka sijaitsivat nykyisillä paikoillaan. Nykyään ne ovat nimeltään Uusitupa ja Karasti. Kylän pellot levittäytyivät näiden kantatilojen länsi- ja pohjoispuolella. Kyläteiden linjaus poikkesi nykyisistä linjauksista.
David Kisiel

David Kisiel (s. 4. lokakuuta 1997 Phoenix) on yhdysvaltalainen lentopalloilija. 
Ura.
Kisiel pelaa hakkurina Lentopallon Mestaruusliiga ja CEV-cup Kisiel aloitti ammattilaisuransa vuonna 2021 hollantilaisessa VC Limacissa. Kisiel auttoi Hollannin joukkuetta nousemaan ensimmäiselle sijalle B-poolissa. Kaudeksi 2022–2023 hän liittyi Savo Volley -seuraan.
Barcelonan junioriakatemia

FC Barcelonan jalkapallon junioriakatemia eli La Masia on FC Barcelonan omistama jalkapalloakatemia 14–18 vuotiaille. Akatemia sijaitsee Barcelonassa.
Kuuluisia La Masiasta valmistuneita.
• Lionel Messi
• Andres Iniesta
• Xavi Hernandez
• Carles Puyol
• Gerard Pique
• Lamine Yamal
• Sergio Busquets
• Victor Valdes
• Pau Cubarsi
• Pablo Gavi
• Fermin Lopez
• Dani Olmo
Kristen

Kristen on etunimi, joka voi olla naisen tai miehen nimi. Suomessa se on ollut vuoteen 2025 mennessä virallisena etunimenä noin 100–110 naisella ja hieman alle 100 miehellä.
Skandinaviassa Kristen tunnetaan miehennimenä. Se on Kristianin vanha rinnakkaismuoto, joka on esiintynyt jo 1500-luvulla kirjoitusasussa "Christen". Ruotsin ja norjan kielessä sana "kristen" tarkoittaa kristittyä.
Naisennimi Kristen on puolestaan muunnos Kirstenistä, Kristinasta ja Kristinestä. Nimeä on käytetty erityisesti Yhdysvalloissa, missä se on yleistynyt 1960-luvulta alkaen.
Nimipäivä.
Kristenillä on Norjassa nimipäivä 14. toukokuuta.
Harju (Sauvo)

Harju () on kylä Sauvon kunnassa Varsinais-Suomessa. Kylä sijaitsee Sauvon koillisosassa noin kahdeksan kilometrin päässä keskustaajamasta.
Harjun kylä rajautuu Korpelan, Järvenkylän, Mariken, Isosilkkilän ja Vähäsilkkilän kyliin. Kylässä on vain muutama tila, ja kapea Harjuntie kulkee sen halki.
Historia.
Harjun eli aiemmin Sådabölen kylä oli ruotsalaisen oikeuden kylä ja siis perustettu 1200–1300-lukujen aikana. Sådabölen yksinäistila päätyi keskiajan aikana Turun tuomiokirkon omistukseen. uskonpuhdistuksen yhteydessä tila siirtyi kruunulle ja annettiin vuonna 1576 Clas Åkessonille pantiksi. 1500-luvun loppuun mennessä tila palautui kruunulle, ja 1640-luvulla se toimi ratsutilana. 1680-luvulla siitä tehtiin rustholli numero 56.
Vuonna 1774 kylässä suoritettiin isojako. Tuolloin kylän yksinäistilalla oli kaksi erillistä talon tonttia ja kylätontin tuntumassa kohosi tuulimylly.
Ristijärven kirkonkylä

Ristijärven kirkonkylä on kirkonkylä ja Ristijärven kunnan keskustaajama Kainuun maakunnassa. Kirkonkylä sijaitsee Hyrynsalmen reitin Emäjoen varrella ja Ristijärven etelärannalla. Ristijärven kirkonkylän lähin kaupunki on Kajaani, joka sijaitsee maanteitse 42 kilometriä kirkonkylästä lounaaseen. 
Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2021 lopussa Ristijärven kirkonkylän pinta-ala oli 2,24 neliökilometriä ja väkiluku 508. Kirkonkylä on Ristijärven ainoa taajama. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnanosien rajauksesta.
Paikannimi Ristijärvi on esiintynyt alkuaan järveä tarkoittavana sanana kirjallisissa lähteissä ensimmäisiä kertoja muodoissa "Risti iärfuen niemi" (1555), "Risti wesj" (1569) ja "Ristierffui" (1570). Nimi viittaa järven muotoon - Koirasalmesta tarkasteltuna järvi on nelihaarainen.
Vuonna 1786 perustettuun Hyrynsalmen seurakuntaan liitettiin tuolloin myös Ristijärven seutu. Vuonna 1804 Ristijärvestä tuli kappeliseurakunta. G. af Sillénin suunnittelema Ristijärven kirkko valmistui 1807. Väkiluku kasvoi merkittävästi 1800-luvulla. Itsenäiseksi seurakunnaksi Ristijärvi erotettiin periaatteessa vuonna 1898; käytännössä ero toteutui 1923. 
Ristijärven kirkonkylässä sijaitsevat kirkon ohella muun muassa kunnantalo, samassa rakennuksessa toimiva Ristijärven kirjasto, Ristijärven keskuskoulu (luokka-asteet 0-9 eli esiopetuksesta yläkouluun), monitoimikeskus Virtaala ja Ristijärven terveysasema.
Jaana Haapasalo

