Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2012

Jää­kiekon maailman­mestaruus­kilpailut 2012 olivat 76. jääkiekon miesten maailman­mestaruus­kilpailut. Kisat järjestettiin Suomessa ja Ruotsissa 4.–20. toukokuuta 2012. Kilpailujen päävastuu oli Suomella. Pelipaikkoina toimivat Helsingissä Hartwall Areena ja Tukholmassa Ericsson Globe.
Suomi valittiin järjestäjämaaksi 11. toukokuuta 2007 Moskovassa, jossa se voitti vastaehdokkaana olleen Ruotsin äänin 64–35. Kisat olivat ensimmäiset kahden maan kesken jaetut, tosin vuoden 1930 kilpailut jouduttiin alkuperäisten suunnitelmien vastaisesti järjestämään kolmessa maassa; Ranskan Chamonix'ssa lämmin sää pehmitti ulkojäät, jolloin kolme viimeistä ottelua pelattiin tekojäällä Wienissä ja Berliinissä. Isännyys oli Suomelle järjestyksessään seitsemäs ja Ruotsille kymmenes.
Vuodeksi 2012 maailmanmestaruuskilpailuihin 1. divisioonasta nousseet Kazakstan ja Italia jäivät kumpikin lohkonsa viimeiseksi ja putosivat takaisin 1. divisioonaan seuraaviin kisoihin.
Kaavio.
Vuoden 2012 maailmanmestaruuskilpailuissa otettiin käyttöön uusi ottelukaavio, jossa kisoihin osallistuvat 16 maata jaettiin kahteen kahdeksan joukkueen lohkoon. Niissä kummassakin pelattiin aluksi kaikkiaan 28 alkusarjan ottelua, joissa kaikki lohkon joukkueet kohtasivat toisensa kerran. Kummankin alkulohkon neljä parasta pelasivat keskenään puolivälierät, kun taas muiden joukkueiden turnaus päättyi alkulohkoon, ja kummastakin lohkosta viimeiseksi jäänyt joukkue putosi 1. divisioonaan. Välieriin selvisi siis kaksi joukkuetta kummastakin alkulohkosta. Semifinaalit ja mitalipelit käytiin Helsingissä.
Isäntämaista Suomi pelasi kaikki pelinsä Helsingin Hartwall Areenassa. Ruotsi pelasi alkusarjan ottelunsa sekä puolivälieränsä Tukholman Globenissa. Mikäli Ruotsi olisi selviytynyt semifinaaleihin ja mitalipeleihin, se olisi pelannut nämä ottelunsa Helsingissä. Muiden maiden osalta lohkojako selvisi heti vuoden 2011 MM-kisojen päätyttyä.
Kisojen ensimmäinen ottelu oli Helsingissä 4. toukokuuta pelattu Yhdysvallat vastaan Ranska. Myös isäntämaat aloittivat turnauksensa samana päivänä: Suomi kohtasi illalla Helsingissä Valko-Venäjän ja Ruotsi Tukholmassa Norjan.
Liput ja hinnat.
Tapahtuman pääsylippujen hinnat herättivät ennakkoon jonkin verran keskustelua Suomessa. Suomen pelien hinnat vaihtelivat ennakkomyynnissä 155 eurosta 195 euroon. Edellisten Suomessa järjestettyjen kisojen, vuoden 2003 MM-kisojen alkusarjaliput Suomen peleihin maksoivat halvimmillaan noin 60 euroa. Toisessa järjestäjäkaupungissa, Tukholmassa, lippujen hinnat olivat olennaisesti alhaisemmat kuin Helsingissä. Loppuottelussa lipun hinta oli 445 euroa, kun esimerkiksi edellisvuonna loppuottelua pääsi seuraamaan 242 eurolla.
