tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Marklampi

Marklampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Malvaniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 160 metriä pitkä, 140 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 106 metriä mpy.
Kotilampi (Hirvensalmi)

Kotilampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Malvaniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 840 metriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 10,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,6 metriä mpy.
Tervalampi (Hirvensalmi)

Tervalampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Malvaniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 200 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,8 metriä mpy.
Kaijanlammi (Hirvensalmi, Malvaniemi)

Kaijanlammi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Malvaniemen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 250 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,5 metriä mpy.
Harjulammi (Hirvensalmi, itäinen)

Harjulammi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Malvaniemen lähellä sijaitseva lampi. Sen länsipuolella sijaitsee toinen Harjulammi.
Maantietoa.
Lampi on 150 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,9 metriä mpy.
Harjulammi (Hirvensalmi, läntinen)

Harjulammi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Malvaniemen lähellä sijaitseva lampi. Sen itäpuolella sijaitsee toinen Harjulammi.
Maantietoa.
Lampi on 170 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,5 metriä mpy.
Kortteenlampi (Hirvensalmi)

Kortteenlampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Pöyryn lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 510 metriä pitkä, 240 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 9,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,4 metriä mpy.
Pitkälampi (Hirvensalmi, Pöyry)

Pitkälampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Pöyryn lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 2,1 kilometriä pitkä, 220 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 11,6 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,2 metriä mpy.
Hiidenlampi (Hirvensalmi)

Hiidenlampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Pöyryn lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 220 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,9 metriä mpy.
Pekkalanlampi (Hirvensalmi)

Pekkalanlampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Puukonsaaren lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 300 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 4,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,4 metriä mpy.
Paskolampi (Hirvensalmi, Puulasalo)

Paskolampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Puulasalon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 160 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,6 metriä mpy.
Autiolampi (Hirvensalmi)

Autiolampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Puulasalon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 340 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,1 metriä mpy.
Levälampi (Hirvensalmi)

Levälampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Puulasalon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 230 metriä pitkä, 80 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,4 metriä mpy.
Hölönlampi

Hölönlampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Puulasalon lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 150 metriä pitkä, 110 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 105,2 metriä mpy.
Vanhanlampi (Kangasniemi)

Vanhanlampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Rämiäisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 170 metriä pitkä, 130 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,7 metriä mpy.
Lutakonlampi

Lutakonlampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Väisälänsaaren lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 550 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,7 metriä mpy.
Hietalampi (Hirvensalmi)

Hietalampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Väisälänsaaren lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 600 metriä pitkä, 340 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 14,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 100,6 metriä mpy.
Vasaranlampi

Vasaranlampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Väisälänsaaren lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 880 metriä pitkä, 330 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 15,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,7 metriä mpy.
Paananlampi

Paananlampi on Etelä-Savossa Mikkelissä Väisälänsaaren lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 200 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97 metriä mpy.
Sydänmaanlampi (Mikkeli, Väisälänsaari)

Sydänmaanlampi on Etelä-Savossa Mikkelissä Väisälänsaaren lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 170 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,8 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,3 metriä mpy.
Valkeislampi (Hirvensalmi, Väisälänsaari)

Valkeislampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Väisälänsaaren lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 550 metriä pitkä, 180 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,7 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 97,7 metriä mpy.
Iso-Päistäre

Iso-Päistäre on Etelä-Savossa Hirvensalmella Väisälänsaaren lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 530 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,1 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,6 metriä mpy.
Pieni-Päistäre

Pieni-Päistäre on Etelä-Savossa Hirvensalmella Väisälänsaaren lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 260 metriä pitkä, 70 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,7 metriä mpy.
Kaaterlampi (Hirvensalmi)

Kaaterlampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Väisälänsaaren lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 220 metriä pitkä, 160 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,0 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,6 metriä mpy.
Kitolampi

Kitolampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Väisälänsaaren lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 190 metriä pitkä, 90 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 143,5 metriä mpy.
Kalatonlampi (Hirvensalmi)

Kalatonlampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Pääskynsaaren lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 490 metriä pitkä, 260 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 99,8 metriä mpy.
Sammallampi (Hirvensalmi, Pääskynsaari)

Sammallampi on Etelä-Savossa Hirvensalmella Pääskynsaaren lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 340 metriä pitkä, 190 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 3,2 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 110,2 metriä mpy.
Pirttilampi (Kangasniemi)

Pirttilampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Luodekylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 1,2 kilometriä pitkä, 400 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 18,3 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,5 metriä mpy.
Antunlampi

Antunlampi on Etelä-Savossa Mikkelissä Viljakkalansaaren lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 590 metriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,4 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 96,1 metriä mpy.
Pieni Säynätjärvi (Mikkeli)

Pieni Säynätjärvi on Etelä-Savossa Mikkelissä Santaran lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 380 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,1 hehtaaria. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 97,4 metriä mpy.
Pappilanlahti (Kangasniemi)

Pappilanlahti on Etelä-Savossa Kangasniemellä kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lampi on 190 metriä pitkä, 120 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,1 hehtaaria. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Puulan lähi-alueeseen (14.923) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 94,7 metriä mpy.
Heorhi Narbut

