tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ruuhilampi (Pieksämäki, Ruuhilampi)

Ruuhilampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Ruuhilammen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 250 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,3 metriä mpy.
Hautalampi (Pieksämäki)

Hautalampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Ruuhilammen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 210 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 139,4 metriä mpy.
Onkilampi (Pieksämäki)

Onkilampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Hietakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 140 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107 metriä mpy.
Kaatronlampi (Pieksämäki, Hietakylä)

Kaatronlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Hietakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 190 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106,6 metriä mpy.
Särkijärvi (Pieksämäki, Hietakylä)

Särkijärvi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Hietakylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 790 metriä pitkä, 360 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 17,7 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,6 metriä mpy.
Haukilampi (Pieksämäki, Hietakylä)

Haukilampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Hietakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 330 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,8 metriä mpy.
Sammakkolampi (Pieksämäki, Hietakylä)

Sammakkolampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Hietakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 300 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,7 metriä mpy.
Niittylampi (Suonenjoki)

Niittylampi on Pohjois-Savossa Suonenjoella Pekkalankylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 360 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Suontienselän–Paasveden alueeseen (14.782) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,4 metriä mpy.
Maijootlampi (Pieksämäki, Sormula)

Maijootlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sormulan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 890 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,4 metriä mpy.
Kalajärvi (Pieksämäki)

Kalajärvi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sormulan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,2 kilometriä pitkä, 420 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 25 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,9 metriä mpy.
Pieni-Kaita (Pieksämäki)

Pieni-Kaita on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sakonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 740 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 107 metriä mpy.
Särki-Kaita

Särki-Kaita on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sakonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 920 metriä pitkä, 290 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,8 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,1 metriä mpy.
Ylä-Kivilampi (Pieksämäki)

Ylä-Kivilampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Salmentauksen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 580 metriä pitkä, 210 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,8 metriä mpy.
Säyneinen (Pieksämäki)

Säyneinen on Etelä-Savossa Pieksämäellä Salmentauksen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 920 metriä pitkä, 460 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 16,7 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,6 metriä mpy.
Ruuhilampi (Pieksämäki, Sormula)

Ruuhilampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sormulan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 720 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,3 metriä mpy.
Hankalampi (Pieksämäki, Sakonkylä)

Hankalampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sakonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 530 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,6 metriä mpy.
Saarilampi (Pieksämäki, Sakonkylä)

Saarilampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sakonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 560 metriä pitkä, 310 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,9 hehtaaria. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,8 metriä mpy.
Tervonlampi (Pieksämäki, Sakonkylä)

Tervonlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sakonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 170 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,7 metriä mpy.
Löytölampi (Pieksämäki, Sakonkylä)

Löytölampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sakonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 450 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 118,5 metriä mpy.
Mustikkalampi (Pieksämäki)

Mustikkalampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Silvastinmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 400 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,5 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 112,5 metriä mpy.
Lauttalampi (Pieksämäki, Silvastinmäki)

Lauttalampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Silvastinmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 170 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 121,1 metriä mpy.
Iso-Kontio (Pieksämäki)

Iso-Kontio on Etelä-Savossa Pieksämäellä Silvastinmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 790 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 48 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,7 metriä mpy.
Pieni-Kontio (Pieksämäki)

Pieni-Kontio on Etelä-Savossa Pieksämäellä Ruuhilammen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 580 metriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 7,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123 metriä mpy.
Vehkalampi (Pieksämäki, Silvastinmäki)

Vehkalampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Silvastinmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 400 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,4 metriä mpy.
Kauraset

Kauraset on Etelä-Savossa Pieksämäellä Silvastinmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 430 metriä pitkä, 170 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Maijootjoen–Kivilammen valuma-alueeseen (14.783) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,6 metriä mpy.
Pörönlampi (Pieksämäki)

Pörönlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Hietakylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 180 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,7 metriä mpy.
Pieni Kuorejärvi

Pieni Kuorejärvi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Hietakylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 240 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,8 metriä mpy.
Iso Kuorejärvi (Pieksämäki)

Iso Kuorejärvi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Hietakylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 890 metriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 13,3 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 101 metriä mpy.
Valkeinen (Pieksämäki, Sormula)

Valkeinen on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sormulan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 850 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 8,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,5 metriä mpy.
Pieni-Väärä (Pieksämäki)

Pieni-Väärä on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sormulan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 390 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 101,9 metriä mpy.
Matkus (Pieksämäki)

Matkus on Etelä-Savossa Pieksämäellä Kotamäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,0 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 113,1 metriä mpy.
Sutinlampi

Sutinlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Kotamäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 480 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,1 metriä mpy.
Tulilampi (Pieksämäki, Kota)

Tulilampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Kotamäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 340 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 114,9 metriä mpy.
Vääränjärvi (Pieksämäki)

Vääränjärvi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Kotamäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 3,1 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 71 hehtaaria. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102 metriä mpy.
Ruunalampi (Pieksämäki, Sormula)

Ruunalampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sormulan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 260 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,9 metriä mpy.
Likolampi (Pieksämäki, Sormula)

Likolampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sormulan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 160 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,8 metriä mpy.
Niininen

Niininen on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sakonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 2,1 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 128 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 6,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 102,9 metriä mpy.
Kortelampi (Pieksämäki, Sakonkylä)

Kortelampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sakonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 300 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106 metriä mpy.
Koiralampi (Pieksämäki, Sakonkylä)

Koiralampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sakonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 260 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 102,1 metriä mpy.
Soidinlampi (Pieksämäki)

Soidinlampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sakonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 650 metriä pitkä, 390 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 108,3 metriä mpy.
Iso Ruunalampi (Pieksämäki)

Iso Ruunalampi on Etelä-Savossa Pieksämäellä Sakonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 410 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Hiukkasen valuma-alueeseen (14.784) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,3 metriä mpy.
Jauhojärvi (Suonenjoki)

Jauhojärvi on Pohjois-Savossa Suonenjoella kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 1,3 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 46 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Rautalammin reitin valuma-alueen (14.7) Suonenjoen valuma-alueella (14.78), jonka Jauhopuron valuma-alueeseen (14.786) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,7 metriä mpy.
Jäljet (Ratsian albumi)

Jäljet on Ratsian kolmas ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi. Se julkaistiin 1982 Johanna-levymerkillä. Levy äänitettiin Aitoolla ja Finnvoxin studiossa. Levyn uudelleenmasteroitu CD-painos julkaistiin vuonna 2009, ja vuonna 2012 Svart Records julkaisi levyn uudelleen vinyyliformaatissa. Vuonna 2022 Rolling records julkaisi 300-kappaleen rajoitetun vinyylipainoksen. Albumin kannen suunnittelivat Kari Kalén ja Kari Parviainen.
"Jäljet" julkaistiin vuonna 1982 Ratsian jo hajottua. Tyyliltään se erosi aiemmista musiikiltaan suoraviivaisimmista albumeista. Yhtye noudatti kehityksessään yleisempää kaavaa punkista uuden aallon kautta 1980-luvun modernismiksi. Levyllä kuuluvat The Cure- ja Joy Division -vaikutteet. Levyä on pidetty toisaalta myös tekotaiteellisena goottipöhötyksenä. Uutena soittajana yhtyeessä oli Brandi Ruokonen, ja tulevan Shadowplayn äänimaailma on jo kuultavissa.
Sidonien ritarikunta

Sidonien ritarikunta () oli Saksin kuningaskunnassa jaettava ritarikunta. Se perustettiin 14. maaliskuuta 1871 kuningas Juhanan käskystä, ja se on kuningaskunnan vanhin naisille tarkoitettu ritarikunta. Sitä jaettiin Saksin kuningashuoneen naispuolisille jäsenille ansioista sodan aikana, etupäässä sellaisille, jotka olivat osoittaneet altruismia Saksan–Ranskan sodan aikana. Saajan ei kuitenkaan tarvinnut olla saksilainen, ja koko historiansa aikana ritarikuntaan tehtiin 109 kertaa, joista 12 oli ulkomaalaisia. Lisäksi saajan siviilisääty ei vaikuttanut nimitykseen. Uusista nimityksistä ritarikuntaan vastasi yksinomaan Saksin kuningas. Ritarikunta lakkautettiin monarkian myötä vuonna 1918.
Ritarikunnassa oli vain yksi luokka, joskin kuningasperheeseen kuuluvat naiset käyttää olkanauhaa muille varatun rusetin sijaan:
Klára Peslarová

Klára Peslarová (s. 23. marraskuuta 1996 Ostrava) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän on saavuttanut Tšekin maajoukkueen pelaajana yhden MM-pronssin.
Peslarová on edustanut Tšekin pääsarjassa SK Karvináa ja Venäjällä kaudella 2014–2015 Birjusa Krasnojarskia. Ruotsissa hän on edustanut SDE:tä kausina 2015–2017, yhden kotimaassaan viettämänsä kauden jälkeen Modoa kausina 2018–2022 ja Brynäsiä kaudesta 2022–2023 alkaen. Hänet valittiin Ruotsin liigan parhaaksi maalivahdiksi kaudella 2021–2022 ja hän saavutti liigassa hopeaa kaudella 2022–2023.
Peslarová pelasi Tšekin alle 18-vuotiaiden maajoukkueessa vuosien 2013 ja 2014 MM-kilpailuissa. Jälkimmäisessä turnauksessa Tšekki saavutti pronssia ja Peslarová valittiin parhaaksi maalivahdiksi. Hän on pelannut Tšekin naisten maajoukkueessa vuoden 2022 talviolympialaisissa ja kuusissa MM-kilpailuissa vuosina 2016, 2017, 2019, 2021, 2022 ja 2024. Hän saavutti MM-pronssia vuonna 2022, ja tuona vuonna hänet valittiin tähdistökentälliseen sekä olympialaisissa että MM-kilpailuissa.
Adriaen de Vries