Suomen Jääkiekkoliiton puheenjohtaja Kalervo Kummola puolusti lippujen hintoja suurella kysynnällä ja edelliskevään maailmanmestaruudella. Kummola myös totesi, että: ”Joka asiassa löytyy ihmisiä, jotka kritisoivat. He, jotka hintoja arvostelevat, eivät varmaankaan olleet alun perinkään tulossa katsomaan matseja”. Joka tapauksessa Suomessa lippujen hinnat olivat paljon kalliimpia kuin Ruotsissa. Kisaorganisaation puheenjohtajan Christer Englundin mukaan Ruotsissa nelihenkinen perhe pääsi katsomaan isäntämaan pelejä alle 1 600 kruunulla eli noin 170 eurolla.
Lipunmyynti Suomessa pelattuihin otteluihin alkoi 26. huhtikuuta 2011 ja Ruotsissa pelattuihin 29. huhtikuuta 2011. Aluksi kummassakin maassa myytiin pelkästään lippupaketteja. Yksittäisiä, ottelukohtaisia lippuja alettiin Suomessa myydä tammikuussa ja Ruotsissa helmikuussa 2012. Ruotsissa lipuista oli myyty tammikuun 2012 loppuun mennessä noin 120 000 eli noin 40 prosenttia. Ruotsin kisaorganisaation pääsihteeri Lars G. Karlsson sanoi, että organisaatio oli tilanteeseen erittäin tyytyväinen. Suomessa lipuista oli myymättä lähes kolmannes, kun kisoihin oli aikaa vajaat kaksi viikkoa. Loppuunmyytyjä pelejä olivat tässä vaiheessa ainoastaan Suomi–Kanada ja loppuottelu. Heikon kysynnän vuoksi esimerkiksi kodinkalusteliikeketju Masku jakoi päivää ennen kisojen alkamista asiakkailleen ilmaisia lippuja Sveitsin ja Kazakstanin väliseen otteluun. Ainakin muutamat pääkaupunkiseudun Shell-huoltoasemat puolestaan myivät viidellä eurolla lippuja kisojen avausotteluun Yhdysvallat–Ranska. Normaalihintaisina liput alkusarjan peleihin maksoivat 36–196 euroa. Tukholman pelien lipuista oli pari päivää ennen kisojen alkamista myyty vain puolet eikä yksikään Ruotsin ottelu ollut loppuunmyyty.
Kun ensimmäisessä Ruotsin joukkueen pelissä oli ollut vain 7 770, ja kahdessa sitä aiemmin pelatussa ottelussa yhteensä noin 2 600 katsojaa, ryhtyi Ruotsin kisaorganisaatio laskemaan hintoja rajusti. Esimerkiksi alkujaan 1 295 kruunun (n. 145 euroa) liput myytiin 395 kruunulla (n. 45 euroa). Suomessa kisajärjestäjät sen sijaan ilmoittivat, ettei hintojen laskeminen ole tarkoituksenmukaista. 6. toukokuuta pelatussa Ranskan ja Kazakstanin välisessä alkusarjan ottelussa jotkut suomalaiskatsojat osoittivat banderollein ja t-paidoin mieltään lippujen korkeita hintoja ja Kalervo Kummolaa vastaan. Myöhemmin samana päivänä Suomen jääkiekkoliitto ilmoitti ryhtyvänsä myymään Ranska–Suomi- ja Kazakstan–Suomi-otteluihin lippuja neljä yhden hinnalla -paketteina.
Symbolit.
Maskotti.
Maskottina turnauksessa toimi Rovio Entertainmentin Toni Kyseniuksen suunnittelema HockeyBird, joka oli luotu Angry Birds -videopelin pohjalta. Maskotti julkistettiin vuoden 2011 Karjala-turnauksen yhteydessä. Kysenius totesi: ”HockeyBirdin tehtävä on tuoda lintuenergiaa suureen urheilujuhlaan ja tunkea nokkansa ihan joka paikkaan”. Suomen kisaorganisaation pääsihteeri Mika Sulin puolestaan katsoi, ettei parempaa maskottia ”voisi edes kuvitella”, sillä suomalaislähtöinen Angry Birds on ”yksi markkinoiden tämän hetken kuumimmista puheenaiheista, jonka koko maailma tuntee”. HockeyBirdista tehtiin lukuisia oheistuotteita sekä 1. luokan postimerkki, joka tuli myyntiin Suomessa 21. maaliskuuta 2012.