Jaana Haapasalo (s. 1960) on suomalainen psykologi ja psykologian tohtori. Hänellä on dosentin arvo oikeus- ja kriminaalipsykologian alalta Turun yliopistosta ja psykologian, erityisesti oikeus- ja kriminaalipsykologian alalta Itä-Suomen yliopiston yhteiskuntatieteellisestä tiedekunnasta. Haapasalo on toiminut Salon seudun ammattiopiston psykologina maaliskuusta 2022 lähtien, aluksi Salon kaupungin palveluksessa ja vuoden 2023 alusta lukien Varsinais-Suomen hyvinvointialuen palveluksessa.
Haapasalo valmistui Turun yliopiston valtiotieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1983 valtiotieteen kandidaatiksi ja maisteriksi. Myöhemmin Haapasalo suoritti myös rikosoikeuden opintoja Turussa. Psykologian lisensiaatin tutkinnon hän suoritti Jyväskylän yliopistossa vuonna 1989 ja väitteli siellä psykologian tohtoriksi vuonna 1992, väitöskirjan nimi on "Psychopathy as a descriptive construct of personality among offenders" (”Psykopatia rikoksentekijöiden persoonallisuutta kuvaavana konstruktiona”). Hänellä on sekä laillistetun psykologin (1994) että nimikesuojatun psykoterapeutin pätevyys (2010). Haapasalo on suorittanut ammatillisen opettajankoulutuksen Jyväskylän ammattikorkeakoulussa vuonna 2011.
Kunnallispolitiikassa.
Haapasalo on toiminut 2000-luvun alussa kaupunginvaltuutettuna Jyväskylässä ensin vasemmistoliiton ja sittemmin sitoutumattomana kommunistien riveissä. Vuoden 2017 kunnallisvaaleissa hänet valittiin Salon kaupunginvaltuutetuksi vasemmistoliiton listalta. Haapasalo erosi vasemmistoliiton valtuustoryhmästä jo ennen valtuustokauden alkua ja perusti yhden hengen valtuustoryhmän. Haapasalo oli Keski-Suomen maakuntavaltuuston jäsen kaudella 2001–2004.
La Neuville-en-Tourne-à-Fuy

La Neuville-en-Tourne-à-Fuy on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 20 kilometriä Rethelin kaupungista etelään.
Kunnan keskustassa oleva Saint Nicairen kirkko on rakennettu 1400- ja 1500-luvuilla, ja sitä laajennettiin 1700-luvulla. Keskustan laitamalla on saksalaisten sotilashautausmaa, jonne on haudattu lähes kaksi tuhatta ensimmäisessä maailmansodassa kaatunutta.
Let 3

Let 3 on kroatialainen yhtye. Se on perustettu Rijekassa vuonna 1987. He edustivat Kroatiaa Eurovision laulukilpailussa 2023 Liverpoolissa kappaleella Mama šč!. He sijottuivat kilpailussa sijalle 13.
Denis Kusý

Denis Kusý (s. 8. elokuuta 1997 Praha, Tšekki) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Joensuun Kiekko-Pojissa. Hän on pelipaikaltaan laitahyökkääjä.
Aijā

Aijā () on latvialaisen indie rock -yhtyeen Sudden Lightsin kappale. Yhtye edusti Latviaa Eurovision laulukilpailussa 2023 Liverpoolissa voitettuaan Latvian euroviisukarsinnan "Supernova 2023". Kappale kilpaili ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui yhdenneksitoista ja täten karsiutui finaalista.
Rihards Cimermanis

Rihards Cimermanis (s. 22. maaliskuuta 1993 Riika, Latvia) on latvialainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue HK Zemgale/LLU:ssa. Hän on pelipaikaltaan maalivahti.
Sudden Lights

Sudden Lights on latvialainen indie rock -yhtye, perustettu vuonna 2012 Riiassa. Yhtye edusti Latviaa vuoden 2023 Eurovision laulukilpailussa kappaleella Aijā.
Edgars Dīķis

Edgars Dīķis (s. 16. lokakuuta 1991 Riika, Latvia) on latvialainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue HK Zemgale/LLU:ssa. Hän on pelipaikaltaan puolustaja ja toimii joukkueen kapteenina.
Steve Toussaint

Steve Toussaint (s. 22. maaliskuuta 1965 Birmingham, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläinen näyttelijä. Hän on näytellyt sekä televisiosarjoissa, elokuvissa että teatterissa. Hänet tunnetaan parhaiten Corlys Velaryonin roolista yhdysvaltalaisessa televisiosarjassa "House of the Dragon" (2022–).
Elämä.
Toussaint'n vanhemmat olivat barbadoslaisia. Hän syntyi Birminghamissa ja kasvoi Lontoossa. Hän opiskeli politiikan tutkimusta Sussexin yliopistossa.
Vesiliikuntakeskus Kaukavesi

Vesiliikuntakeskus Kaukavesi on Kajaanin kaupungin omistama uimakeskus. Vesiliikuntakeskuksessa on vesiliukumäkiä, lasten allas, lämminvesiallas, hyppyaltaat, kilpa-allas ja kuntosali. Kaukavesi sijaitsee aivan Kajaanin keskustan vieressä Kajaanijoen varressa.
Kuntosali.
Kaukaveden Vesiliikuntakeskuksen kuntosali on esteetön. 
Kuntosalin laitteisto:
Muut palvelut.
Vesiliikuntakeskusessa on myös Kaukaveden kahvio, jonka toiminnasta vastaa Kajaanin Mamselli. Keskussa on myös kunnon kokoustilat.
Statilia Messalina