Adriaen de Vries, myös: Fries (noin 1556 Haag – 1626 Praha) oli hollantilaissyntyinen kuvanveistäjä. Hän opiskeli nuorena Giovanni Bolognan luona Firenzessä. Hän siirtyi sieltä ensin Prahaan, jossa hän teki keisari Rudolf II:n tilauksesta tämän ratsastajapatsaan, ja sieltä Augsburgiin, jossa hän teki merkittävimmät teoksensa. Ne ovat lähinnä suihkukaivoja, tärkeimpinä Augsburgin Merkurius- ja Herkules-kaivot sekä Neptunus-kaivo, joka alkujaan pystytettiin Tanskaan Frederiksborgin linnan edustalle mutta jonka ruotsalaiset siirsivät sotasaaliina Drottningholmiin.
Caitlin Dijkstra

Caitlin Johanna Philomena Dijkstra (s. 30. tammikuuta 1999) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Alankomaiden naisten maajoukkueessa kesäkuun 2025 loppuun mennessä 27 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi marraskuussa 2021 Japania vastaan. Hän kuului Alankomaiden joukkueeseen EM-kilpailuissa 2022 ja MM-kilpailuissa 2023. 
Seuratasolla Dijkstra edusti kotimaassaan Ajaxia ja kesästä 2021 alkaen Twenteä. Hän siirtyi kesällä 2023 saksalaisseura Wolfsburgiin mutta pelasi vielä kauden 2023–2024 lainalla Twentessä.
Lääkärinkukat

Lääkärinkukat ("Zaluzianskya") on syyläjuurikasvien heimoon kuuluva suku. Siihen kuuluvia lajeja ovat muun muassa "Zaluzianskya ovata" ja lääkärinkukka ("Zaluzianskya capensis"). Suvun lajeja esiintyy eteläisessä Afrikassa. Lisäksi eräs laji, Etelä-Afrikan Kapmaasta kotoisin oleva "Zaluzianskya divaricata" on levinnyt monin paikoin Australian eteläosissa.
Chasity Grant

Chasity Shivonia Charissa Grant (s. 19. huhtikuuta 2001) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Alankomaiden naisten maajoukkueessa kesäkuun 2025 loppuun mennessä 18 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi helmikuussa 2022 Suomea vastaan. 
Seuratasolla Grant edusti kotimaassaan aiemmin ADO Den Haagia ja kausina 2020–2024 Ajaxia. Hän siirtyi elokuussa 2024 Aston Villaan.
Capelle (Nord)

Capelle on kunta Pohjois-Ranskassa Nordin departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee Écaillonjoen varrella, noin 26 kilometriä Cambrain kaupungista itään.
Capelle-Baudignies Road Cemetery on ensimmäisen maailmansodan aikainen sotilashautausmaa, joka sijaitsee Beaudigniesiin johtavan tien varrella. Hautausmaa perustettiin loka-marraskuussa 1918 paikalle, jonka brittien 3. divisioona valloitti. Hautausmaalle on haudattu 55 taisteluissa kaatunutta brittiä. Hautausmaalle haudatut 31 saksalaista siirrettiin pois hautausmaalta 31. lokakuuta 1918.
Urheilu.
Kunnassa on Pariisi–Roubaix maantiepyöräkilpailussa käytettävä kivitieosuus eli pavé. Capelle-Ruesnes osuuden pituus on 1 200 metriä ja nousu 41 metriä.
Olympia Morata

Olympia Morata (1526–1555) oli italialainen humanisti ja runoilija.
Morata syntyi Ferrarassa. Häntä opetti aluksi hänen isänsä, tunnettu humanisti ja yliopistoprofessori Fulvio Pellegrino Morato. Hän oli ilmeisen lahjakas ja noin 12-vuotiaana hänet kutsuttiin Ferraran hoviin herttua Ercole II:n ja herttuatar Renéen tyttären Annan opiskelukumppaniksi. Hän oppi lukemaan ja kirjoittamaan sekä puhumaan latinaa ja kreikkaa sujuvasti. On erittäin todennäköistä, että hänen sympatiansa reformaatiota kohtaan alkoivat Ferraran hovissa, koska herttuatar itse tuki protestanttien pyrkimyksiä. Tuohon aikaan Ferraran hovi oli ranskalaisten liberaalien protestanttien turvapaikka, jossa luettiin ja kommentoitiin Raamattua. 
Moratan muodolliset opinnot päättyivät vuonna 1548, kun hänet kutsuttiin kotiin hoitamaan kuolevaa isäänsä. Isänsä kuoleman jälkeen hän ei enää palannut hoviin. Opiskelutoveri Anna oli mennyt naimisiin ja muuttanut Ranskaan. 
Vuonna 1549 tai 1550 Morata meni naimisiin Andreas Grunthlerin, saksalaisen protestantin kanssa. Tämä oli tullut Ferraraan opiskelemaan lääketiedettä. Pian avioliiton jälkeen pariskunta muutti Saksaan välttääkseen Rooman inkvisition. Grunthleristä tuli Espanjan keisarillisen armeijan lääkäri kotikaupunkiinsa Schweinfurtiin. Vuosina 1553-1554 he joutuivat sodan keskelle ja pakenivat Heidelbergiin. Siellä Grunthleristä tuli lääketieteen professori yliopistossa ja Morata ohjasi opiskelijoita kreikan ja latinan kielissä. Muutamaa kuukautta myöhemmin hän kuoli Schweinfurtista saamaansa kuumetautiin. 
Vaikka suuri osa Moratan kirjoituksista katosi Scheiwnfurtin piirityksen aikana, Grunthler onnistui pelastamaan ja julkaisemaan osan. Häneltä on säilynyt kymmeniä kirjeitä, yksitoista runoa, tutkielmia ja käännöksiä.
Viinin ja ruusujen aika