Heorhi Ivanovytš Narbut (; 9. maaliskuuta 1886 Narbutivka - 23. toukokuuta 1920 Kiova) oli ukrainalainen graafikko. Hän teki kuvitustöitä ja suunnitteli Ukrainan kansantasavallan seteleitä ja postimerkkejä.
Elämänvaiheita.
Narbut syntyi vanhaa liettualaista aatelia edustaneeseen perheeseen. Äiti oli papin tytär, ja isä työskenteli Kiovan yliopistossa. Heorhi Narbut opiskeli taidetta aluksi itsenäisesti. Hän muutti 20-vuotiaana yhdessä veljensä Volodymyr Narbutin kanssa Pietariin opiskelemaan taidetta. Veljestä tuli runoilija.
Heorhi Narbut oli vuonna 1909 muutaman kuukauden jatko-opiskelijana Münchenissä ja palasi sitten Pietariin. Siellä hän pääsi osaksi Mir iskusstva -ryhmää, jossa hän sai mainetta kuvittajana. Hän kuvitti muun muassa Hans Christian Andersenin satuja. Huomiota herättivät myös hänen symbolistiset akvarellinsa.
Heraldiikasta kiinnostunut Narbut suunnitteli setelien ja postimerkkien lisäksi vaakunoita. Vuonna 1915 hän kuvitti vanhaa galitsialaista arkkitehtuuria käsitelleen teoksen ja vuonna 1917 kirjan Harkovan alueen vanhoista kartanoista. Vuoden 1917 helmikuun vallankumouksen jälkeen hän palasi Ukrainaan ja asettui asumaan Kiovaan. Hän suunnitteli lyhytaikaisen kiovalaisen aikakauskirjan "Naše mynulen"(1918-1919) kannet.
Uusi Ukrainan kansantasavalta päätti perustaa myös taideakatemian. Narbut nimitettiin sinne syyskuussa 1917 professoriksi, ja vuonna 1918 hänestä tuli sen rehtori. Hän halusi, että oppilaitos olisi ajanmukainen, eurooppalainen taidekoulu. Graafinen suunnittelu oli hänen erikoisalansa. Hallitus pyysi häntä suunnittelemaan seteleitä, postimerkkejä ja arvopapereita. Yhdessä Myh’ailo Boitšukin kanssa hän oli luomassa uutta ukrainalaista taidetta. Hän myös uudisti käytössä ollut aakkostoa.
Narbut menehtyi lavantautiin vuonna 1920. Hänen tyttärestään Marina Berezovskista tuli merkittävä australialainen balettitanssija.
Kamjansken tekojärvi

Kamjansken tekojärvi () on Ukrainan keskiosissa Dneprin alajuoksulla sijaitseva tekojärvi, joka muodostaa osan Dneprin pääuomasta. Se sijaitsee hallinnollisesti Kirovohradin, Pultavan ja Dnipropetrovskin alueilla.
Tekojärvi on 114 km pitkä ja keskimäärin 5 km leveä (leveimmillään 8 km). Sen pinta-ala on 567 km2, ja keskisyvyys 15 m. Tekojärven tilavuus on 2,45 km2.
Krementšukin, Kamjansken, Verh’nodniprovskin ja Horišni Plavnin kaupungit sijaitsevat järven rannalla, ja Dneprin sivujoki Vorskla laskee Dnepriin tekojärven kohdalla.
Tekojärvi muodostui 1963-65 Kamjansken vesivoimalan rakentamisen yhteydessä. Vuoteen 2017 asti sen nimenä oli "Dniprodzeržynskin tekojärvi"; nimi muutettiin nykyiseksi sen jälkeen, kun Kamjansken (vuosina 1936-2016 "Dniprodzeržynsk") vanha nimi palautettiin.
Christopher Dahl

Christopher Dahl (17. toukokuuta 1758 Saleby, Länsi-Götanmaa, Ruotsi − 4. syyskuuta 1809 Näs, Uplanti) oli ruotsalainen luterilainen pappi, virsirunoilija ja professori.
Dahl kävi koulua Skarassa ja opiskeli Uppsalassa. Hänet vihittiin papiksi 1782 ja pian hänestä tuli Uppsalan yliopiston kaunopuheisuuden ja runouden dosentti, myöhemmin kreikan kielen professori ja hänen nimitettiin kuninkaan hovisaarnaajaksi, hoviseurakunnan papiksi. Vuonna 1800 hänet nimitettiin teologian tohtoriksi kuningas Kustaa IV Aadolfin kruunajaisten yhteydessä. Hän julkaisi 1796 latinan kielen oppikirjan, kreikan kielen lukukirjan ("Chrestomathia græca" 1808) ja siihen liittyvän sanakirjan ja kieliopin (1808). Vuonna 1796 hänet nimitettiin Raamatunkäännöskomiteaan.
1793 vietettiin Ruotsissa Uppsalan kokouksen juhlavuotta. Sen kunniaksi haluttiin uudistaa myös kirkollisia kirjoja ja Uppsalan tuomiokapituli laati ehdotuksen virsikirjan uudistamiseksi. Työ siirtyi ”Kongl Ecklastique Committé” -nimiselle komitealle, jonka jäsen Dahl oli yhdessä Samuel Ödmannin kanssa. Hän julkaisi 1796 kokoelman "Försök till kyrkosånge"r, jossa oli hänen muokkaamiaan ja kirjoittamiaan virsiä sekä 1807 kokoelman nimeltä "Psalmer", joka suurelta osalta oli vanhojen virsien muokkauksia ja useat niistä tulivat J. O. Wallinin johdolla valmisteltuun vuoden 1819 virsikirjaan. Teologisesti Dahl edusti neologiaa.
Hänen elämäänsä varjostivat henkilökohtaiset vaikeudet. Hänen kaunis vaimonsa tunnettiin myös lisänimellä ”kaunis Lena”. Tämä muutti Uppsalasta Tukholmaan, jossa oli enemmän tarjolla huveja, eivätkä ne kaikki olleet sopusuhteessa hänen puolisonsa yhteiskunnallisen aseman tai taloudellisten resurssien kanssa ja tämä on saattanut olla syynä hänen varhaiseen kuolemaansa. 
Dahlin kirjoittamia virsiä on yksi ja muokkaamia virsiä viisi Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa. Virsi 595 "Förgäves all vår omsorg är" on vuodelta 1807. Sen esikuvana on ollut vuoden 1695 virsikirjan virsi 97 "Alt arbetet är ju fåfängt här". Jo vuoden 1819 virsikirjassa se oli J. O. Wallinin muokkaama ja vuoden 1986 virsikirjassa edelleen Britt. G. Hallqvistin muokkaama. Suomenkielisessä virsikirjassa se on Anna-Mari Kaskisen 1998 suomentamana "On turhaa kaikki vaivamme ja pyrkimykset maiset".
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjan virsi 610 "Ah, kaikki kaataa kuolema" pohjautuu Dahlin kirjoittamaan virteen "Kom, jordens barn, eho du är".
Hyppääminen

