Geronthrai

Geronthrai (, myös "Geranthrai", ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Lakoniassa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Evrótaksen kunnan Gerákin kylän paikalla.
Maantiede.
Geronthrain kaupunki sijaitsi hallitsevalla paikalla Eurotas-joen tasangon itälaidalla kohoavan vuoren lounaisrinteellä. Pausaniaan mukaan kaupungin etäisyys rannikolla sijainneesta Akriaista oli 120 stadioninmittaa. Kaupunki sijaitsi samalla kukkulalla, jolla nykyinen Gerákin kylä sijaitsee, ja sen akropoliina toimi kukkulan korkein kohta, joka tunnetaan nykyisin nimellä Dontákia (Δοντάκια, ”Hampaat”).
Geronthrain kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25–100 neliökilometriä. Geronthraista pohjoisluoteeseen sijaitsi Selinus ja koilliseen Marios. Kauempana kaakossa sijaitsi Pleiai eli Palaia, lounaassa Krokeai ja Helos, ja idässä muun muassa Amyklai ja Sparta.
Historia.
Geronthrain paikalla on ollut asutusta jo neoliittisella ja varhaisella helladisella kaudella. Geronthrain kaupunki oli olemassa mykeneläiseltä kaudelta lähtien. Se kuului Lakonian muinaisiin akhaialaisiin kaupunkeihin, jotka vastustivat pitkään doorilaisia valloittajia. Spartalaisten kerrotaan valloittaneen ja asuttaneen sen lopulta kuningas Telekloksen aikana 700-luvun eaa. puolivälissä yhdessä Amyklain ja Fariin kanssa. Tämän jälkeen se oli spartalaisten perioikkialuetta.
Kaupunki on luetteloitu nykytutkimuksessa arkaaisen ja klassisen kauden polisten eli itsenäisten kaupunkivaltioiden joukkoon, mutta sen todellinen asema tunnetaan huonosti. Sen arvellaan kuitenkin olleen perioikkien polis noin vuodesta 500 eaa. lähtien. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Geronthrētēs" (, ).
Geronthrai oli merkittävä edelleen hellenistisellä ja roomalaisella kaudella. Roomalaisella kaudella se kuului Vapaiden lakonialaisten liittoon. 300-luvun alussa jaa. Geronthrai oli ilmeisesti merkittävä kauppapaikka, sillä sieltä on löydetty kreikankielinen käännös Diocletianuksen hintaediktistä eli "De pretiis rerum venaliumista" (”Tavaroiden myyntihinnoista”) vuodelta 301.
Geronthrain kaupunki jatkoi kukoistustaan bysanttilaisella ajalla. Kaupunki oli piispanistuin ja yksi tärkeimmistä paikoista Eurotaan laaksossa. Frankkivallan aikana Geronthrain vanhan akropoliin korvasi linnoituspaikkana Gerákin linna. Se rakennettiin noin vuonna 1209–1250 noin kaksi kilometriä idempänä olevalle vuorenhuipulle. Myöhemmin asutus palasi antiikin aikaiselle paikalle, jossa nykyisen Gerákin kylän nimi on muuntunut Geronthraista. Antiikin aikaisen kaupungin mukaan on nimetty myös Evrótaksen kunnan osa Gerónthresin kunnallisyksikkö, joka on entinen itsenäinen kunta ja jossa Geráki sijaitsee.
Kaupungin akropoliin arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1905. Niitä suoritti British School at Athens eli Britannian Ateenan-instituutti. Kaivauksia jatkoi Alankomaiden Ateenan-instituutti 1990-luvulla.
Rakennukset ja löydökset.
Geronthrain mykeneläisen kauden löytöihin lukeutuu kyklooppimuurin jäänteitä sekä keramiikkaa. Antiikin ajan Geronthrain akropolis oli ympäröity muureilla, joista on löydetty osia. Ne ajoitetaan hellenistiselle kaudelle. Löydöksiin lukeutuu myös rakennusten jäänteitä klassiselta ja hellenistiseltä kaudelta, sekä bysanttilaisella ajalla akropoliin muurin tehtyjä vahvistuksia.
Pausaniaan mukaan akropoliilla oli Apollonille omistettu temppeli. Löydetyt kapiteelit ja muut veistoskoristellut osat sekä votiiviesineet saattavat liittyä siihen. Kaupungissa oli myös Areelle omistettu temppeli ja lehto, jossa järjestettiin vuosittain juhla, johon naiset eivät saaneet osallistua. Kaupungin agoraa ympäröi juomavedeksi soveltuvia lähteitä. Ne on paikannettu alempaa kukkulan rintestä.
Roomalaiselta kaudelta on löydetty akveduktin ja balaneiumin eli kylpylän jäännöksiä. Diocletianuksen hintaediktin käsittävän piirtokirjoituksen katkelmia on marmorikivissä, joita on käytetty uudelleen Gerákin Pyhän Johannes Khrysostomoksen ("Ágios Ioánnis o Chrysóstomos") kirkossa. Ne olivat alun perin kaupungin agoralla.