Viinin ja ruusujen aika ("Days of Wine and Roses") on Blake Edwardsin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1962. Alkoholismista kertovan elokuvan käsikirjoitti J. P. Miller oman televisionäytelmänsä pohjalta. Elokuvan pääosia, vuosien mittaan uransa tuhoavaa PR-ammattilaista ja hänen mukanaan viinaan sortuvaa vaimoaan näyttelevät Jack Lemmon ja Lee Remick. 
Vastaanotto.
Elokuva toi tekijöilleen viisi Oscar-palkintoehdokkuutta, joista säveltäjä Henry Mancini ja sanoittaja Johnny Mercer voittivat parhaan laulun kategorian elokuvan tunnussävelmällä ”Days of Wine and Roses”. Lisäksi elokuva sai neljä Golden Globe- ja kolme Bafta-palkintoehdokkuutta. Vuonna 2018 "Viinin ja ruusujen aika" valittiin National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia.
Elokuva sai Suomessa ensi-iltansa lokakuussa 1963. Se on esitetty Suomen televisiokanavilla maaliskuussa 1982 TV2:lla, kesäkuussa 1988 Kolmoskanavalla ja kesäkuussa 1996 MTV3:lla.
Modernan COVID-19-rokote

Modernan COVID-19-rokote (myyntinimeltään Spikevax) on Moderna Biopharma Canada Corporationin kehittämä rokote COVID-19-tautia aiheuttavaa SARS-CoV-2-virusta vastaan. FDA valtuuttti sen yhdessä Pfizer–BioNTechin rokotteen kanssa hätäkäyttöön.
Rokotetta annetaan intramuskulaarisena pistoksena puolivuotiaille ja sitä vanhemmille ihmisille.
Rokotteen ensimmäiset tutkimukset aloitettiin heinäkuussa 2020. Siinä 30 420:lle ihmiselle annettiin joko rokotetta tai lumelääkettä. Rokotteen tehokkuudeksi arvioitiin ensimmäisessä tutkimuksessa 94.1 prosenttia, ja toisessa 95.2 prosenttia. On myös tutkittu, että rokote lisäsi kykyä kehittää vasta-aineita virukselle myös elinsiirtopotilaille, joiden immuunisysteemi on huonompi. Se antoi myös lapsille vastaavanlaisen vastustuskyvyn kuin nuorille aikuisille. 
Maailman terveysjärjestö valtuutti rokotteen hätäkäyttöön 30. huhtikuuta 2021, ja heidän mukaansa asiantuntijat ovat todenneet rokotteen turvalliseksi ja merkittäväksi kuolemantapausten vähentämisessä lokakuussa 2021.
Diana veteranorum

Diana veteranorum (myös "Zana") oli roomalaisaikainen kaupunki nykyisessä Algeriassa. Sen rauniot sijaitsevat Batnan maakunnan Zana El Beidan kunnassa 50 kilometriä Batnasta pohjoiseen.
Numidiaan Legio III Augustan veteraaneja varten perustettu civitas mainitaan municipiumina vuonna 149. Vuonna 411 siellä lienee ollut donatolaisten piispanistuin. Kaupunki sijaitsi Cirtaan, Lambaesikseen ja Sitifikseen johtavien teiden risteyksessä, ja se oli huomattava maatalousalueen keskus. Bysanttilaisajan jälkeen se autioitui varhaisella keskiajalla.
Diana veteranorumin raunioista on löydetty forum, Macrinuksen aikana rakennettu kolmiporttinen riemukaari, toinen riemukaari vuodelta 165 ja mahdollisesti Dianalle omistettu temppeli. Bysanttilaisajalta ovat ainoa kirkko, pieni linnoitus ja suurempi nelitorninen linnoitus. Linnoituksen läheltä on löytynyt kalkkikivestä veistetty leijonapatsas ja uudelleen käytetyissä rakennuskivissä on tärkeitä piirtokirjoituksia. Lähistöllä on maatilojen, öljynpuristamoiden, vesisäiliöiden ja akveduktin raunioita.
Tiina-Maija Anetjärvi