Hyppääminen on ponnahtamista lihasvoimalla tai muulla voimalla ylöspäin ja joskus samalla myös eteenpäin niin, että jalat ovat yhtäaikaisesti irti alustasta.
Hyppylihakset.
Hyppääminen vaatii alavartalon räjähtävää voimaa. Ihminen käyttää pystysuuntaisessa hypyssä alaruumiinsa lihaksista nelipäistä reisilihasta, hamstring-lihasta, pakaralihasta ja pohjelihasta. Nämä lihakset suoristavat lantion, ojentavat polven ja painavat jalkaterän alas, suoristaen nilkan. Myös ylävartalon ja keskivartalon lihaksia käytetään jonkin verran voimantuottoon ja kehon vakauttamiseen. Hyppäämistä käytetäänkin helposti toteutettavana lihasvoimaharjoittelun muotona.
Urheilulajina ja leikkinä.
Yleisurheilussa pystysuuntaisia hyppyjä ovat korkeushyppy ja seiväshyppy, ja vaakasuuntaisia hyppyjä ovat pituushyppy ja kolmiloikka. Aiemmin ovat urheilulajeina olleet myös vauhditon pituushyppy, vauhditon korkeushyppy ja vauhditon kolmiloikka. Muiden lajiryhmien hyppylajeja ovat esimerkiksi uimahypyt, telinevoimistelun hyppy, mäkihyppy ja trampoliinivoimistelu. Hyppyjä nähdään myös monen muun urheilulajin tärkeänä osana, kuten lentopallossa, koripallossa ja taitoluistelussa.
Lasten hyppyleikkejä ovat esimerkiksi naruhyppely ja ruutuhyppely.
Ennätyksiä.
Joidenkin ihmisten on väitetty hypänneen paikaltaan tasajalkaa suoraan ylöspäin jopa yli 140 senttimetriä. Tällaiset ennätykset ovat epävirallisia, ja joskus niihin on saattanut liittyä vauhdinotto. Globetrotters-koripalloilija Michael Wilsonin kerrotaan hypänneen 140 senttimetriä. Yhdysvaltain ammattilaissarjojen valvotuissa testeissä parhaan tuloksen on tehnyt NFL:n Gerald Sensabaugh, joka hyppäsi vuonna 2005 paikaltaan 117 senttimetrin korkeuteen.
Yhdellä jalalla ponnistaen ihminen on hypännyt 2,45 metrin korkuisen riman yli. Maaeläimistä korkeimmalle pystyy hyppäämään puuma, joka yltää 6 metrin korkeuteen. Delfiini kykenee ponnistamaan vedestä 7 metrin korkeuteen. Pituussuuntaisesti ihminen on hypännyt yhdellä jalalla ponnistaen hyväksytysti lähes 9 metriä. Hyppimällä etenevä harmaakenguru pystyy tekemään 13,5 metrin loikkia.
Serhi Korsunskyi

Serhi Volodymyrovytš Korsunskyi (; s. 10. elokuuta 1962 Kiova) on ukrainalainen diplomaatti. Hän sai nimityksen Ukrainan suurlähettilääksi Japaniin 14. huhtikuuta 2020 toimittuaan aiemmin muun muassa maansa suurlähettiläänä Turkkiin (2008–2016) ja Ukrainan diplomaattisen akatemian johtajana (2017–2020).
Korsunskyi valmistui Kiovan kansallisesta yliopistosta vuonna 1984 ja sai tohtorinarvon sovelletussa matematiikassa vuonna 1991. Hän on geopoliittisten kysymysten ja energiaturvallisuuden asiantuntija. Hän on tehnyt lukuisia akateemisia julkaisuja ja julkaissut myös kirjoja. Hän on saanut useita Ukrainan presidentin ja hallituksen myöntämiä palkintoja. Korsunskyi on opettanut kriittistä ajattelua, neuvottelua, geopolitiikkaa ja energiadiplomatiaa Ukrainan diplomaattisessa akatemiassa.
Korsunskyi esitti maaliskuussa 2022 huolensa Venäjän mahdollisuudesta käyttää ydinasetta Ukrainaa vastaan sen hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022.
Maailman huonoin ihminen

Maailman huonoin ihminen () on vuonna 2021 ensi-iltansa saanut kansainvälisesti tuotettu romanttinen musta komediaelokuva, jonka on ohjannut Joachim Trier. Se on Trierin ”Oslo-trilogian” kolmas osa. Elokuva sai maailmanensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla 2021, jossa Renate Reinsve palkittiin parhaan naisnäyttelijän palkinnolla. Elokuva on ehdolla parhaan kansainvälisen elokuvan ja parhaan alkuperäiskäsikirjoituksen Oscar-palkintoihin vuoden 2022 gaalassa.
Igor Kalabuhov

Igor Andrejevitš Kalabuhov (; s. 13. maaliskuuta 1961 Donetsk) on venäläinen diplomaatti.
Kalabuhov valmistui Neuvostoliiton ulkoministeriön alaisesta Moskovan valtiollisesta kansainvälisten suhteiden instituutista vuonna 1983. Hän aloitti samana vuonna diplomaattiuransa. Hän on työskennellyt ulkoministeriön palveluksessa sekä Neuvostoliiton ja Venäjän federaation suurlähetystöissä Bulgariassa ja Bosnia ja Hertsegovinassa. Vuosina 2010–2020 Kalabuhov oli Venäjän ulkoministeriön neljännen Euroopan-laitoksen varajohtaja.
6. marraskuuta 2020 Kalabuhovista tuli Venäjän suurlähettiläs Bosnia ja Hertsegovinassa. Maaliskuussa 2022 Kalabuhov uhkasi Venäjän reaktiolla, mikäli Bosnia ja Hertsegovina päättäisi liittyä Natoon.
Kalabuhov on naimisissa, ja hänellä on poika ja tytär. Hän puhuu englannin, bulgarian ja serbian kieliä.
August Bohman