Statilia Messalina (n. 35 – n. 69) oli Rooman keisari Neron kolmas vaimo. 
Elämäkerta.
Statilia Messalinan taustoista ei ole juurikaan tietoa. Hän syntyi vuonna 35 tai sen tienoilla. Suetoniuksen mukaan hän oli Titus Statilius Tauruksen, kenraalin ja konsulin, lapsenlapsenlapsenlapsi. 
Hän oli monta kertaa naimisissa ennen Neroa. Hänen neljäs aviomiehensä oli konsuli Marcus Julius Vestinus Atticus, jolle hän saattoi synnyttää pojan. Vuoden 65 tienoilla hänestä tuli Neron rakastajatar. Keisarin toisen vaimon Poppaea Sabinan kuoleman jälkeen Vestinus Atticus joutui tekemään itsemurhan vuonna 66, jotta Nero saattoi mennä naimisiin Statilian kanssa. Statilia Messalina piti melko matalaa profiilia julkisuudessa. Neron kuoleman jälkeen keisari Otho lupasi mennä naimisiin hänen kanssaan mutta teki itsemurhan vuonna 69. Messalinan elämästä tämän jälkeen ei juuri ole tietoa.
Rakel Surlien

Rakel Surlien (10. helmikuuta 1944 Drammen – 29. heinäkuuta 2025) oli norjalainen juristi ja keskustapoliitikko. Hän toimi Norjan ympäristöministerinä vuosina 1983–1986.
Tore Austad

Tore Austad (8. huhtikuuta 1935 Skedsmo – 21. tammikuuta 2025) oli norjalainen Høyren poliitikko. Hän istui suurkäräjillä vuosina 1977–1989 sekä toimi Norjan kirkko- ja opetusministerinä 1981–1983. Austad oli norjan kielen professori Chicagon yliopistossa 1964–1966.
Otatähkähäntä

Otatähkähäntä ("Achyranthes aspera") on revonhäntäkasvien heimoon kuuluva kasvilaji.
Otatähkähäntä on monivuotinen ruohovartinen kasvi, joka kasvaa 1,2 m korkeaksi. Sen 10–30 cm pitkä tähkämäinen kukinto on aluksi pystyssä mutta taipuu alaspäin kukkien auetessa.
Se kasvaa joutomailla kaikkialla tropiikissa, ja sitä on käytetty lääkekasvina.
Gullruten

Gullruten on norjalainen televisioalan palkinto, joka on jaettu useassa kategoriassa vuodesta 1998. Palkintogaalan järjestävät Norjan elokuva- ja televisiotuottajien yhdistys, NRK, TV 2, TV Norge sekä TV3. 
Kategoriat.
Lähde:
Apremont (Ardennes)

Apremont on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee Aire-joen varrella, noin 33 kilometriä Vouziers’n kaupungista kaakkoon.
Kunnan alueella on Apremontin saksalainen sotilashautausmaa, jonne on haudattu 1 111 ensimmäisessä maailmansodassa kaatunutta. Hautausmaa perustettiin marraskuussa 1915 Argonnen metsissä kuolleille sotilaille. Hautausmaalla on Landwehrin 27. rykmentin muistomerkki.
Rohtojasmiini

Rohtojasmiini ("Jasminum officinale") on oliivipuukasveihin kuuluva kasvilaji.
Rohtojasmiinin kasvutapa on köynnösmäinen, lehdet tummanvihreät ja valkoiset kukat kasvavat terttuina.
Rohtojasmiinin luonnollinen levinneisyysalue ulottuu Kaukasukselta Kiinan keskiosiin. Se on levinnyt ihmisen mukana Välimerelle, Portugaliin ja Britanniaan asti.
Tammiteurikka

Tammiteurikka ("Teucrium chamaedrys") on huulikukkaiskasveihin kuuluva kasvilaji.
Se on tiiviskasvuinen pieni pensas, 25–30 cm korkea. Ruusunpunaiset kukat kukkivat keskikesällä.
Kuggom

Kuggom on kylä ja taajama Loviisan kaupungissa. Se sijaitsee Loviisan keskustan pohjoispuolella. Siellä oli vuoden 2021 lopussa 270 asukasta ja sen pinta-ala on 3,23 km². Kuggomissa sijaitsee Perinnekeskus Kuggom, joka toimi vuodesta 1905 alkaen aina vuoteen 2014 kansanopistona ("Östra Nylands folkhögskola"). Siellä opetetaan edelleen veneenrakennusta. Se toimii myös juhla- ja majoitustilana.
Queen of Kings

Queen of Kings () on norjalais-italialaisen laulajan Alessandran kappale, joka julkaistiin 9. tammikuuta 2023. Alessandra osallistui kappaleella vuoden 2023 Melodi Grand Prixiin ja voitti kilpailun. Täten hän edusti kappaleella Norjaa vuoden 2023 Eurovision laulukilpailussa Liverpoolissa. Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 268 pistettä ja sijoittui viidenneksi.
Fabien Frankel

Fabien Joseph Frankel (s. 6. huhtikuuta 1994, Lontoo, Britannia) on brittiläinen näyttelijä. Hänellä on ollut ritari Criston Colen rooli yhdysvaltalaisessa televisiosarjassa "House of the Dragon".
Elämä.
Fabien Frankelin isä oli britannianjuutalainen näyttelijä Mark Frankel, joka kuoli moottoripyöräonnettomuudessa vuonna 1996 Fabienin ollessa kaksivuotias. Frankelin äiti on ranskalainen Caroline Besson. 
Fabien Frankel valmistui London Academy of Music and Dramatic Art -draamakoulusta vuonna 2017.
Vesna (yhtye)