Tiina-Maija Anetjärvi eli Tinke (s. 23. maaliskuuta 2000 Ikaalinen) on suomalainen tubettaja. Hänen ensimmäinen kirjansa "Väritä tunteesi" julkaistiin vuonna 2023 ja toinen kirja "Mun huikea elämä – Tinke" ja kolmas kirja "Tunne tunteesi" julkaistiin vuonna 2024. Toukokuussa 2025 Tinken kanavalla oli yli 119 tuhatta tilaajaa ja yli 34 miljoonaa katselukertaa.
Ura.
YouTube.
Anetjärvi loi YouTube-kanavansa 27. toukokuuta 2013 ja julkaisi ensimmäisen videonsa, "Ekan videon aika!", kaksi vuotta myöhemmin 3. toukokuuta 2015. Anetjärven suosituin video on "DRAW MY LIFE » T I N K E", jolla on helmikuussa 2025 yli 505 tuhatta katselukertaa.
Televisio.
Anetjärvi kilpaili "Temptation Island Suomessa" vuonna 2020 ja oli vuonna 2023 vieraana Yle Summerin "Spill the Tea" -sarjan ensimmäisen kauden 12. jaksossa "TINKE VALHEENPALJASTUSKOKEESSA".
Vuonna 2024 Anetjärvi kilpaili "" -televisio-ohjelman 5. jaksossa voittaen sen päästen näin finaaliin, jonka myös voitti saaden 2500 euron palkinnon. Anetjärvi osallistui myös vuoden päästä 2025 julkaistun toisen kauden 3. jaksoon kuitenkin tällä kertaa löytyen ensimmäisenä.
Kirjallisuus.
Anetjärven ensimmäinen kirja "Väritä tunteesi" julkaistiin 6. heinäkuuta 2023. Kirjan kustansi Otava ja Anetjärvi kirjoitti sen veljensä Olli Anetjärven kanssa.
Anetjärven toinen kirja "Mun huikea elämä – Tinke" julkaistiin 27. toukokuuta 2024. Kirjan kustansi ensimmäisen tavoin Otava. Kirja on äänikirja ja kuuluu "Mun huikea elämä" -kirjasarjaan, jossa vaikuttajia kertoo omasta elämästään kukin omassa äänikirjassaan.
Anetjärven kolmas kirja "Tunne tunteesi" julkaistiin vuotta ensimmäisen jälkeen 4. heinäkuuta 2024. Muiden tavoin sen kustantaa Otava ja ensimmäisen tavoin Anetjärvi kirjoitti sen veljensä kanssa.
Anetjärvi on ystävänsä Janette Lukkarisen kanssa mukana 22. toukokuuta 2025 julkaistavassa niin ikään Otavan kustantamassa "Vitsipitsa"-kirjasarjan "Vitsipitsa – täytteenä Tinke ja Nedde" -kirjassa.
Muuta.
Vuonna 2024 Anetjärvi hankki kollegojensa Beata Rodaksen, Miranda Rönnbergin ja Janette Lukkarisen kanssa yhteisen toimiston. Kuitenkaan yhteistä kanavaa he eivät ole suunnitelleet tekevänsä.
Yksityiselämä.
Tinke on avoimesti biseksuaali.
Perhe.
Anetjärven perheeseen kuuluu isoveli itsetuntemuskouluttaja Olli Anetjärvi.
Anne-Marie Rindom

Anne-Marie Rindom (s. 14. kesäkuuta 1991 Søllerød) on tanskalainen kilpapurjehtija. Hän on voittanut olympialaisissa kultaa ja saavuttanut pronssia Laser Radial -luokassa. Hän on viisinkertainen maailmanmestari.
Rindom on kilpaillut kolmissa olympialaisissa. Lontoossa 2012 hän sijoittui Laser Radialissa 13:nneksi. Rio de Janeirossa 2016 hän saavutti pronssia hävittyään Alankomaiden Marit Bouwmeesterille kymmenen pistettä ja jouduttuaan finaalilähdössä päästämään myös Irlannin Annalise Murphyn neljän pisteen verran edelleen. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa Rindom voitti kultaa kolmen pisteen erolla Ruotsin Josefin Olssoniin ja viiden pisteen erolla Bouwmeesteriin. Törmäiltyään finaalia edeltäneen kymmenennen lähdön alla Rindom ei lähtenyt uusintastarttiin lainkaan luultuaan tulleensa hylätyksi, mikä tiesi hänen selvän piste-etumatkansa kaventumista, mutta finaalilähtöön seitsemän pisteen takaa-ajomatkalta lähtenyt Bouwmeester ja finaalilähdön voittanut Olsson eivät tavoittaneet Rindomia vaan hänen seitsemäs sijansa finaalissa riitti kultamitaliin.
Maailmanmestaruuskilpailuissa Rindom on voittanut kultaa E-jollissa vuonna 2009 sekä Laser Radialissa tai sitä seuranneessa ILCA 6:ssa vuosina 2015, 2019, 2022 ja 2024. Lisäksi hänellä on E-jollista yksi MM-hopea sekä Laser Radialista tai ILCA 6:sta kolme MM-pronssia.
Marit Bouwmeester