August Bohman (3. huhtikuuta 1871 Folkärna, Taalainmaa, Ruotsi – 6. helmikuuta 1928 Tukholma) oli ruotsalainen vapaakirkollinen kirjailija ja toimittaja.
Bohman jäi nelivuotiaana orvoksi ja sai sukulaistensa luona ankaran kasvatuksen. Hän koki uskonnollisen herätyksen teini-iässä ja olisi halunnut päästä opiskelemaan Uppsalan Fjellstedin kouluun ("Fjellstedska skolan"), mutta häntä ei päästetty. Täysi-ikäiseksi tultuaan hän kävi Ruotsin Lähetysliiton ("Svenska Missionsförbudet") lähetyskoulun Tukholmassa vuosina 1894–1897 ja hänestä tuli Lähetysseurakunnan pastori Avestassa. Vuonna 1898 hän muutti Tukholmaan "Svenska Morgonbladet" -lehden toimittajaksi. Lehti oli ensimmäinen kristillinen sanomalehti Ruotsissa. Vuosina 1900–1906 hän toimi Rörstrandin lähetysseurakunnan pastorina ja sen jälkeen "Sanningsvittnet-"lehden toimitussihteerinä ja päätoimittajana. 
Bohman kirjoitti useita hengellisiä lauluja ja virsiä. Niitä julkaistiin hänen toimittamissaan lehdissä, nuorille tarkoitetuissa laulukirjoissa sekä Ruotsin Lähetysliiton laulukirjassa "SMF:s sångbok" (1920).
Ruotsin kirkon virsikirjassa on yksi hänen kirjoittamansa virsi, 578 "Jesus, låt din kärklekslåga" vuodelta 1905. Virsikirjaan se on tullut vuonna 1937. Virsi on suomennettu Luulajan virsikirjaan 1940 suomentajana Per Boreman ("Jeesus, liekki rakkautes Sieluhuni sytytä"). Ruotsin kirkon virsikirjan suomennos "Jeesus, anna sydämeeni kirkas liekki loistamaan" on Anna-Mari Kaskisen vuonna 1999 tekemä.
Veikko Sorsakivi

Veikko Islam Sorsakivi (18. huhtikuuta 1914 Rauma – 7. joulukuuta 1982 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja kirjallinen järjestäjä. Hän työskenteli Helsingin Kaupunginteatterin ja sen edeltäjäteatterin palveluksessa vuodesta 1945 alkaen. Sorsakiven roolit niin teatterissa, elokuvissa kuin televisiossakin olivat enimmäkseen sivuosia.
Ura.
Sorsakiven vanhemmat olivat veturinkuljettaja Einar Sorsakivi ja Hilda Kaulio. Hän työskenteli iltanäyttelijänä Rauman Kaupunginteatterissa 1937–1943 ja kirjallisena järjestäjänä ja näyttelijänä Porin Teatterissa 1943–1945. Sorsakivi aloitti pitkän uransa kirjallisena järjestäjänä ja näyttelijänä Helsingin Työväen Teatterissa 1945 ja jatkoi sen seuraajassa Helsingin Kaupunginteatterissa vuodesta 1965.
Sorsakiven teatterirooleja olivat muun muassa Simeoni ("Seitsemän veljestä"), Juha ("Pitkäjärveläiset"), Antti ("Pohjalaisia"), Karatajev ("Sota ja rauha"), Ferry ("Viktorian husaari") ja Boni ("Mustalaisruhtinatar").
Sorsakivi näytteli sivurooleja noin 30 suomalaisessa elokuvassa vuosina 1945–1962. Hänen roolejaan ovat esimerkiksi Henrikki sotaelokuvassa "Sven Tuuva" (1958) ja etsivä Malkanen rikoskomediassa "Tähdet kertovat, komisario Palmu" (1962). Sorsakivi näytteli niin ikään useissa televisiotuotannoissa 1960-luvulla.
Sorsakivi työskenteli raumalaisen Länsi-Suomi-lehden toimittajana 1937–1943 ja Teatterilehden toimitussihteerinä 1950–1972 (nimimerkit Isidor ja Vesku).
Tapio Yrjä

Tapio Kustaa Yrjä (11. syyskuuta 1927 Pertteli – 24. joulukuuta 2011 Salo) oli suomalainen kapellimestari, säveltäjä ja maanviljelijä. Hän työskenteli Helsingin Kaupunginteatterin ja sen edeltäjäteatterin palveluksessa vuodesta 1962 alkaen.
Ura.
Yrjän vanhemmat olivat maanviljelijä Kyösti Nikolaus Yrjä ja Tyyne Katariina Seppälä. Hän opiskeli Sibelius-Akatemiassa vuosina 1947–1949. Yrjän soittimet olivat piano ja harmonikka. Hän aloitti pitkän kapellimestarin uransa Helsingin Kaupunginteatterissa 1962.
Yrjä johti musiikkia muun muassa näytelmissä "Kerjäläisooppera", "Perintöruhtinas", "Fantasticks", "Viulunsoittaja katolla", "Don Quijote", "Loppiaisaatto" ja "Seis maailma – tahdon ulos". Hänellä oli musiikillinen sivurooli elokuvissa "Me tulemme taas" (1953), "Varsovan laulu" (1953), "Jälkeen syntiinlankeemuksen" (1953) ja "Kovaa peliä Pohjolassa" (1959).
Yrjä sävelsi musiikkia useisiin televisiotuotantoihin sekä Yleisradioon 1960-luvulla. Hän toimi pianistina sekä orkesterin johtajana monissa visailuissa ja ohjelmissa, kuten muun muassa Niilo Tarvajärven ohjelmissa "Laatikkoleikki" ja "Tervetuloa aamukahville".
Tapio Yrjä oli Suomen Harmonikkaliiton puheenjohtaja vuosina 1976–1985. Tätä ennen hän oli jo työskennellyt pitkään liiton hallituksessa. Yrjä oli Suomen Harmonikkaliiton Kunniapuheenjohtaja 1986.
Yrjä soitti useilla äänilevyillä. Häneltä ilmestyi 1970-luvulla myös oma LP-levy "Pietarin tietä pitkin", jolla esiintyivät laulaja Mauno Blomqvist ja kuoro Salon Viihdelaulajat.
Svante Alin