Vesna on tšekkiläinen folk-yhtye, joka on perustettu vuonna 2016 Prahassa.
Voitettuaan Tšekin euroviisukarsinnan helmikuussa 2023, yhtye edusti Tšekkiä kappaleella "My Sister's Crown" vuoden 2023 Eurovision laulukilpailussa Liverpoolissa sijoittuen finaalissa kymmenenneksi.
Gottfried V

Gottfried V, Anjoun kreivi (; 24. elokuuta 1113 – 6. syyskuuta 1151), lisänimeltään Plantagenet, oli Englannin Plantagenet-kuninkaiden kantaisä.
Elämä.
Gottfried oli Anjoun ja Mainen kreivin Fulk V:n ja Mainen Erenburgan poika. Häntä kutsutaan myös nimellä "le Bel" ("komea"), ja hän sai kertomuksen mukaan Plantagenet-nimen tavastaan pitää lakkinsa päällä hernekasvin ("genêt") oksaa. Vuonna 1127 hänestä tehtiin ritari, ja 2. kesäkuuta 1129 hän meni naimisiin Matilden kanssa, joka oli Englannin kuningas Henrik I:n tytär ja pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Henrik V:n leski. Muutaman kuukauden kuluttua hän peri isänsä, joka luopui kreivikunnastaan siirtyessään lopullisesti Jerusalemin kuningaskuntaan, jossa hänestä tuli lopulta kuningas. Gottfriedin hallintovuosiin kuuluivat Anjoun kapinallisten paronien alistaminen ja Normandian valloittaminen, jota hän hallitsi herttuana, kunnes luovutti sen pojalleen Henrikille (myöhemmin Englannin kuningas Henrik II) vuonna 1150. Vuonna 1151 palatessaan Montreuil-Bellayn piirityksestä Gottfried vilustui kylvettyään Loir-joessa Château-du-Loirissa ja kuoli 7. syyskuuta. Hänet haudattiin Le Mansin katedraaliin. Vaimonsa Matilden kanssa hänellä oli kolme poikaa: Henrik, josta tuli myöhemmin Englannin kuningas Henrik II, Gottfried VI ja Vilhelm.
My Sister’s Crown

My Sister’s Crown () on tšekkiläisen yhtyeen Vesnan kappale, joka julkaistiin 30. tammikuuta 2023. Vesna osallistui kappaleella Tšekin euroviisukarsintaan "ESCZ 2023" -kilpailuun. Täten yhtye edusti kappaleella Tšekkiä vuoden 2023 Eurovision laulukilpailussa Liverpoolissa. Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 129 pistettä ja sijoittui kymmenenneksi.
Eaea

Eaea on espanjalaisen laulajan Blanca Paloman kappale, joka julkaistiin 20. joulukuuta 2022. Blanca Paloma osallistui kappaleella vuoden 2023 "Benidorm Festiin". Hän voitti kilpailun 169 pisteellä, ja siten hän pääsi edustamaan Espanjaa vuoden 2023 Eurovision laulukilpailussa Liverpoolissa. Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 100 pistettä ja sijoittui seitsemänneksitoista.
Lähteet.
Pensasportulakat

Pensasportulakat ("Portulacaria") on kaktiokasveihin kuuluva eteläafrikkalainen kasvisuku. Siihen kuuluu seitsemän lajia, jotka ovat pensasmaisia, puuvartisia mehikasveja. Pensasportulakkoja esiintyy Keniassa, Mosambikissa, Angolassa, Namibiassa, Swazimaassa ja Etelä-Afrikassa.
Pensasportulakkoihin on 2010-luvulla yhdistetty vahioiden ("Ceraria") suku.
Loviisan keskustaajama

Loviisan keskustaajama (vuosina 1745-1752 nimellä "Degerby") on Loviisan kaupungin kuntakeskus ja hallinnollinen keskustaajama Uudenmaan maakunnan itäosassa. Loviisan keskustaajama sijaitsee Suomenlahden pohjoisrannikolla, Loviisanjoen laskukohdan Loviisanlahden pohjukassa. Loviisasta on maanteitse Porvooseen noin 40 km, Kotkaan 45 km ja maakuntakeskus Helsinkiin 90 kilometriä.
Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan vuoden 2021 lopussa Loviisan keskustaajaman pinta-ala oli 12,88 neliökilometriä ja väkiluku 6 893. Loviisan keskustaajama on kaupungin ainoa taajama. Tilastollinen taajamarajaus voi poiketa virallisesta kunnanosien rajauksesta.
Ruotsin kuningas Fredrik I perusti kaupungin Pernajan pitäjän Degerbyn ratsutilan maille. Uuden kaupungin nimi oli aluksi sijannista johtuva "Degerby". Ruotsin seuraava kuningas Aadolf Fredrik kävi kaupungissa tarkastusmatkalla vuonna 1752. Tällöin kaupunki sai uuden nimen Loviisa () kuningatar Lovisa Ulrikan kunnioittamiseksi.
Pikkukarvakko

Pikkukarvakko eli ehytlehtivillakko ("Tephroseris integrifolia", syn. "Senecio integrifolius") on monivuotinen villakoiden lähisukuinen asterikasvilaji. Lajia esiintyy luonnonvaraisena Euroopassa, Aasian länsi- ja pohjoisosassa, Japanissa ja Alaskassa.
Laji on jaettu yhteen muunnokseen ja 13 eri alalajiin, joista suomeksi nimettyjä ovat tyyppialalaji etelänpikkukarvakko (subsp. "integrifolia") ja levinneisyydeltään subarktinen pohjanpikkukarvakko (subsp. "tundricola"). Pohjoismaissa etelänpikkukarvakkoa esiintyy Tanskassa ja Ruotsin Skånessa, pohjanpikkukarvakkoa hyvin harvinaisena Koillis-Norjan Varangissa. Pikkukarvakko ei Suomessa esiinny luonnonvaraisena vaan laji on viljelykasvi tai korkeintaan puutarhassa levinnyt karkulainen.
Lännenarnikki

