Kah’ovkan vesivoimalaitos

Kah’ovkan vesivoimalaitos (, täydellisemmin ) on vesivoimalaitos, Kah’ovkan tekojärven muodostava 3,84 (tai 3,7) kilometriä pitkä patorakennelma ja liikenneväylä Ukrainan Hersonin alueella. Se on Dneprjokea hallitsevan kuuden suuren padon ja vesivoimalan muodostaman kaskadin toiseksi suurin, alin ja eteläisin voimala. Se sijaitsee Nova Kah’ovkan ja Tavrijskin kaupunkien kohdalla (Dneprin vasen ranta), 12 kilometriä Kah’ovkasta lounaaseen. Dneprin oikealla rannalla, heti voimalaitospadon luoteispuolella, sijaitsevat Kozatsken ja Veselen kylät.
Sähköntuotanto ja kulkuväylä.
Padon vesivoimalaitoksessa on kuusi 58,5 MW:n (tai 60,5 MW:n) generaattoria, ja näillä tuotetaan vuosittain keskimäärin 1,4 TWh sähköenergiaa. Laitos ilmoittaa asennetuksi kapasiteetikseen 334,8 MW, mutta kirjallisuudessa näkyy hieman tästä poikkeavia lukemia (329–357 MWe). Vuonna 2021 Kah’ovkan vesivoimalaitos tuotti yli 1 TWh sähköä, joka oli yli viidesosa Ukrainan kaikesta vesivoimaloilla tuotetusta sähköenergiasta tuona vuonna (4,85 TWh). Ukrainan asennettuun 6 229 MW:n vesivoimalaitoskapasiteettiin nähden Kah’ovkan vesivoimalaitoksen merkitys on huomattavan suuri.
Vesivoimalan patorakennelman yli kulkee (kulki ennen padon tuhoamista kesäkuussa 2023) kaksikaistainen maantie (osa eurooppatietä ) ja rautatie. Maantie on Antonivkan sillan ohella ainoa kiinteä maantien siltayhteys Dneprin alajuoksulla. Voimalaitoksen kaakkoispuolella on laivaliikenteelle vesitien tarjoava kanavayhteys.
Historia.
Padon ja voimalan rakennustyöt.
Yhteensä 3,7 kilometriä pitkän padon ja voimalaitoksen rakentaminen alkoi vuonna 1950. Padon rakentamisen myötä muodostui Kah’ovkan tekojärvi. 240 kilometriä pitkä ja enimmillään 23 kilometriä leveän tekojärven pinta-ala on 2 155 neliökilometriä eli noin kaksi kertaa Päijänteen ala. Keskisyvyys on 8,4 metriä (vaihteluväli 3–26 m; maksimi 32 m). Tekoaltaan kokonaisvesitilavuus on 18,15 kuutiokilometriä (noin 1,5 kertaa Päijänteen tilavuus), josta 6,78 km³ on käytettävissä.
Veden virtaamisen säätelyä varten padossa on 447 metriä pitkä, 28:sta 12 metriä leveästä juoksutusaukosta muodostettu osuus. Näiden kautta voidaan vettä juoksuttaa 19 460 m³/s. Näihin liittyvistä, voimalaitosrakennuksessa sijaitsevasta kuudesta voimalaitosyksiköstä ensimmäinen otettiin käyttöön vuonna 1955 ja kuudes vuonna 1956. Padon myötä myös aivan sen itäpuolelta Kah’ovkan tekojärvestä alkavan Pohjois-Krimin kastelukanavan ja Dnepr–Kryvyi Rih -kanavan vedensaantia turvattiin.
Voimalaitoksen toinen vaihe.
Vesivoimalaitokselle on suunniteltu voimalakapasiteetiltaan 250 MW:n suuruista toisen vaiheen laajennusta (HES-2). Tämä 420 miljoonan euron hintainen laajennus oli suunnitelman mukaan valmisteltu toteutettavaksi vuosina 2019–2024. Laajennuksella Ukrhidroenerho pyrkii optimoimaan vesivoiman tuotantoa Kah’ovkan tekojärvestä ja hyödyntämään aiemmin läpijuoksutuksiin mennyttä vettä sähköntuotannossa.
Venäjän hyökkäyssodan (2022–) aika.
Venäläiset maahantunkeutujat etenivät strategisesti tärkeälle Kah’ovkan vesivoimalan alueelle jo hyökkäyssodan ensimmäisenä päivänä 24. helmikuuta 2022 käyttäen muun muassa tunnuksettomia panssariajoneuvoja. Seuraavana päivänä Venäjän raportoitiin miehittäneen voimalaitosalueen ympäristöineen.
Venäläisjoukot ovat käyttäneet Kah’ovkan siltaa muun muassa asevoimiensa huoltotarkoituksiin. Katkaisemalla nämä huoltoyhteydet, Dneprin oikealle puolelle Hersonin ja Mykolajivin alueella edenneitä venäläisjoukkoja voisi merkittävästi heikentää jo ennen kuin maajoukoilla pyritään vapauttamaan Dneprin oikean puolen alueet venäläismiehittäjistä. Loppukesän 2022 aikana Ukrainan asevoimien joukot kohdistivatkin jo useita täsmäiskuja muun muassa M142 Himars -raketinheittimien avulla Kah’ovkan vesivoimalan sillalle ja Nova Kah’ovkan kaupunkiin maahantunkeutujan kalustoa kohti. Marraskuun alkupäivinä 2022 ukrainalaislähteet raportoivat, että venäläistä asevoimien ryhmitystä vahvistettiin padon oikean rannan kylissä, jonne siirrettiin myös tankkeja Dneprin vasemmalta rannalta lauttojen avulla. Mahdollisesti pyrkimyksenä Venäjän asevoimilla oli pitää tärkeän padon molemmat rannat hallussaan.
Kah'ovkan pato murtui aamuyöllä 6. kesäkuuta 2023. Ukrainalaiset lähteet syyttivät venäläisiä padon räjäyttämisestä, kun taas venäläiset väittivät padon tuhoutuneen tykistöiskussa. Pato oli Venäjän asevoimien hallinnassa ennen tuhoutumistaan. Seismiset mittaustiedot tukevat käsitystä Kah’ovkan padon räjäyttämisestä. Tämäkin tukisi näkemystä, että padon ja sen liikenneväylät räjäyttivät venäläisjoukot. Tällä pyrittiin hidastamaan ukrainalaisten pääsyä Dneprin itärannalle osana Ukrainan vastahyökkäystä. Jo aiemmin venäläisjoukot olivat räjäyttineet Antonivkan maantiesillan ukrainalaisten etenemistä ehkäistääkseen.