Svante Alin (19. toukokuuta 1852 Skarstad, Länsi-Götanmaa, Ruotsi – 20. syyskuuta 1930) oli ruotsalainen luterilainen pappi ja virsirunoilija.
Alin sai kotonaan kristillisen kasvatuksen ja tuli ylioppilaaksi Uppsalassa, Fjellstedtin koulussa (Fjellstedtska skolan). Hän opiskeli teologiaa ja vihittiin papiksi vuonna 1879. Hän toimi pappina Fågelåsissa ja Svenstorpissa Skaran hiippakunnassa. Vuoden 1917 reformaation juhlavuoden juhlan yhteydessä hänestä tuli teologian tohtori.
Alin oli kiinnostunut virsikirjan uudistamisesta ja hän julkaisi oman virsikirjaehdotuksensa vuonna 1903, jossa hän jätti sivuun kaikki virret, joissa oli neologian vaikutteita ja hän oli liittänyt ehdotukseensa useita vuoden 1695 virsikirjan virsiä joita ei ollut vuoden 1819 virsikirjassa. Hymnologiaa käsittelevien kirjoitustensa ja runojensa ohella hän julkaisi useita kirkollisia ja teologisia kirjoituksia, jotka edustivat selvästi ortodoksista, puhdasoppista ajattelua.
Alin on kirjoittanut muutamia virsiä, joista yksi on Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa, virsi 375, "Upp, Sion, att prisa och lova din Gud". Se on vuodelta 1906 ja julkaistu Edvard Eversin "Tillägg till 1819 års psalmbok" -kirjassa reformaation päivän virtenä. Virsikirjaan se tuli 1937 lyhennettynä ja muokattuna. Se oli suomeksi Luulajan virsikirjassa, virsi 161 "Yö synkkä nyt väistyi, mi peitti tään maan, Ja taas sana Herran meill' luo valoaan" Per Boremanin ja O. H. Jussilan suomentamana 1944. Vuoden 2002 suomenkielisessä virsikirjassa sen teksti "Oi riemuitse, kiitä nyt taas Jumalaa" on Niilo Rauhalan käännös vuodelta 1997.
Iryna Vereštšuk

Iryna Andrijivna Vereštšuk (; s. 30. marraskuuta 1979 Rava-Ruska, Lvivin alue) on ukrainalainen poliitikko ja juristi.
Vereštšuk opiskeli vuosina 1997–2002 kansainvälistä informaatiota Lvivin polyteknisen yliopiston sotilasinstituutissa. Vuosina 2002–2006 hän suoritti lakiopinnot Lvivin yliopistossa. Vuosina 2008–2010 hän jatkoi opiskelua Julkishallinnon kansallisakatemian Lvivin julkishallinnon alueinstituutissa. Vereštšuk palveli viiden vuoden ajan upseerina Ukrainan asevoimissa. Hän on työskennellyt myös juristina ja vuosina 2016–2019 "Itä- ja Mustanmeren tutkimusten ja konsensuskäytäntöjen kansainvälinen keskus" -nimisen kansalaisjärjestön puheenjohtajana.
Vereštšuk pääsi vuonna 2019 Ukrainan lainsäädäntöelin Verh’ovna Radan jäseneksi. 4. marraskuuta 2021 hänet nimitettiin Ukrainan varapääministeriksi sekä tilapäisesti miehitettyjen Ukrainan territorioiden jälleenintegroinnin ministeriksi.
Sivakkajärvi (Kaavi)

Sivakkajärvi on metsäjärvi Kaavissa Pohjois-Savon itäisimmässä osassa. Sen pinta-ala on 3,4 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 57 kilometriä itään.
Maantiede.
Sivakkajärven pituus kaakosta luoteeseen on noin neljä kilometriä. Järven eteläosa on melko tasaleveä. Pohjoisosa on eteläosaa leveämpi ja muodokkaampi. Lyhin etäisyys luoteisrannan Sormusniemen kärjestä itäisen rannan Sivakkaniemen kärkeen on noin kilometrin. Järven länsirannalla sijaitsee haarautuva niemimaa (Juurikkaniemi, Vuoriniemi, Jussinniemi), joka jakaa järven keskiosaa useisiin mataliin lahtiin. Noin kahdeksasosa Sivakkajärvestä on vähintään 10 metriä syvä. Syvin kohta, 17 metriä, sijaitsee järven keskiosassa. Sivakkajärven pohjoisosan selkäveden keskellä on matalikko, jolla sijaitsee pieni Selkäsaari.
Sivakkajärven saariluku on 12. Laajimmat saaret (Suuri-Kärrys, Ahosaari, Nissisaari) sijaitsevat järven matalassa luoteisosassa. Järven etelärannan Sivakkavuorten laki on noin 190 metriä merenpinnan yläpuolella eli yli 70 metriä järven pintaa korkeammalla. Rannat ovat suurelta osin metsämaata, pohjoisrannalla levittätyy Joenniskasuo, jonka halki Sivakkajärvi laskee Sivakkajokea luoteeseen Suuri-Kortteiseen ja edelleen länteen Saarijärven (101,6 metriä mpy) Telyselälle. Sivakkajärveen virtaa koillisesta Välijärveltä (117,4 metriä mpy) Rovesalmi. Sivakkajärveä ja Välijärveä erottaa Huhmarisenniemi.
Sivakkajärven vesitilavuus on 16 667 000 kuutiometriä.
Sivakkajärvi (04.771.1.001) kuuluu Sivakkajärven alueeseen (04.771), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sivakkajärven valuma-alue (04.77) ja ensimmäinen on Juojärven reitin valuma-alue (04.7). Sivakkajärvi on Sivakkajärven alueen laajin vakavesi. Seuraavaksi laajin on noin 80-hehtaarinen Välijärvi. Alueen kahdeksan muuta järveä ovat alle 15 hehtaarin laajuisia.
Kaavin Sivakkajärvi on laajin Suomen viidestä Sivakkajärvestä. Se on viidenneksi laajin Kaavin yli 270:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.
Volodymyr