Lännenarnikki ("Arnica chamissonis") on arnikeihin kuuluva monivuotinen asterikasvilaji. Se kasvaa 30–90 senttimetriä korkeaksi. Varsi on pysty, haaraton, lehdekäs ja karvainen. Mykeröt ovat suuret, 4–5 cm leveät, keltakukkaiset, kielimäiset laitakukat ovat vaaleankeltaiset. Laji muistuttaa etelänarnikkia ("A. montana").
Lännenarnikki kasvaa alkuperäisenä Kanadassa, Alaskassa ja Yhdysvaltojen länsipuoliskolla. Kasvi on myös tulokas Euroopassa, ja esiintyy ainakin Ruotsissa, Suomessa ja Itävallassa. Suomessa lännenarnikki on hyvin harvinainen uustulokas Länsi-Uudellamaalla, mutta luokiteltu luonnonvaraisena vakiintuneeksi.
Adria Arjona

Adria Arjona Torres (s. 25. huhtikuuta 1992, San Juan, Puerto Rico, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Hänen isänsä on guatemalalainen laulaja-lauluntekijä Ricardo Arjona.
Huiskilopietaryrtti

Huiskilopietaryrtti eli huiskilopäivänkakkara ("Tanacetum corymbosum") on pietaryrtteihin kuuluva monivuotinen asterikasvilaji. 
Huiskilopietaryrtti kasvaa 30–120 senttimetriä korkeaksi. Sen varsi haaroo yläosasta runsaasti ja muodostaa huiskilomaisen mykeröstön. Kasvin mykeröt ovat ahopäivänkakkaraa ("Leucanthemum vulgare") muistuttavia ja 2,5–5 cm leveitä. Kielimäiset laitakukat ovat valkoisia ja kehräkukat keltaisia.
Huiskilopietaryrtti kasvaa alkuperäisenä Euroopassa, Länsi-Aasiassa ja Luoteis-Afrikassa. Laji esiintyy Pohjoismaissa harvoin uustulokkaana Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa, yleensä villiytyneenä koristekasvina. Suomessa se on luokiteltu korkeintaan puutarhojen sisällä leviäväksi viljelykarkulaiseksi, mutta ei luonnonvaraiseksi.
Urhoollisuuden ritarikunta (Ukraina)

Urhoollisuuden ritarikunta () on ukrainalainen kunniamerkki, joka on perustettu 21. elokuuta 1996 presidentti Leonid Kutšman käskystä. Ritarikunnan tunnukset on suunnitellut ukrainalainen taiteilija Mykola Lebid. Ritarikunta korvasi Urhoollisuuden tähti- ja Urhoollisuuden risti -mitalit.
Kunnianosoitusta jaetaan kolmessa luokassa:
Unelmointi

Unelmointi tai päiväuni tarkoittaa ihmisen ajatusten virtaa hänen ollessaan valveilla. Unelmoivan ihmisen ajatukset harhailevat joko tarkoituksellisesti tai spontaanisti pois siitä, mitä hän on sillä hetkellä tekemässä.
Useimmat päiväunet ovat realistisia mutta vaeltelevia ajatuksia, jotka liittyvät henkilön omaan elämään. Päiväunet voivat myös olla mielikuvituksellisia tapahtumia, kuten suuria saavutuksia, sankaritekoja, jännittäviä karkaamisia, urheilullisia tai yliluonnollisia urotöitä, rakkaus- tai seksiseikkailuja, poikkeuksellisia itseluottamuksen osoituksia tai epätodennäköisiä väkivaltatekoja.
Monet päiväunet liittyvät henkilön tavoitteisiin ja käsittelevät keskeneräisiä asioita. Monesti unelmoinnin käynnistää jokin tällaisen tavoitteen mieleen tuova ärsyke, joka voi olla ulkoinen tai omista ajatuksista syntynyt, tai tunne. Henkilö alkaa unelmoida usein silloin, kun hän ei voi sillä hetkellä toimia tavoitteellisesti. Ne unelmoijat, jotka haaveilevat onnistumisista eivätkä keinoista saavuttaa tavoitteensa, onnistuvat näitä harvemmin tavoitteissaan.
Tutkijat ovat jakaneet päiväunet kolmeen luokkaan: myönteiset, rakentavat ja nautinnolliset; syylliset ja pelottavat; ja heikkoon tarkkaavaisuuden hallintaan liittyvät.
Unelmointi on yleisintä nuorilla aikuisilla, joiden ajatuksista noin puolet on päiväunia. Iän myötä unelmointi vähenee. Vanhukset eivät enää juurikaan unelmoi etenkään seksistä, sankariteoista tai vihamielisistä tilanteista.
Unelmoinnin tarkoitukseksi on esitetty tavoitteiden pitämistä mielessä kun ihminen tekee muita asioita. Päiväunissa voi myös arvioida menneitä kokemuksia ja harjoitella tulevaisuutta varten. Päiväunissa löytyy luovia ratkaisuja vaikeisiin ongelmiin. Päiväuniin yhdistyy lisäksi kasvanut empatia toisia ihmisiä kohtaan. Toisaalta masentuneiden ihmisten päiväunet ovat usein masentavia.
Sturegatan