Marit Bouwmeester (s. 17. kesäkuuta 1988 Wartena) on alankomaalainen kilpapurjehtija. Hän on voittanut olympialaisissa kultaa ja saavuttanut kaksi muuta mitalia Laser Radial -luokassa. Hän on nelinkertainen maailmanmestari.
Bouwmeester on kilpaillut kolmissa olympialaisissa. Lontoossa 2012 hän saavutti Laser Radialissa hopeaa kaksi pistettä Kiinan Xu Lijialle hävinneenä. Rio de Janeirossa 2016 hän voitti kultaa kuuden pisteen erolla Irlannin Annalise Murphyyn. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa Bouwmeester saavutti pronssia viiden pisteen erolla kultaa voittaneeseen Tanskan Anne-Marie Rindomiin.
Maailmanmestaruuskilpailuissa Bouwmeester on voittanut kultaa Laser Radialissa vuosina 2011, 2014, 2017 ja 2020. Hän on saavuttanut MM-hopeaa vuosina 2010, 2015, 2018 ja 2019. Hän sijoittui MM-kilpailuissa ensimmäisen kerran kymmenen parhaan joukkoon vuonna 2009, jolloin hän oli neljäs. Myös vuosina 2016 ja 2023 hän sijoittui neljänneksi.
Børsa (taajama)

Børsa on taajama Skaunin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa ja kuntansa hallinnollinen keskus. Taajaman pinta-ala on 1,1 neliökilometriä ja asukasluku 1 817 vuonna 2023. Vuosina 1837–1965 Børsa oli itsenäinen kunta.
Viggja

Viggja on taajama Skaunin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,22 neliökilometriä ja asukasluku 359 vuonna 2023.
Eggkleiva

Eggkleiva on taajama Skaunin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 0,18 neliökilometriä ja asukasluku 236 vuonna 2023.
Buvika/Ilhaugen

Buvika/Ilhaugen on taajama Skaunin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa. Taajaman pinta-ala on 1,5 neliökilometriä ja asukasluku 3 195 vuonna 2023.
Josefin Olsson

Josefin Anna Louise Olsson (s. 23. elokuuta 1989 Nyköping) on ruotsalainen kilpapurjehtija. Hän on saavuttanut olympialaisissa olympiahopeaa Laser Radial -luokassa. Hän on voittanut kerran E-jollien maailmanmestaruuden.
Olsson on kilpaillut kolmissa olympialaisissa. Lontoossa 2012 hän sijoittui 18:nneksi. Rio de Janeirossa 2016 hän oli kuudes. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän nousi finaalilähdön voitollaan hopealle kolmen pisteen päähän kultaa voittaneesta Tanskan Anne-Marie Rindomista.
Maailmanmestaruuskilpailuissa Olsson on voittanut kultaa E-jollissa vuonna 2008 ja saavuttanut hopeaa Laser Radialissa vuonna 2014.
Skaunin kirkko

Skaunin kirkko () on Skaunin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva kivinen pitkäkirkko 1100-luvulta.
Børsan kirkko

Børsan kirkko () on Skaunin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva puinen pitkäkirkko vuodelta 1857.
Buvikin kirkko

Buvikin kirkko () on Skaunin kunnassa Trøndelagin läänissä Norjassa sijaitseva kahdeksankulmainen puukirkko vuodelta 1819.
Anne Stine Ingstad

Anne Kristine "Stine" Ingstad (o.s. Moe; 11. helmikuuta 1918 Lillehammer – 6. marraskuuta 1997 Oslo) oli norjalainen arkeologi. Puolisonsa Helge Ingstadin kanssa hän löysi L’Anse aux Meadowsin viikinkiaikaisen asuinpaikan. Löytö oli myös Ingstadin väitöskirjan aiheena vuonna 1978.
Winchester College

Winchester College on Englannin Winchesterissä sijaitseva yksityiskoulu (public school). Sen virallinen nimi on St. Mary College of Winchester near Winchester. Piispa William of Wykeham perusti Winchester Collegen vuonna 1382 valmistavaksi poikakouluksi Oxfordin yliopiston St. Mary College of Winchesteriä varten. Winchester College toimi esikuvana Etonille sekä useille muille myöhemmin perustetuille public schooleille.
Winchester College on yksi alkuperäisistä niin sanotuista suurista yksityiskouluista, ja yksi niistä seitsemästä yksityiskoulusta, jotka mainitaan vuoden 1868 Public Schools Actissa. Muut perinteiset suuret yksityiskoulut ovat Charterhouse School, Eton College, Harrow School, Merchant Taylors' School, Rugby School, St Paul's School, Shrewsbury School ja Westminster School.
Winchester Collegen entisiin oppilaisiin kuuluvat muun muassa Yhdistyneen kuningaskunnan pääministerit Henry Addington ja Rishi Sunak.
Kerstin Bernhard

Kerstin Boel Bernhard (27. elokuuta 1914 Lidingö – 30. syyskuuta 2004) oli ruotsalainen valokuvaaja. Hän sai ensimmäisen kameransa 12-vuotiaana ja opiskeli vuosina 1934–1936 Berliinissä. Hän piti omaa valokuvaamoa Tukholmassa, ja hänen ottamiaan näyttelijöiden muotokuvia käytettiin usein lehtien kansikuvina. Bernhard piti muotouvausta kuitenkin tylsänä, ja matkusti vuonna 1947 Pariisiin, jossa hän siirtyi kuvaamaan muotia. Seuraavana vuonna Yhdysvalloissa oleskellessaan hän perehtyi ruokien kuvaamiseen. Hän kuvitti vuonna 1960 ilmestyneen Bonnierin keittokirjan, jota painettiin 270 000 kappaletta. Bernhard tunnetaan myös eri maiden leipäkulttuureja esittelevästä valokuvateoksesta "Bröd" (1969).
Karamellisoituminen