Volodymyr ( ennen vuotta 1795 ja vuodesta 2021 lähtien; vuosina 1944-2021 Volodymyr-Volynskyi ; aiemmin vuosina 1795–1944 "Volodymyr-Volynsk" ) on kaupunki Volynian alueella Ukrainan luoteisosassa. Kaupunki on Volodymyr-Volynskyin piirin (171 264 as., 2021) hallinnollinen keskus. Kaupungin asukasluvuksi arvioitiin 38 070 (2021).
Volodymyr sijaitsee Luhajoen rannalla, maanteitse 76 kilometriä aluekeskus Lutskstä ja noin 500 kilometriä Kiovasta länteen; läntisen Ukrainan keskuskaupunki Lviv sijaitsee 130 kilometrin ja Puolan raja 10 kilometrin päässä.
Arkeologit ovat löytäneet asutuksia muinaisajalta (3 000 eaa.), varhaiselta rautakaudelta (1 000 eaa.) ja ajanlaskun jälkeisiltä ensimmäisiltä vuosisadoilta. Paikkakunnan eteläpuolella ja nykyisen kaupungin alueella sijaitsi eräs Kiovan Rusjin varhaisimmista kaupungeista. Se mainitaan vanhoissa kronikoissa vuodelta 988 linnoitettuna kauppakaupunkina ja Volodymirin hiippakunnan (piispanistuimen) kotipaikkana.
Tatjana Borodina

Tatjana Borodina () on venäläinen oopperalaulaja, joka on äänialaltaan sopraano.
Borodina syntyi Permissä ja valmistui ensin Permin musiikkikoulusta, sitten vuonna 2000 Pietarin konservatoriosta. Hän esiintyi Pietarin konservatorion musiikkiteattereissa Olgan ("Rusalka"), Tatjanan ("Jevgeni Onegin"), Iolantan ("Iolanta"), Margueriten ("Faust") ja Mimìn ("La bohème") rooleissa. Vuonna 1998 Borodinasta tuli Mariinski-teatterin nuorten laulajien akatemian solisti ja vuonna 2001 Mariinski-teatterin solisti. Vuonna 1997 hän sai diplomin Rooman kansainvälisessä New Voices of the East -kilpailussa. Vuonna 1998 hänet palkittiin Pietarin kansainvälisessä Nikolai Rimski-Korsakov -kilpailussa.
Borodinan ohjelmistoon on kuulunut rooleja muiden muassa Rimski-Korsakovin, Pjotr Tšaikovskin, Wolfgang Amadeus Mozartin, Giuseppe Verdin, Ruggero Leoncavallon, Richard Wagnerin ja Giacomo Puccinin oopperoissa. Borodina on esiintynyt Mariinski-teatterin kanssa Italiassa, Isossa-Britanniassa, Saksassa, Itävallassa, Kiinassa, Israelissa, Suomessa ja Alankomaissa. Vuonna 2002 hän oli mukana Mariinski-teatterin ja La Scalan yhteistuotannossa Modest Mussorgskin oopperasta "Boris Godunov". Siinä hän tulkitsi Ksenijan roolin.
Iso Kortejärvi (Kouvola)

Iso Kortejärvi on pitkäviipymäinen ja melko tasaleveä metsäjärvi Kouvolan pohjoisosassa Kymenlaakson maakunnassa. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 23 kilometriä pohjoisluoteeseen.
Maantietoa.
Iso Kortejärvi on 3,0 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 228 hehtaaria eli 2,3 neliökilometriä. Varsin leveät niemet jakavat järven koillista osaa lahdiksi (Pohjanlahti, Myllylahti). Järven eteläisimmän osan muodostaa leveä Saarenalastenlahti. Siinä on neljä yli aarin kokoista saarta, joiden pinta-ala on 0,32 hehtaaria. Saaret sijaitsevat aivan rannan tuntumassa. Asuttuun Kivisaareen tulee rannasta silta, mutta muut saaret ovat autiot. Palosaari on yhdistetty rantaan penkereellä. Rannoilla on monta niemeä, jolla on saaren nimi.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 11,94 miljoonaa kuutiometriä eli 0,01194 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 5,2 metriä. Isossa Kortejärvessä sijaitsee kolme vähintään 10 metriä syvää vyöhykettä, niiden pinta-ala on noin yhdeksäsosa järven pinta-alasta. Syvin kohta, 15,8 metriä, sijaitsee järven koillisosassa . Järven rantaviivan pituus on 9,5 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 400 metriä. Ison Kortejärven eteläosa on matala, itärannalla on jonkin verran epämääräistä suorantaa.
Luontoarvoja.
Järvi on karu ja kirkasvetinen, sen kemiallinen tila on hyvä ja ekologinen tila erinomainen.
Vesistösuhteet.
Iso Kortejärvi (14.944.1.009) kuuluu Johdasjärven valuma-alueeseen (14.944), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Karijärven valuma-alue (14.94) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Iso Kortejärvi on Johdasjärven valuma-alueen toiseksi laajin vakavesi. Laajin on Iso-Ruhmas. Johdasjärven valuma-alueeseen kuuluu kolmetoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Ison Kortejärven luusua sijaitsee järven länsikolkassa, josta alkaa Salmensuon eli Kortesuon halki virtaava vähäinen laskuoja, joka virtaa lounaaseen Vähä Kortejärveen, jonka korkeustaso on vain hieman Isoa Kortejärveä alempi. Vähä Kortejärvi laskee lyhyttä laskuojaa luoteeseen Iso-Ruhmakseen, jonka korkeustaso on 0,1 metriä Vähä Kortejärveä alempi. Iso-Ruhmas laskee Ison Kortejärven pohjoispuolitse koillisessa sijaitsevaan Niskajärveen (73,1 metriä mpy).
Iso-Ruhmas