Kisailme.
MM-kisojen kisailme oli ”Northern Stars of Ice Hockey” –kisasloganiin perustuva tähtikuvio. Sen suunnitteli graafiseen palvelumuotoiluun erikoistunut helsinkiläinen suunnittelutoimisto Mozo. Suomessa tähtikuvio esiintyi sinisävyisenä, kun taas Ruotsissa mukana oli myös keltaista väriä. Perusversion lisäksi tähdestä tehtiin erilaisia variaatioita käytettäviksi eri pinnoissa ja materiaaleissa. Eräässä näistä versioista taustalla näkyi maalivahdin kuva, toisessa tähden oli rikkonut palasiksi siitä läpi lentänyt maskotti. Lisäksi jokaiselle kilpailuihin osallistuneelle joukkueelle oli suunniteltu oma tähtikuvionsa kyseisen maan lipun värien mukaan. Niitä käytettiin muun muassa pukukoppien ovissa.
Televisiolähetysten lisäksi kisailme näkyi kilpailujen ajan muun muassa vapaaehtoisten vaatteissa, taustaseinissä, areenoiden koristeluissa, kisajulkaisuissa ja kisa-autojen pinnoissa.
Turnauksen logon on suunnitellut Esa Ylä-Anttila. 
Tunnusmusiikki.
MM-kilpailujen virallinen tunnus- ja maskottikappale oli ”Hockey Bird (in the Zone)”, jonka teki DJ Slow (oik. Vellu Maurola). Kappale oli englanninkielinen ja siinä lauloi New Yorkista kotoisin oleva MC. Muita MM-kilpailuja varten tehtyjä kappaleita olivat JVG:n ja Freemanin ”Karjala takaisin”, Pojun ja Sakari Kuosmasen ”Kipinä”, Klamydia-yhtyeen ”Poika pysyy Suomessa” sekä Vesku Jokinen &amp; Sundin pojat -kokoonpanon cover-versio laulusta ”Olen suomalainen”.
18. huhtikuuta julkaistiin MM-kilpailujen virallinen kokoelma-albumi "Leijonat 2012", joka sisälsi 18 kappaletta. Kisojen aattona, 3. toukokuuta järjestettiin Helsingin jäähallissa Suuri Kiekkokonsertti, jossa esiintyi lukuisia tunnettuja suomalaisia muusikoita. Konsertin avulla kerättiin rahaa hyväntekeväisyyteen.
Media ja talous.
Televisiointi.
Suomessa televisioinnista vastasivat MTV3 ja Canal+. Kisat olivat ensimmäiset pääasiassa maksullisilla TV-kanavilla näkyneet jääkiekon MM-kilpailut Suomessa. Valtioneuvoston tekemän suosituksen myötä kaikki Suomen pelit, pudotuspelit ja mitaliottelut olivat kuitenkin vapaasti katsottavilla kanavilla. Ilmaisella MTV3:lla selostajina toimivat Mika Saukkonen ja Juha Taivainen; Antero Mertaranta taas oli maksullisen Canal+:n pääselostaja. Mertaranta kuitenkin myös selosti muutaman Suomen ottelun MTV3:n puolella. Suomen ottelut sekä pudotuspelit ja finaalit, siis maksuttomilla kanavilla näytetyt ottelut, selostivat ruotsiksi Hufvudstadsbladetin urheilutoimituksen päällikkö Christoffer Herberts ja jääkiekkoilija Fredrik Norrena. Kaikki turnauksen 64 ottelua kuvattiin teräväpiirtona.
Kansainvälinen jääkiekkoliitto IIHF näytti YouTube-videopalvelussa Škodan sponsoroimalla kanavallaan kilpailujen kaikki ottelut 30 minuutin viiveellä. Pelien katselu oli kuitenkin teknisesti estetty muun muassa kummassakin isäntämaassa.
Televisiointioikeudet:
Sponsorit.
MM-kilpailujen virallinen pääsponsori oli tšekkiläinen autonvalmistaja Škoda, joka on toiminut kyseisessä roolissa vuodesta 1993 lähtien, ja oli siten kaikkien aikojen pisimpään jatkanut pääsponsorointisopimuskumppani maailmanmestaruustasolla. Pääsponsorin ominaisuudessaan Škoda luovutti Helsingin kisaorganisaation käyttöön 25 kisa-autoa, joita käytettiin liikenteessä kilpailujen ajan. Niillä muun muassa kuljetettiin toimitsijoita, vieraita ja tavaroita. Tukholmassa kyseisiä Suberb Combi -mallin Škodia oli käytössä 20 kappaletta; ne tuotiin Suomeen finaaliviikonlopun ajaksi.
Muut kisojen viralliset sponsorit olivat AJ Tuotteet, Bauhaus, Finalgon (Финалгон), Henkel, Kyocera, MegaFon (МегаФон), Nike, Nivea, Ohota (Охота), Raiffeisen, Tissot ja Zepter. Lisäksi kisoilla oli lukuisia yhteistyökumppaneita.
Talous.
Kalervo Kummola kertoi YLE:n Arto Nybergin haastattelussa 6. toukokuuta 2012, että kisojen kokonaisbudjetti olisi 19 miljoonaa euroa. Kisoilla pyrittiin tekemään merkittävää voittoa, jolla järjestettäisiin muun muassa juniorijääkiekkoilijoiden valmennustoimintaa. Syyskuussa 2012 paljastettiin kisojen tuotto, joka oli 8,2 miljoonaa euroa.
Alkusarja.
Joukkueet pelasivat yksinkertaisen alkusarjan, jossa kullekin joukkueelle kertyi seitsemän ottelua. Kummankin lohkon neljä parasta jatkoi puolivälieriin ja kahdeksas putosi sarjaporrasta alemmaksi.
Alkusarjan lohkojako.
Alkulohkot määräytyivät seuraaviksi:
Käytössä olleen lohkojakomallin mukaan ranking-sijoilla 2 ja 3 olleet joukkueet sijoitettiin samaan lohkoon. Koska kisojen isäntämaat, jotka oli määrä sijoittaa keskenään eri lohkoihin, olivat juuri näillä sijoilla, heikommalla ranking-sijoituksella ollut Ruotsi ja vastaavalla toiseksi korkeimmalla lohkosijoituksella ollut ranking-nelonen Kanada vaihdettiin keskenään lohkosta toiseen.
H-lohko.
Sarjataulukko
S-lohko.
Sarjataulukko
Lopputulokset.
Turnauksen jälkeisen maailmanrankingin perusteella valitaan yhdeksän parasta maata talviolympialaisiin 2014.
Pääsarjan turnaus ja 
1. divisioona A-lohko 
B-lohko 
2. divisioona A-lohko 
B-lohko 
3. divisioona  
Punaisella merkityt joukkueet putoavat alemmalle tasolle seuraavaksi kaudeksi ja vihreällä merkityt joukkueet nousevat ylemmälle tasolle. 3. divisioonan viimeisiksi jääneet Kreikka ja Mongolia joutuvat lokakuussa 2012 pelaamaan sarjapaikastaan karsintaturnauksessa, jossa muut osallistujat ovat Yhdistyneet arabiemiirikunnat ja Georgia.
 "Pääartikkeli: Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailujen 2012 kokoonpanot"
Erotuomarit.
IIHF valitsi 16 päätuomaria ja 16 linjatuomaria kilpailuihin.
Päätuomarit:
Linjatuomarit:
Jälkipyykki.
Tammikuussa 2013 Urheilulehti uutisoi, että Suomen MM-kisajoukkueen kahden pelaajan elimistöstä oli kauden aikana tehdyissä, seurojen sisäisissä testeissä löydetty jäänteitä kannabiksen käytöstä. Jääkiekkoliitto sai asiasta suullisen tiedon ennen MM-kisoja, mutta pelaajat valittiin kuitenkin kisajoukkueeseen.