Karamellisoituminen tarkoittaa sokerin kuumenemista niin, että se sulaa ja ruskistuu siirappimaiseksi. Karamellisoitumisessa sokeri hajoaa yksinomaan lämmön vaikutuksesta. Eri sokerityypit karamellisoituvat eri lämpötilassa: fruktoosin karamellisoituminen alkaa 110 celsiusasteessa, ruokosokerin ja glukoosin 160 celsiusasteessa, ja laktoosin 203 celsiusasteessa. Ksylitoli ei karamellisoidu, koska siinä ei ole reaktiivista karbonyyliryhmää.
Agathemeros

Agathemeros (, ; 200-luku) oli antiikin kreikkalainen maantieteilijä, joka kirjoitti teoksen "Maantieteen yhteenveto lyhennelmänä".
Elämä.
Agathemeroksesta tiedetään vain se, mikä käy ilmi hänen teoksestaan. Käsikirjoitusten otsikon perusteella hän oli Orthonin poika. Agathemeroksen tarkkaa ajoitusta ei tunneta, mutta hänen arvellaan eläneen 200-luvun jaa. alussa. Varmuudella hän eli Klaudios Ptolemaioksen jälkeen, sillä hän lainaa tätä usein, ja ennen Konstantinopolin perustamista Byzantionin paikalle vuonna 325, koska hän mainitsee vain Byzantionin.
Teokset.
Agathemeros kirjoitti pienen, kaksi kirjaa käsittäneen maantieteellisen teoksen "Maantieteen yhteenveto lyhennelmänä" (). Se koostuu pääasiassa Ptolemaioksen, Artemidoros Efesoslaisen ja muiden varhaisempien kirjailijoiden teoksista otetuista poiminnoista.
Teos esittää yhteenvedon eri näkemyksistä, joita varhaisemmilla kirjailijoilla oli maan muodosta, ja käsittelee maiden, merien ja saarten jaotteluita sekä tuulia ja päivien pituuksia. Se esittää myös tunnetun, asutun maailman eräiden tärkeimpien paikkojen välisiä etäisyyksiä stadioneissa mitattuna.
Helena Snakenborg

Helena Ulfsdotter Snakenborg (1549 Fyllingarum – 1. huhtikuuta 1635) oli ruotsalainen aatelisnainen, joka toimi palvelijana sekä Ruotsin että Englannin hoveissa. Hänen isänsä Ulf Henriksson Snakenborg Bååt oli valtaneuvos, ja Snakenborg sai hyvän koulutuksen. Hän osallistui prinsessa Cecilia Vaasan seurueessa Englantiin suuntautuneeseen matkaan vuonna 1565. Matkan tarkoituksena oli muun muassa valmistella Eerik XIV:n suunnitelmia kosia Elisabet I:tä. Muiden lähtiessä kotimatkalle 1566 Snakenborg jäi Elisabetin hoviin, joka oli tehnyt häneen vaikutuksen. Hänestä tuli Elisabetin hovineito, ja vuonna 1571 hän meni naimisiin kuningattaren enon, markiisi William Parrin kanssa. Tämä kuitenkin kuoli myöhemmin samana vuonna. Snakenborg joutui kuningattaren epäsuosioon naituaan alempaan aristokratiaan kuuluneen Thomas Gorgesin vuonna 1576. Hänen onnistui kuitenkin verkostojensa avulla lepyttää kuningatar, ja hän pysyi hovin ytimessä. Hän toimi myös kuningattaren sijaisedustajana tilaisuuksissa, joihin tämä ei voinut tai viitsinyt osallistua, kuten erinäisissä avajaisissa tai kummilasten ristiäisissä. Kun Elisabet vuonna 1603 kuoli, Snakenborg käveli ensimmäisenä arkun perässä hautajaiskulkueessa. Uuden kuninkaan, Jaakko I:n, valtaannousu merkitsi hänen ajautumistaan kauemmas vallan keskuksesta.
Yksityiselämä.
Snakenborg sai Gorgesin kanssa kahdeksan elossa syntynyttä lasta, ja heidän linnansa Salisburyn eteläpuolella valmistui 1591. Rakennuksessa oli muun muassa juokseva vesi ja vesivessat. Snakenborg ei itse koskaan palannut Ruotsiin, mutta Gorges lähetettiin vuonna 1582 diplomaatiksi Tukholmaan, jolloin hän tapasi vaimonsa sukulaisia.
Taru Toikka

Taru Toikka (s. 4. marraskuuta 2001) on suomalainen pesäpalloilija. 
Toikka edustaa Superpesiksessä pelaavaa kasvattajaseuraansa Haminan Palloilijoita. Hän pelaa lyöjäjokerina. Toikka on pelannut 24 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on lyönyt kolme kunnaria ja 40 tavallista juoksua, tuonut kolme juoksua ja kerännyt 63 kärkilyöntipistettä. Tilastot päivitetty kauden 2023 jälkeen.
Artemidoros Efesoslainen