Sturegatan on Tukholman Östermalmilla sijaitseva katu, joka ulottuu Stureplanilta Valhallavägenille. Sieltä se jatkuu eteenpäin Lidingövägeninä. Sturegatanin varrella sijaitsee Humlegården.
Ukrpošta

Ukrpošta () on Ukrainan kansallinen postipalvelu. Sen kotipaikka on Kiova.
Historia.
Se perustettiin 13. toukokuuta 1947, jolloin postilaitos liittyi myös maailman postiliittoon. 
Ukrpošta toimi Neuvostoliiton televiestintäministeriön tasavaltalaisena välitoimintona Ukrainan SNT:n alueilla ja sen keskus sijaitsi Moskovassa. Ukrainan SNT:llä ei ollut erillistä televiestintäjärjestelmää joten se oli täysin integroitu Neuvostoliiton televiestintäjärjestelmään. Osana Mihail Gorbatšovin uudistuksia vuonna 1991 perustettiin Ukrtelekom Neuvosto-Ukrainaan. Se otti hoitaakseen kaikki viestintävälineet, mukaan lukien postin ja televiestinnän.
Vuonna 1994 Ukrpošta aloitti toimimaan erillisenä liiketoimintayksikkönä Ukrtelekomin rakenneuudistuksen jälkeen. Tämän jälkeen Ukrpošta on tarjonnut postipalveluita, kun taas Ukrtelekom puhelin- ja lennätinpalveluita. Vuodesta 1994 lähtien Ukrpoštan on ollut taloudellisesti itsenäinen organisaatio. 
Heinäkuussa 1998 Ukrpošta uudistettiin maan uuden hallituksen pyynnöstä. 
Vuosina 1999–2015 Ukrpošta oli Ukrainan hallituksen omistama yritys. Vuodesta 2001 lähtien Ukrpoštan toimintaa ovat säädelleet postipalvelulaki ja muut lait. Yhtiön nykyrakenne johtuu vuonna 2001 säädetystä laista, jonka mukaan Ukrpošta noudattaa sekä Ukrainan että maailman postiliiton säädöksiä. Vuodesta 2002 lähtien Ukrpošta on toiminut maan infrastruktuuriministeriön alaisuudessa. 
Toiminta nykyään.
Yhtiön toimitusjohtajana toimii Ihor Smiljanskyi (2/2023).
Vuonna 2023 Ukrpoštalla on oman ilmoituksensa mukaan noin 11 000 toimipaikkaa (niin pysyviä postitoimistoa ja mobiilitoimistoja). Työntekijäitä yhtiöllä on noin 50 000.
Nicole &amp; Hugo

Nicole &amp; Hugo oli belgialainen duo, jonka muodostivat Nicole Van Pamel (21. lokakuuta 1946 – 4. marraskuuta 2022) ja Hugo Sigal (s. 10. marraskuuta 1947). Duo oli toiminnassa vuosina 1970–2017.
Duo valittiin julkisessa karsinnassa edustamaan Belgiaa Eurovision laulukilpailuun 1971 kappaleella "Goeiemorgen, morgen". Kuitenkin Nicolen sairastumisen vuoksi duo joutui perumaan osallistumisensa kansainväliseen laulukilpailuun, ja Belgian edustuskappaleen kilpailussa esittivät Lily Castel ja Jacques Raymond. Duo valittiin uudestaan julkisessa karsinnassa edustamaan Belgiaa Eurovision laulukilpailussa 1973 kappaleella "Baby, Baby". Duo sijoittui kilpailussa 17. ja viimeiselle sijalle.
Duo edusti Belgiaa Tokion kansainvälisellä musiikkifestivaalilla vuonna 1974 kappaleella "Met de zomer mee" ja sijoittui kilpailun toiseksi.
Duo osallistui Belgian euroviisukarsintaan 2004 kappaleella "Love Is All Around", mutta ei pääsyt karsinnan alkuerästä jatkoon.
Nicole kuoli 76-vuotiaana 4. marraskuuta 2022 kaaduttuaan portaissa kotonaan.
"Sijoitus Belgian albumilistalla
Ukrainan kansalaisuus

Ukrainan kansalaisuus on laillinen suhde yksittäisen henkilön ja Ukrainan tasavallan kanssa. Maassa noudatetaan lähtökohtaisesti ius sanguinis -periaatetta, mutta jonkin verran myös ius soli -periaatetta.
Kansalaisuuden saaminen syntymällä.
Syntyperäisiä Ukrainan kansalaisia ovat sellaiset henkilöt, joiden vanhemmista vähintään toinen on Ukrainan kansalainen lapsen syntyessä. Myös sellaiset lapset, jotka adoptoidaan ukrainalaisiin perheisiin tai jotka julistetaan Ukrainan kansalaisen holhottavaksi, lasketaan syntyperäisiksi kansalaisiksi.
Ukrainan maaperällä syntyneet lapset voivat saada kansalaisuuden, mikäli he täyttävät jonkin seuraavista ehdoista:
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella.
Hakemuksen perusteella Ukrainan kansalaisuuden voi saada, mikäli henkilö täyttää seuraavat ehdot:
Vuonna 2023 vaatimuksiin lisättiin Ukrainan historiaa ja perustuslakia käsittelevän kansalaisuuskokeen läpäisy.
Kaksoiskansalaisuus ja kansalaisuuden menettäminen.
Ukrainan korkein neuvosto hyväksyi kesäkuussa 2025 lain, joka sallii kaksoiskansalaisuuden. Aiemmin Ukrainan laki ei tunnustanut kaksoiskansalaisuutta, mutta ei suoranaisesti estänyt kansalaisia omistamasta jonkin toisen maan kansalaisuutta. Henkilöt, jotka saivat Ukrainan kansalaisuuden hakemuksella, joutuivat tosin luopumaan muista mahdollisista kansalaisuuksistaan viimeistään kahden vuoden kuluessa siitä, kun heidät oli rekisteröity Ukrainan kansalaisiksi.
Kansalaisuus on mahdollista menettää niissä tapauksissa, joissa se on saatu vilpillisesti muun muassa ilmoittamalla henkilötiedot tahallaan väärin tai pimittämällä tietoa tahallisesti.
Presidentti Volodymyr Zelenskyi ilmoitti jo vuonna 2021 haluavansa muuttaa kansalaisuuslakia siten, että kaksoiskansalaisuus sallittaisiin. Asia tuli entistä ajankohtaisemmaksi seuraavana vuonna Venäjän aloittaman täysimittaisen hyökkäyssodan myötä, kun ulkomailla elävien ukrainalaisten määrä kasvoi miljoonilla. Kesäkuussa 2025 hyväksytyn kaksoiskansalaisuuslain tarkoituksena on muun muassa helpottaa ukrainalaispakolaisten ja heidän ulkomailla syntyneiden lastensa paluumuuttoa. Lisäksi se mahdollistaa kansalaisuuden myöntämisen ulkomailta saapuneille vierastaistelijoille.
Paavo Pelttari

Paavo Johannes Pelttari, vuoteen 1906 Helenius (10. tammikuuta 1887 Tyrväntö – 18. huhtikuuta 1949 Helsinki) oli suomalainen metsänhoitaja, virkamies ja metsäasiantuntija, joka sai metsäneuvoksen arvonimen. 
Henkilöhistoria.
Pelttarin vanhemmat olivat kappalainen Johan Gustaf Alfred Helenius ja Hilda Amanda Sainio ja puoliso vuodesta 1914 farmaseutti Vera Regina Kierinkivaara, aiemmin Molnberg. Pelttari tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan klassillisesta lyseosta 1907, opiskeli Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston fyysis-matemaattisessa osastossa 1907–1909, valmistui metsänhoitajaksi 1912 ja sai samana vuonna metsäkonduktöörin arvon. Hän oli Metsähallituksen Lapin tarkastuspiirin ylimääräinen metsänhoitaja 1912–1913, Luiron hoitoalueen vt. aluemetsänhoitaja ja metsäkasööri 1913, Kitisten hoitoalueen vt. aluemetsänhoitaja 1913–1918, Sodankylän hoitoalueen metsäkasööri 1915–1918, Iin tarkastuspiirin ylimetsänhoitajan apulainen 1918–1919, Oulun läänin lääninmetsäntarkastaja 1919–1928 ja Keskusmetsäseura Tapion ylimetsänhoitaja vuodesta 1929 aina kuolemaansa asti. Pelttari oli myös Veljekset Åström -yhtiön kiinteistöjen isännöitsijä 1921–1928, kansanhuoltoministeriön puu- ja polttoaineosaston osastosihteeri 1941–1942 ja toimistopäällikkö 1942–1944 sekä maatalousministeriön ylimääräinen esittelijä 1942. Sodankylän kunnanvaltuuston varapuheenjohtaja Pelttari oli 1915–1918. Hänellä oli lisäksi useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä sekä metsänhoitoon ja varsinkin yksityismetsätalouteen liittyviä julkaisuja. Metsäneuvoksen arvonimen Pelttari sai 1941.
Vuohijärven työväentalo

Vuohijärven työväentalo sijaitsee Kouvolan Valkealan Vuohijärven kylässä.
Historia.
Työväentalo on valmistunut vuonna 1947. Talo on rakennettu talkoilla ja rahoitettu pankkilainalla.
Rakennus.
Talo on rankorakenteinen ja vuorattu. Ulkoväri on ollut kellertävä. Alun perin talossa oli huopakate, joka on vuonna 1966 vaihdettu peltikatteeksi. Sisäkatto on vuorattu halltexlevyillä. Sisäseinissä on kipsoniittilevyt. Taloa on alkujaan lämmitetty puu-uuneilla, jotka vuonna 1968 vaihdettiin öljykamiinoihin. Vuonna 1975 taloon asennettiin vesijohto, viemäri ja wc. Ulkorakennuksessa on käymälät.
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, neljä eteistä, huoneen ja keittiön asunto sekä varasto. Yläkerrassa on kaksi kokoushuonetta.
Toimintaa työväentalolla.
Talossa järjestetään kokouksia, nuorisotoimintaa, elokuvanäytöksiä, bingoa ja juhlia. Ravintola on ollut vuokrattuna vuodesta 1974 lähtien.(1982)
Pyhtään työväentalo

Pyhtään työväentalo sijaitsee Pyhtään kirkonkylän haja-asutusalueella.
Historia.
Työväentalo on rakennettu 1900-luvun alussa, ja siihen on tehty laajennuksia vuosina 1914–1925. Talo on rakennettu talkoilla ja rahoitettu lainalla.
Rakennus.
Talo on hirsirunkoinen ja siinä on pystyvuoraus. Vuosina 1914–1925 talo on ollut punaiseksi maalattu. Alkuperäinen pärekate on vaihdettu vuonna 1974 peltikatteeksi. Sisäkatto on ollut pahvitettu, vuosina 1914–1925 katto on paneloitu ja sisäseinille on laitettu insuliittilevyt ja pahvit. Talossa on ollut puulämmitys, ja vuonna 1962 on laitettu kuumailmapuhallin. Talossa ei ole vesijohtoa, viemäriä eikä wc:tä. Ulkorakennuksessa on käymälät ja liiteri.
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen sekä vaatesäiliö.
Toimintaa työväentalolla.
Talossa on järjestetty kokouksia, tansseja ja juhlia. (1982)
Korvenkylän työväentalo

Korvenkylän työväentalo sijaitsee Lappeenrannan kaupungin itäisimmässä Joutsenon Korvenkylän taajamassa.
Historia.
Työväentalo on rakennettu talkoilla vuonna 1922. Sisällisodan aikana vuonna 1918 rakennustarpeet oli takavarikoitu.
Rakennus.
Talo on hirsirunkoinen ja vuorattu pystylaudoilla. Talo on maalattu beigeksi. Katteena on huopa. Sisäseinät on vuorattu puupaneelilla. Katto on paneloitu. Talossa on uunilämmitys, jota on myöhemmin täydennetty sähköpattereilla ja ilmalämpöpumpuilla. Kuistit on muutettu vuonna 1946. Taloa on remontoitu vuosina 1979–2012 useaan otteeseen Kotiseutuliiton tuella.
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen, huoneen ja keittiön asunto ja kokoushuone. Piharakennuksessa on käymälät ja puuvaja. 
Toimintaa työväentalolla.
Talossa on järjestetty kokouksia, urheiluharjoituksia.(1982)
Omien kokousten lisäksi taloa vuokrataan ulkopuolisten juhliin, ja kyläyhdistys saa käyttää taloa ilman vuokraa.
Saivikkalan työväentalo Jyrisevä

Saivikkalan työväentalo Jyrisevä sijaitsee Miehikkälän keskustassa.
Historia.
Työväentalo on rakennettu 1908 talkoilla ja rahoitettu keräyksillä. Talo on ollut takavarikoituna sisällissodan aikana vuonna 1918.
Rakennus.
Talo on hirsirunkoinen ja vuorattu laudoilla. Talo on maalattu punaiseksi. Alkuperäinen kate on ollut päre, joka on vaihdettu vuonna 1955 huopakatteeksi ja uusittu vuonna 1978. Sisäkatto ja sisäseinät on paneloitu. Talo on uunilämmitteinen. Talossa ei ole vesijohtoa, viemäriä eikä wc:tä. Lisärakennuksena on talousrakennus.
Talossa on juhlasali näyttämöineen, keittiö ja eteinen sekä yhden huoneen asunto.
Toimintaa työväentalolla.
Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, elokuvanäytöksiä. (1982)
Talo ei ole enää työväentalokäytössä (2018).
Salomiehikkälän työväentalo

Salomiehikkälän työväentalo sijaitsee Miehikkälän Salomiehikkälän kylässä. 
Historia.
Työväentalo on rakennettu 1919, ja siihen on tehty laajennuksia vuonna 1929. Rakennus on ollut alun perin vanha maalaistalo, joka on ostettu ja siirretty paikalle vuosina 1918–1919. Työväentalo takavarikoitiin sisällissodan aikana vuonna 1918. Tällöin talo oli vielä Vehkalahden Onkamaalla mutta työväenyhdistyksen omistuksessa. Talon vapauduttua se siirrettiin nykyiselle paikalle. Talo rakennettiin talkoilla. Lainaa saatiin kulkukauppias Jussi Sokalta, ja se maksettiin vähitellen takaisin.
Talvisodan ja jatkosodan aikana taloon majoitettiin sotaväkeä.
Rakennus.
Talo on hirsirunkoinen ja vuorattu laudoilla. Talo on maalattu punaiseksi vuonna 1929. Alkuperäinen kate on ollut päre, joka mikä on vaihdettu huopaan. Sisäkatto on ollut laudoitettu vuonna 1929 rakennetussa osassa, vuonna 1963 kattoon on laitettu paneeli ja kovalevy. Talon ikkunat ja ovet on uusittu vuonna 1929. Talo on uunilämmitteinen. Ulkorakennuksessa on halkoliiteri ja käymälät.
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö ja eteinen sekä yhden huoneen asunto.
Toimintaa työväentalolla.
Talossa on järjestetty kokouksia, nuorisotoimintaa, elokuvanäytöksiä ja urheiluharjoituksia.(1982)
Sysmän työväentalo Nurkkala

Sysmän työväentalo Nurkkala sijaitsee Sysmän kunnan keskustassa. 
Historia.
Työväentalo on rakennettu talkoilla. Rakentaminen on rahoitettu lainoituksella.
Lapuanliikkeen aikana tuotiin pihaan lautakuorma naulausta varten, mutta yhdistyksen jäsenet pitivät vartiota ja naulaus saatiin estettyä.
Rakennus.
Talo on hirsirunkoinen. Ulkovuoraus on lapepaneelia. Katteena on pelti. Sisäseinät ovat lastulevyä ja pahvia, ja sisäkatto on paneelia. Talossa on uunilämmitys ja vuonna vuonna 1972 on laitettu sähkölämmitys. Vuonna 1965 taloon on tehty vesijohto, viemäri ja wc:t. Taloa on remontoitu viimeksi vuosina 2009-2011.
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen, kaksi huonetta ja kahden huoneen ja keittiön asunto. 
Toimintaa työväentalolla.
Talo on ollut osittain omassa käytössä ja osittain vuokrattuna. Talossa on järjestetty kokouksia, tansseja, elokuvanäytöksiä, bingoa ja juhlia. (1982)
Talon vuokralaiset ovat kauppiaita, eläkeläisiä, juhlijoita ja tanssikursseja.