Iso-Ruhmas on vähähumuksinen ja rantaviivaltaan polveileva järvi Kouvolan pohjoisosassa Kymenlaakson maakunnassa. Sen pinta-ala on 4,3 neliökilometriä. Etäisyys Kouvolan keskustasta on 25 kilometriä pohjoisluoteeseen. Iso-Ruhmaksen eteläpuolella sijaitsee Jaalan kirkonkylä.
Maantietoa.
Iso-Ruhmas on 4,4 kilometriä pitkä, 2,7 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 426 hehtaaria eli 4,3 neliökilometriä. Järven useista lahdista luoteisosan Anttilanlahti ja itäosan Vitsaojanlahti ovat kuroutuneet lähes erilleen pääaltaasta. Isoimmat niemimaat ovat Martinniemi lännessä, Haravaniemi koillisessa ja pohjoisrannan niemi, jolla sijaitsee Siikavan kylä. Iso-Ruhmaksen läntisestä rannasta suuri osa on kannasta, jonka toisella puolen sijaitsee Iso Tervajärvi ja Relusjärvi. Itärannan Pitkätkallion korkeustaso on noin 125 metriä merenpinnan yläpuolella. Sen lounaispuolisen Vasemmankallion korkeus on noin 110 metriä mpy. Haravaniemenvuori järven koillisrannalla kohoaa noin 140 metriä merenpinnan yläpuolelle. Korpisaaren korkein kohta on noin 25 metriä Iso-Ruhmaksen pintaa ylempänä. Iso-Rumaksessa on 10 saarta, joiden pinta-ala on 16,62 hehtaaria eli noin noin 3,8 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista kolme on yli hehtaarin suuruisia, 6 yli aarin ja yksi on alle aarin kokoinen. Laajimmat saaret ovat Korpisaari ja Morsiussaari järven pohjoisosassa sekä Keskisaaret järven keskiosassa.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 41,19 miljoonaa kuutiometriä eli 0,04119 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 9,7 metriä. Noin seitsemäsosa Iso-Ruhmaksesta on vähintään 20 metriä syvä. Järven itäiset ja pohjoiset osat ovat eteläosaa syvempiä. Syvin kohta, 29,3 metriä, sijaitsee järven itäosassa . Myös järven pohjoisosassa on yli 20 metriä syviä kohtia. Järven rantaviivan pituus on 21,1 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 3,7 kilometriä. Iso-Ruhmaksen rannat ovat pääosin metsää, pohjoisessa on myös peltoalueita. Pientaloja on melko taajaan.
Vesistösuhteet.
Iso-Ruhmas (14.944.1.007) kuuluu Johdasjärven valuma-alueeseen (14.944), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen vesistössä (14). Toinen jakovaihe on Karijärven valuma-alue (14.94) ja ensimmäinen on Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Iso-Ruhmas on Johdasjärven valuma-alueen laajin vakavesi. Toiseksi laajin on Iso Kortejärvi ja kolmanneksi laajin on Johdasjärvi. Johdasjärven valuma-alueeseen kuuluu kolmetoista vähintään hehtaarin laajuista vakavettä.
Iso-Ruhmas laskee Vähä-Ruhmaksen ja Johdasjärven kautta koillisessa sijaitsevaan Niskajärveen (73,1 metriä mpy).
Svetlana Prokopjeva

Svetlana Vladimirovna Prokopjeva (; s. 1. lokakuuta 1979 Pihkova) on venäläinen toimittaja. Hän on työskennellyt muun muassa vapaana toimittajana Radio Free Europelle/Radio Libertylle.
6. heinäkuuta 2020 Prokopjeva sai 500 000 Venäjän ruplan sakot "terrorismiin kehottamisesta tai terrorismin oikeuttamisesta tai propagoimisesta". Hänet myös lisättiin terroristien ja ekstremistien luetteloon. Hänen pankkitilinsä jäädytettiin ja hänet asetettiin kotiarestiin. Prokopjeva oli marraskuussa 2018 laatimassaan kommentaarissa yhdistänyt FSB:n toimistotilojen ulkopuolella Arkangelissa tehdyn itsemurhapommituksen Venäjällä vallinneen poliittisen ilmapiirin synnyttämään epätoivoon.
Prokopjevalle myönnettiin vuonna 2020 Committee to Protect Journalistsin (CPJ) kansainvälinen lehdistönvapauspalkinto.
Kesäkuussa 2023 Venäjän oikeusministeriö lisäsi hänet ulkomaisten poliittisten toimijoiden listalle.
Aleksandr Boritševski

Aleksandr Jaroslavovitš Boritševski (, s. 25. kesäkuuta 1970 Murmansk) on venäläinen kiekonheittäjä. Hänen ennätyksensä on 65,08 metriä toukokuulta 1999.
Boritševski edusti Venäjää Atlantan kesäolympialaisissa 1996, Sydneyn kesäolympialaisissa 2000 sekä Ateenan kesäolympialaisissa 2004 muttei selviytynyt kertaakaan finaaliin. MM-kilpailuissa hän kilpaili Ateenassa 1997, Sevillassa 1999 päästen finaaliin sekä Pariisissa 2003.
Boritševski voitti neljä Venäjän mestaruutta vuosina 1997–1999 sekä 2004.
Aurora OS

Aurora OS eli Russian Open mobile platform (OMP) on venäläinen Linux-pohjainen yritys- ja viranomaiskäyttöön Rostelecomin kehittämä älypuhelinkäyttöjärjestelmä. Käyttöjärjestelmä on pohjautuu Jollan Sailfish-alustaan josta se on haarautui omaksi versiokseen 2019. Erona Sailfish-alustaan käyttöjärjestelmässä on oma sovelluskauppa ja viranomaisverkko ERA käyttää alustaa. 
Historia.
Vuonna 2016 Jolla aloitti kehitysprojektin jonka tavoitteena oli lokalisoida Sailfish alusta Venäjälle. Tätä varten perustettiin oma yrityksensä ja venäjänkielinen versio sai nimen Sailfish Mobile OS RUS. Alustan ensimmäisiä käyttäjiä oli Venäjän posti. Vuonna 2018 Venäjän valtio haki itselleen turvallista matkapuhelinkäyttöjärjestelmää viranomaiskäyttöön. Sailfish Mobile OS RUS tuli valituksi ja Rostelecom sitä kehittäneen yhtiön. Vuonna 2019 alusta uudelleen nimettiin Aurora OS:ksi. Vuonna 2021 Jolla ilmoitti irtautuneensa projektista ja ettei enää kehittänyt sitä. Vuoden 2021 marraskuussa Nokiamob.net:n mukaan sitä käyttäviä laitteita olisi noin 400000.
Odessan kansallinen akateeminen ooppera- ja balettiteatteri

Odessan kansallinen akateeminen ooppera- ja balettiteatteri () on Odessan kaupungissa Ukrainassa toimiva ooppera- ja balettiteatteri.
Historia.
Ooppera- ja balettiteatteri perustettiin valtiomies Armand Emmanuel du Plessis de Richelieun aloitteesta vuonna 1810. Alkuperäisen rakennuksen suunnitteli Francesco Frapolli, mutta suunnitelmaan vaikuttivat huomattavasti myös Tom de Tomonin siihen tekemät muutokset. Kun rakennus vihittiin käyttöön 10. helmikuuta 1810, käytössä oli 800 paikkaa. Vuonna 1873 alkuperäinen teatteri tuhoutui täysin tulipalossa. Wieniläiset arkkitehdit Ferdinand Fellner ja Hermann Helmer suunnittelivat uuden rakennuksen. Rakennustyöt kestivät kolme vuotta, ja ne saatettiin päätökseen syyskuussa 1887. Yleisölle järjestettiin ensimmäinen esitys uudessa rakennuksessa 1. lokakuuta 1887.
Vuodesta 1894 Odessan ooppera- ja balettiteatterin pääkapellimestarina toimi Josef Přibík, josta sittemmin neuvostoaikoina tuli yksi ensimmäisistä Ukrainan kansantaiteilijan ja sosialistisen työn sankarin arvonimet saaneista. Přibík toimi pääkapellimestarin tehtävissään vuoteen 1937. Ooppera- ja balettiteatteri siirrettiin lokakuun vallankumouksen jälkeen valtion omistukseen, ja vuonna 1926 se sai akateemisen statuksen. 15. maaliskuuta 1925 teatterissa sattui huolimattoman tulenkäsittelyn seurauksena toinen vakava tulipalo Giacomo Meyerbeerin oopperan "Le prophète" esityksen jälkeen. Esityksiä päästiin kuitenkin jatkamaan jo vuoden kuluttua.
Teatterirakennuksessa tehtiin huomattavia kunnostustöitä vuosina 1955–1967 ja uudemman kerran vuosina 1996–2007. Vuonna 2007 kunnostuksen jälkeisenä avajaispäivänä ooppera- ja balettiteatteri sai kansallisen statuksen.
Galina Gortšakova

Galina Vladimirovna Gortšakova (; s. 1. maaliskuuta 1961 Novokuznetsk) on venäläinen oopperalaulaja, joka on äänialaltaan sopraano.
Gortšakova syntyi oopperalaulajien perheeseen. Perhe muutti Novosibirskiin, jossa Gortšakova suoritti keskeiset opintonsa. Hän saavutti mainetta Sverdlovskissa ja nousi sitten yhdeksi 1990-luvun johtavista venäläisistä sopraanoista. Hän teki ensimmäisen esiintymisensä länsimaissa tulkitsemalla Renatan roolin Sergei Prokofjevin oopperassa "Tulienkeli" Lontoossa vuonna 1991. Hän loi merkittävän uran Mariinski-teatterissa ja teki kansainvälisesti yhteistyötä Valeri Gergijevin kanssa, vaikka on arvostellut tätä voimakkaasti.
Gortšakova sai Neuvostoliiton kansantaiteilijan arvonimen. Hän on esiintynyt levytyksillä muun muassa Pjotr Tšaikovskin oopperasta "Iolanta". Hän on kuitenkin tulkinnut ansiokkaasti myös italialaista ohjelmistoa, kuten lukuisia rooleja Giuseppe Verdin ja Giacomo Puccinin oopperoista.
Nuoret ritarit

Nuoret ritarit ("Young Blades") on 2005 valmistunut 13 jaksoa pitkä televisiosarja. Sarjassa seikkailee hahmoja teoksesta "Kolme muskettisoturia" (d'Artagnan, Jacqueline, Siroc ja Ramon). Sarja kuvattiin Vancouverissa Brittiläisessä Kolumbiassa ja sarjan tuotti The Hatchery ja kanadalainen yhtiö Shavick Entertainment, jossa sarjaa esitettiin ensi kerran Yhdysvalloissa 23. tammikuuta vuonna 2005, ja Suomessa sarjaa on esittänyt Nelonen.
Olof Johannes Arbman

Olof Johannes Arbman (Olof (Olle) Johannes Arbman) (16. heinäkuuta 1887 Sundsvall, Ruotsi – 8. marraskuuta 1955 Ragunda, Jämtlanti) oli ruotsalainen luterilainen pappi ja virsirunoilija. 
Arbman kävi koulua Sundsvallissa ja Östersundissa ja opiskeli teologiaa Uppsalassa. Hänet vihittiin papiksi vuonna 1912. Hän toimi kirkkoherran virka-apulaisena Borgsjössä ja Sundsvallissa. 1920 hänet nimitettiin Ragundan seurakunnan komministeriksi ja kirkkoherraksi vuonna 1927. Hän on kirjoittanut useita runokokoelmia ja kotiseutukuvauksia.
Yksi hänen virtensä on Ruotsin kirkon vuoden 1986 virsikirjassa, virsi 471 "Om Kristus däljes nu för dig" vuodelta 1927. Virsi julkaistiin "Sundsvalls Posten" -lehdessä vuonna 1927 ja Arbmanin runokirjassa "Stämda stränga"r (1931) . Virsikirjaan se tuli vuonna 1937 Emil Liedgrenin muokkaamana ja se on varovasti muokattuna virsikirjan pääsiäisvirsien osastossa. Virren sävelmä on Burkhard Waldiksen sävelmä vuodelta 1553.
Luulajan virsikirjassa virsi oli William Snellin 1966 kääntämänä "Jos Kristusta ei missään näy Kun vaivaa sielunhätä". Vuoden 2002 virsikirjan suomennos on Anna-Maija Raittilan käännös "Voi Kristus olla kätkössä, vaan milloinkaan ei poissa" vuodelta 1999.