Artemidoros Efesoslainen (, ; 100-luku/1. vuosisata eaa.) oli antiikin kreikkalainen maantieteilijä, joka oli kotoisin Efesoksesta.
Elämä.
Artemidoros ajoitetaan toimineeksi vuoden 100 eaa. tienoilla. Hänestä itsestään tiedetään vain se, mikä käy ilmi hänen teoksistaan. Artemidoroksen arvellaan toimineen Aleksandriassa. Hän teki matkoja Välimeren, Mustanmeren ja Punaisenmeren rannikoilla ja ilmeisesti etelämpänäkin. Hän kävi myös Iberiassa ja Galliassa, ja teki korjauksia Eratostheneen teoksiin kyseisiä maita koskien. Artemidoros oli ensimmäinen maantieteilijä, joka pystyi Iberian kuvauksessaan hyödyntämään roomalaisten puunilaissotien aikana tekemiä havaintoja.
Tätä maantieteestä kirjoittanutta efesoslaista Artemidorosta ei tule sekoittaa unien tulkinnasta kirjoittaneeseen Artemidoros Daldislaiseen, josta käytetään joskus myös nimeä Artemidoros Efesoslainen.
Teokset.
Artemidoroksen nimiin laitetaan seuraavat teokset:
Hierokles (maantieteilijä)

Hierokles (, ; 400/500-luku) oli bysanttilainen grammaatikko ja maantieteilijä, jonka arvellaan toimineen keisari Justinianus I:n aikana ennen vuotta 535. Hänesta ei henkilönä tiedetä mitään muuta.
Teokset.
Hierokles tunnetaan vain teoksestaan "Synekdemos" (), joka oli tarkoitettu käsikirjaksi Itä-Rooman provinsseissa matkaaville. Teos kuvaa 64 "eparkhiaa" eli provinssia ja 935 eri kaupunkia maantieteellisessä järjestyksessä. Sen arvellaan perustuvan varhaisempaan virallisessa käytössä olleeseen luetteloon 400-luvun puolivälistä, ja sitä päivitettiin Justinianuksen aikana. Hierokleen teos on merkittävä lähde oman aikansa maantieteelle. Teoksen editioissa kirjoittajasta käytetään usein nimimuotoa "Hierocles Grammaticus", ”Hierokles Grammaatikko”.
Krinagoras

Krinagoras Mytileneläinen (, ; 1. vuosisata eaa./jaa.) oli antiikin kreikkalainen epigrammirunoilija, joka oli kotoisin Mytilenestä Lesbokselta.
Krinagoras oli aikansa Mytilenen merkkihenkilöitä. Sellaisena hänet mainitsee Strabon, joka puhuu hänestä aikalaisenaan. Krinagoraalta on säilynyt noin 50 epigrammia, jotka ovat "Kreikkalaisessa antologiassa". Epigrammit viittaavat usein keisari Augustuksen hallintoon, ja niin hänen on arveltu toimineen noin vuosina 31 eaa. – 9 jaa. Epigrammeista käy myös ilmi, että hän eli Roomassa ja että hän oli rikkaampi runoudessa kuin aineellisessa hyvässä. Hän mainitsee nuoremman veljen nimeltä Eukleides.
Johann Jakob Reiske päätteli kahdesta epigrammista, että niiden kirjoittaja olisi ollut joku varhaisempi, samanniminen henkilö, mutta C. F. W. Jacobs hylkäsi tämän ajatuksen. "Kreikkalaiseen antologiaan" Krinagoraan runot liitti Filippos Thessalonikelainen.
Markianos Herakleialainen

Markianos Herakleialainen (, ; 300/400-luku) oli antiikin kreikkalainen maantieteilijä, joka oli kotoisin Herakleia Pontikesta.
Elämä.
Markianoksesta itsestään ei tiedetä juuri mitään. Hän eli myöhäisantiikin aikana, mutta hänen tarkkaa ajoitustaan ei tunneta. Varmuudella hänet voidaan ajoittaa myöhemmäksi kuin Klaudios Ptolemaios, jota hän käytti lähteenään, ja varhaisemmaksi kuin Stefanos Byzantionlainen, joka lainaa häntä usein. Jos hän on sama Markianos, jonka Synesios Kyreneläinen ja Sokrates Skolastikko mainitsevat, hänen on täytynyt elää 400-luvun alussa.
Teokset.
Markianos kirjoitti seuraavat teokset:
Markianoksen teosten "editio princeps" oli David Hoescheliuksen (Höschel) teoksessa "Geographica" (Augusta Vindelicorum = Augsburg, 1600, 8vo.). Myöhemmin ne julkaisi muun muassa Frederick Morell (Pariisi, 1602, 8vo.), John Hudson kokoelmassa "Geographi Graeci minores" (Oxonia = Oxford, 1698) sekä Emmanuel Miller (Pariisi, 1839, 8vo.).
Markianos

Markianos () tai Marcianus (lat.) voi viitata seuraaviin henkilöihin: