tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Evert Engelbert Heikkilä

Evert Engelbert Heikkilä (s. 15. huhtikuuta 1863 Ylöjärvi) oli suomalainen rakennusmestari.
Rakennusmestariuransa Heikkilä aloitti rakentamalla itselleen kaksi taloa ja toimien työnjohtajana eri rakennuksilla. Vuonna 1901 Heikkilä perusti yhdessä rakennusmestari Kaarlo Arvid Tuomisen kanssa Tampereelle rakennusurakointiliikkeen, joka suoritti useita rakennustöitä pääasiassa Tampereella mutta myös muuallakin. Nihin kuuluivat Tampereelle vuosisadan alussa rakennetut asuntoyhtiötalot, , Hämeen Pohjan talo, Tampereen keskuspaloasema, Puhelinosuuskunnan talo, Tampereen työväentalo, Tammelan kansakoulu, Tuomisen kivimuuri sekä Lokomon ja Aaltosen tehdasrakennukset.
Vuoden 1917 jälkeen Heikkilä toimi rakennusmestarina tai työnvalvojana useilla suurilla rakennustyömailla, muun muassa Tampereen suojeluskuntatalon, puolikunnallisen talon ja Hämeenkatu 36:n uudisrakennuksilla. Heikkilä oli Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä 1902–1904 ja 1919–1920. Hän toimi Tampereen Raittiusseuran puheenjohtajana useita vuosia ja oli aikanaan Tampereen Työväen Osuuskaupan johtokunnan puheenjohtajana. Tampereen Puhelinosuuskunnan hallituksen jäsenenä hän oli osuuskunnan perustamisesta vuodesta 1920 alkaen ja toimi osuuskunnan hallituksen teknillisten asiain jaoston puheenjohtajana. Heikkilä oli Suomen Rakennusmestariliiton ja sen Tampereen osaston perustajajäseniä.
Mémorial de la France combattante

Mémorial de la France combattante se on tärkein toisen maailmansodan (1939–1945) ranskalaissotilaille omistettu muistomerkki. Se sijaitsee Fort Mont-Valérienin alla Suresnesissa, Pariisin länsilaidalla.
Se muistuttaa Ranskan ja siirtomaiden asevoimien jäseniä sekä Ranskan vastarintaliikkeen jäseniä. Viisitoista ranskalaisten sankarien edustajaa haudattiin tänne hienossa seremoniassa 11. marraskuuta 1945.
Muistomerkki vihittiin käyttöön 18. kesäkuuta 1960. Sen seinissä on kuusitoista pronssista reliefiä, jotka kuvaavat vertauskuvallisesti taistelujen eri vaiheita, paikkoja ja osallistujia.
Badain Jaranin aavikko

Badain Jaranin aavikko (, ) on hiekkadyynien alue Kiinassa. Se sijaitsee Alashanin ylängöllä Luoteis-Kiinan äärimmäisen vähäsateisella ja lämpötiloiltaan lauhkealla ilmastovyöhykkeellä. Se on Kiinan kolmanneksi suurin aavikko. Alueella on suuria hiekkadyynejä ja niiden välissä suolajärviä.
Tuuli ja hiekka ovat luoneet alueelle ainutlaatuisia maisemanmuotoja ja erikoiset elinolosuhteet kasveille ja eläimille. Korkein dyyni kohoaa 460 m ympäristönä yläpuolelle.
Tiibetin ylängön tektonisen kohoamisen ja ilmastonmuutoksen takia aavikko laajenee jatkuvasti.
Involuutio (matematiikka)

Involuutio on matematiikassa funktio f, joka on oma käänteisfunktionsa eli
 f(f(x)) = x
kaikille x funktion f määrittelyjoukossa.
Kompleksisessa algebrassa involuutio määritellään suppeammin: kuvaus * on involuutio, jos se ehdon formula_1 lisäksi täyttää myös ehdot formula_2, formula_3 ja formula_4 Involuutiolla * varustettua algebraa sanotaan *-algebraksi. Esimerkiksi matriisin hermitointi täyttää nämä tiukemmatkin ehdot.
Yleiset ominaisuudet.
Mikä tahansa involuutio on bijektio.
Minkä tahansa joukon permutaatioista osa on involuutioita. Joukossa, jossa on "n" alkiota, involuutioiden lukumäärä "a""n" voidaan laskea induktiivisesti seuraavasti:
Luvuille "n"=0, 1, … 6 nämä involuutioiden lukumäärät ovat 1, 1, 2, 4, 10, 26, 76 ja 232. Nämä lukumäärät muodostavat .
Esimerkkejä.
Identiteettikuvaus on triviaali esimerkki involuutiosta. 
Esimerkkejä ei-triviaaleista involuutioista ovat
Kahden involuution f ja g kompositio g ∘ f on involuutio jos ja vain jos ne kommutoivat : g ∘ f = f ∘ g .
Tehden

Tehden Oy on turkulainen ohjelmistoyritys, joka kehittää pilvipohjaisia kassa-, ajanvaraus- ja toiminnanohjausratkaisuja (SaaS) erityisesti kaupan, palvelualan ja liikunnan alan pk-yrityksille. Yhtiön perusti turkulainen yrittäjäpariskunta Heli Nykänen ja Teemu Juntunen vuonna 2007. Tehden-ohjelmisto syntyi vuonna 2013.
Tuotteet.
Tehdenin tuoteperheeseen kuuluu pilvipohjainen kassajärjestelmä, toiminnanohjausjärjestelmä (ERP) sekä Avoinna24-ajanvarausjärjestelmä ja verkkokauppa. Järjestelmä toimii suoraan selaimessa, eli se on käytettävissä sekä pöytäkoneilla että mobiililaitteilla. Lisäksi se on integroitavissa esimerkiksi eri taloushallinto-ohjelmistoihin ja verkkokauppa-alustoihin. Ohjelmisto sisältää muun muassa kassatoiminnot, varastonhallinta- ja inventointiominaisuudet, laskutuksen sekä osto- ja myyntitilaukset.
Henkilöstö.
Tehden työllistää noin 40 ohjelmistokehityksen, asiakaspalvelun sekä myynnin ja markkinoinnin ammattilaista. Tehdenin toimitusjohtajaksi nimitettiin 1. lokakuuta 2024 alkaen Tanja Uotila. Perustajat Heli Nykänen ja Teemu Juntunen toimivat edelleen yhtiön hallituksessa.
Tunnustukset.
Tehdenille on myönnetty Avainlippu-merkki osoituksena kotimaisesta tuotannosta. 
Lisäksi yritykselle on myönnetty seuraavat sertifikaatit:
Indusoitu topologia

Indusoitu topologia (eli lähtötopologia) on eräs tärkeä topologia. Jonkin funktiojoukon joukkoon formula_1 indusoima topologia on karkein topologia, joka tekee näistä funktioista jatkuvia.
Aliavaruustopologia (eli relatiivitopologia) ja tulotopologian ovat esimerkkejä indusoiduista topologioista, kuten alempana kerrotaan.
Tämän duaalikäsite on koindusoitu topologia. Jos funktioperheen funktioiden maaliavaruus on formula_2, perheen joukkoon formula_2 koindusoima topologia on hienoin topologia, jolla perheen kaikki funktiot ovat jatkuvia.
"Siis indusointi tapahtuu vastavirtaan, koindusointi myötävirtaan."
Määritelmä.
Yhden funktion perhe.
Olkoon formula_4 funktio, missä formula_5 on topologinen avaruus ja formula_1 on joukko.
Tällöin funktion formula_7 joukkoon formula_1 indusoima topologia on formula_9 eli joukon formula_2 avointen osajoukkojen alkukuvat.
Tämä on erikoistapaus seuraavasta.
Yleinen määritelmä.
Oletetaan joukko formula_1 ja indeksoitu perhe formula_12 topologisia avaruuksia, joihin on funktiot formula_13Näiden funktioiden joukolle formula_1 indusoima topologia on karkein topologia formula_15, jolla formula_16 on jatkuva.
Se on siis joukon formula_17 virittämä topologia,
missä formula_18 on avaruuden formula_19 topologia. 
Tuo joukko on siis indusoidun topologian esikanta (topologia) mutta valitettavasti ei välttämättä itsessään topologia tai edes kanta.
Esimerkkejä.
Moni tärkeä topologia on joidenkin funktioiden indusoima topologia:
Ominaisuuksia.
Kuvausten formula_25 indusoima topologia on formula_1:n topologia, jolla on seuraava ominaisuus:Jos formula_27 on avaruus ja formula_28 on funktio formula_29, niin formula_28 on jatkuva jos ja vain jos formula_31 on jatkuva jokaisella formula_32
Calabresella

Calabresella, tunnetaan myös nimellä Terziglio, on italialainen kolmen pelaajan tikkipeli, joka kuuluu "Tressette"-pelien ryhmään. Peliä voidaan pelata myös neljällä pelaajalla, jolloin jakaja jää kierroksen ajaksi ilman kortteja.
Pelin kuvaus ja tavoite.
Calabresella pelataan 40 kortin italialaisella pakalla, jossa kolmoset ovat arvokkaimpia kortteja ja valtteja ei käytetä. Pelin tavoitteena on kerätä arvokkaita kortteja – erityisesti ässiä, kolmosia, kakkosia ja kuvakortteja – sekä voittaa viimeinen tikki, ja saavuttaa ensimmäisenä 21 pelipistettä.
Pelin kulku.
Pelaajat saavat aluksi 12 korttia, ja neljä korttia jää keskelle pöytää "montiksi". Peli etenee vastapäivään, ja tikin voittaa korkein pelattu kortti. Tikkien voittaja johtaa seuraavan kierroksen.
Tarjousvaihe.
Yksinpelaaja valitaan huutokaupalla, jossa on kolme pääsopimusta: "Chiamo", "Solo" ja "Solissimo". Tarjouksesta riippuen yksinpelaaja voi pyytää tietyn kortin vastustajilta ja/tai vaihtaa kortteja "montin" kanssa, paitsi "Solissimo"-tarjouksessa, jossa "montia" ei saa käyttää. "Solissimo"-tarjoukseen liittyy myös kovemman panoksen erikoisversioita, kuten "dividete" ja "scegliete".
Pisteytys.
Pisteitä lasketaan kierroksen jälkeen arvokorttien ja viimeisen tikin perusteella. Yksinpelaajan on saatava vähintään kuusi pistettä voittaakseen jaossa olevista yhdestätoista pisteestä. Erityistilanteet, kuten "cappotto" (kaikkien tikkien voittaminen tai häviäminen) ja "stramazzo" (kaikkien pisteiden voittaminen ilman kaikkien tikkien ottamista), moninkertaistavat voitto- tai tappiosumman.
Muunnelmat.
Calabresellasta on olemassa amerikkalainen, 1800-luvulla julkaistu yksinkertaistettu versio, jossa tarjousvaihtoehdot ja pisteytys ovat kevennettyjä ja korttijärjestys sekä arvot mukautettu anglosaksiseen pakkaan.
Lucas Chevalier

Lucas Eugène Chevalier (s. 6. marraskuuta 2001 Calais) on ranskalainen jalkapallomaalivahti. Hän edustaa Ranskan Ligue 1:ssä pelaavaa Paris Saint-Germainia.
Seurajoukkueura.
Lille.
Chevalier on Lillen kasvatti. Hän liittyi Lillen junioriakatemiaan vuonna 2014 pelattuaan ensin SC Coquellesin ja AS Marckin junioreissa. 
Chevalier nousi Lillen reservijoukkueeseen kaudella 2018–2019 ja pelasi Ranskan neljännellä ja viidennellä sarjatasolla yhteensä 38 ottelua vuosina 2018–2022. Lillen Ligue 1 -mestaruuteen päättyneellä kaudella 2020–2021 hän toimi Lillen varamaalivahtina, eikä saanut peliaikaa. Kaudeksi 2021–2022 Chevalier lainattiin Ligue 2 -seura Valenciennesiin, jossa hän pelasi lainakaudellaan 30 sarjaottelua. Hänet palkittiin kauden päätteeksi Ligue 2:n kauden parhaana maalivahtina. Hän pelasi lainakaudellaan myös yhden ottelun Valenciennesin reservijoukkueessa.
Chevalier palasi kaudeksi 2022–2023 Lilleen ja pelasi seuran edustusjoukkueessa ensimmäisen ottelunsa 10. syyskuuta 2022 Ligue 1:ssä Marseillea vastaan. Hän vakiinnutti heti paikkansa Lillen ykkösmaalivahtina ja pelasi kaudella 2022–2023 Lillessä 32 Ligue 1:n ottelua, joissa hän päästi 31 maalia ja pelasi 10 nollapeliä. Ranskan cupissa hän pelasi kolme ottelua, joista nollapelejä oli kaksi. Tammikuussa 2023 Chevalier allekirjoitti Lillen kanssa vuoteen 2027 ulottuneen jatkosopimuksen.
Seuraavalla kaudella Chevalier pelasi 33 Ligue 1:n ottelua, joissa hän päästi 32 maalia ja pelasi 15 nollapeliä. Konferenssiliigassa hän pelasi kaudella 2023–2024 seitsemän ottelua. Kaudella 2024–2025 Chevalier pelasi kaikki Lillen 34 Ligue 1 -ottelua, joissa hän päästi 36 maalia. Nollapelejä hän pelasi 11. Toukokuussa 2025 hänet valittiin Ligue 1:n kauden parhaaksi maalivahdiksi.
Mestarien liigassa Chevalier pelasi kaudella 2024–2025 kaikki Lillen 10 ottelua ja pelasi yhden nollapelin. 
Paris Saint-Germain.
Elokuussa 2025 Chevalier siirtyi Lillestä saman sarjan Paris Saint-Germainiin 40 miljoonan euron siirtosummalla. Hän allekirjoitti Paris Saint-Germainin kanssa viisivuotisen sopimuksen.
Maajoukkueura.
Chevalier edusti vuosina 2017–2024 useita eri Ranskan juniorimaajoukkueita alle 16-vuotiaista alle 23-vuotiaisiin. Hän kuului Ranskan kokoonpanoon alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2023, joissa hän pelasi kaikki Ranskan neljä ottelua. Ranskan olympiajoukkueen päävalmentaja Thierry Henry valitsi Chevalierin Ranskan joukkueeseen Pariisin olympialaisiin 2024, mutta Lille ei antanut hänelle lupaa osallistua turnaukseen.
Chevalier oli Ranskan A-maajoukkueen mukana ensimmäisen kerran marraskuussa 2024 Kansojen liigan otteluissa Israelia ja Italiaa vastaan, mutta istui otteluissa vaihtopenkillä eikä ole toistaiseksi pelannut A-maaotteluita.
Hanna Höijer

Hanna Beata Höijer (s. 2004) on suomalainen vaikuttaja ja ilmastoaktivisti. Höijer edusti suomalaisia nuoria ilmastopolitiikassa vuosina 2023-24 Nuorisoala ry:n nimittämänä Suomen nuorten ilmastodelegaattina. Hän on nuorin tehtävään nimitetty henkilö, ja mandaattinsa aikana hän oli osa Suomen valtuuskuntaa Dubaissa (COP28) ja Bakussa (COP29).
Koulutus.
Höijer valmistui ylioppilaaksi keväällä 2023 Helsingin suomalaisen yhteiskoulun (SYK) International Baccalaureate -linjalta. Välivuoden jälkeen hänet valittiin maailman innovatiivisimpana tunnustettuun yliopistoon Minerva University, jossa jokainen lukuvuosi asutaan eri mantereella. Höijer on toinen yliopistoon ikinä valittu suomalainen, ja hänen odotetaan valmistuvan keväällä 2028.
Työura.
Höijer toimi Suomen YK-Nuorten sekä Nuorten Agenda2030:n hallituksissa vuosina 2022-24 ennen nimitystään Suomen nuorten ilmastodelegaatiksi.
Syksyllä 2023 Höijer järjesti 600:n osallistujan Nuorten ilmastohuippukokouksen. Tapahtumassa hän juonsi valtakunnallisesti näytetyn presidenttiehdokkaisen välisen vaaliväittelyn, joka keskittyi ilmastokysymyksiin, nuorten poliittiseen osallisuuteen sekä saamelaiskysymyksiin.
Kesällä 2025 Höijer työskenteli harjoittelijana Euroopan parlamentissa europarlamentikko Sirpa Pietikäisen toimistossa.
Vuonna 2025 Höijer perusti voittoa tavoittelemattoman tuotantoyhtiön CRUX Productions ry, joka keskittyy sosiaalisten ja ekologisten aiheiden käsittelyyn lyhyiden dokumenttielokuvien avulla. Kyseessä on Suomessa rekisteröity yhdistys.
Tunnustukset ja palkinnot.
Ashoka Nordic tunnusti Höijerin vuoden nuorena muutoksentekijänä vuonna 2024.
Höijer on harrastanut kilpaväittelyä, jonka saralla hän voitti lukioikäisten Suomen mestaruuden ja sai kunniamaininnan maailmanmestaruuksissa vuonna 2022. Hän kilpaili nuorempana myös matematiikassa.
Höijerin tuotantoyhtiön tuotantoja on palkittu ja esitetty yksittäisillä elokuvafestivaaleilla eri puorilla maailmaa.
Höijer piti TEDx-puheenvuoron keväällä 2024.
Proustia lukiessa

Proustia lukiessa ("Att läsa Proust") on ruotsalaisen kirjallisuudentutkijan ja kriitikon Olof Lagercrantzin teos, jonka aiheena on ranskalainen kirjailija Marcel Proust ja tämän teossarja "Kadonnutta aikaa etsimässä" ("A la recherche du temps perdu"). Teoksen on suomentanut Juhani Salokannel, ja suomennoksen on julkaissut vuonna 1994 Otava.
Kun Lagercrantz 1992 kirjoitti teoksensa, Proustin kirjasarjan viimeinen osa oli ilmestynyt ruotsiksi kymmenen vuotta aiemmin. Kun Salokannel 1994 suomensi Lagercrantzin teoksen, Proustin teossarjasta ei ollut vielä suomennettu viimeisiä osia "Pakenija" ja "Jälleenlöydetty aika", joihin siksi viitataan niiden ranskankielisillä nimillä.
Lagercrantz kertoo esipuheessa, että hän omistautui Proustin teokselle vuosien ajan ja siitä ehti tulla hänelle koti, ja kun oli aika jättää se, hän tunsi itsensä eksyneeksi lapseksi. Hän toivoo, että hänen kirjansa avulla nekin, jotka eivät ole sarjaa lukeneet, löytäisivät Proustin. Hän lohduttaa niitä, joilta teos on jäänyt kesken, että niin hänellekin aikoinaan kävi.
Lagercrantzin mukaan kuuluisa madeleineleivos on satua. Varhemmissa teksteissä leivos oli kuiva leipäpala, joka kastettiin tavalliseen teehen. Proust loi itsestään myyttiä, josta on tullut yhteistä omaisuutta, mutta Lagercrantz riisuu myyttisen verhon Proustin ympäriltä: teos ei syntynyt tiedostamattomasta muistista leivosten avulla, vaan se syntyi ahkeruudella ja ylivertaisella älyllä.
Teos jakautuu lukuihin aihepiireittäin, ja oman lukunsa saavat keskeiset henkilöt.
Jonathan Taylor

Jonathan Taylor (s. 19. tammikuuta 1999 Salem, New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Hänen pelipaikkansa on keskushyökkääjä. Taylor edustaa NFL-joukkue Indianapolis Coltsia. Ennen NFL-uraansa hän edusti Wisconsinin yliopiston joukkuetta. Colts varasi hänet toisella kierroksella 41. varausvuolla . Toukokuussa 2020 Taylor teki sopimuksen Coltsin kanssa. Lokakuussa 2023 Taylor teki Coltsin kanssa kolmivuotisen ja yhteensä 42 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen. Sopimuksen arvosta 26,5 miljoonan dollarin arvoinen osuus on taattua rahaa. Kausilla 2021 ja 2024 hänet valittiin Pro Bowl-tähdistöotteluun. Kaudella 2021 hänet valittiin myös ensimmäiseen All-Pro-tähdistöjoukkueeseen. Kaudella 2021 hänellä oli eniten juoksujaardeja NFL:ssä. Taylor on pelannut 67 NFL:n runkosarjarjan ottelua. Näissä otteluissa hänellä on 1 228 juoksuyritystä, 6 013 juoksujaardia ja 51 juoksemalla tehtyä touc(downia. Näissä otteluissa hänellä on 141 kiinniottoa, 1 091 kiinniotoilla edettyä jaardia ja viisi kiinniotoilla tehtyä touchdownia. Hän on rähmännyt pallon 13 kertaa. Taylor on pelannut yhden NFL:n pudotuspelien ottelun. Tässä ottelussa hänellä oli 21 juoksuyritystä, 78 juoksujaardia ja yksi juoksemalla tehty touchdown. Hänellä on kaksi kiinniottoa ja kuusi kiinniotoilla edettyä jaardia. Uran tilastot päivitetty kauden 2024 jälkeen.
Shantiniketan

Shantiniketan eli Santiniketan () on sisäoppilaitoksesta kehittynyt kulttuurikeskus ja yliopiston kampusalue Intiassa Länsi-Bengalin osavaltiossa.
Shantiniketanin perusti runoilija ja filosofi Rabindranath Tagore vuonna 1901. Siihen tiivistyy hänen visionsa ihmiskunnan yhtenäisyydestä, joka ylittää uskonnolliset ja kulttuuriset rajat yhdistämällä koulutuksen, luonnon arvostamisen, musiikin ja taiteen. Hänen koulutuskäsityksensä tulkitsi uudelleen muinaisia vedalaisia perinteitä ulkoilmaluokkahuoneissa, jotka oli järjestetty puiden katveeseen.
Shantiniketanin rakennukset poikkeavat tuolloin vallinneesta siirtomaatyylistä, ja hakevat vaikutteita Intian muinaisista, keskiaikaisista ja kansanperinteistä sekä japanilaisista, kiinalaisista, persialaisista, balilaisista, burmalaisista ja art deco -tyyleistä.
Alkujaan paikan hankki ja nimesi Tagoren isä, joka halusi perustaa hiljentymiskeskuksen eli ashramin aasiansaitanpuiden alle. Rabindranath Tagore laajensi tavoitteita mietiskelyn lisäksi opettamiseen. Aluksi hänen koulussaan oli vain viisi oppilasta, mutta se kasvoi vähitellen, ja vuonna 1921 hän perusti Visva-Bharatin yliopiston.
Venejärvi (Kajaani)

Venejärvi on rehevä, runsashumuksinen ja matala latvajärvi Kajaanissa Kainuussa. Sen pinta-ala on 2,2 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanin keskustasta on 29 kilometriä etelään.
Maantiede.
Venejärven ulottuvuus kaakosta luoteeseen on noin 3,8 kilometriä. Kaakossa on pitkä ja kapea Huilunlahti, jonka pohjoispuolella on kapeasuinen Korpilahti. Lahtia erottaa Huilunniemi. Luoteessa on leveäsuiset Autiolahti ja Matilanlahti, jonne pääsee Mäntyniemen ja Verkkoniemen välistä. Venejärvi on keskimäärin matala, noin 2,4 metriä. Noin 80 hehtaaria järvestä on vähintään metrin ja enintään kaksi metriä syvä. Noin viisi prosenttia on vähintään kuusi metriä syvä. Syvin kohta, noin yksitoista metriä, sijaitsee järven keskivaiheilla.
Venejärven saariluku on kolmetoista. Saarista kaksi on alle aarin laajuisia luotoja. Yhdeksän saarta on yli aarin mutta alle hehtaarin laajuisia. Kaksi saarta on yli hehtaarin laajuisia. Venejärveä reunustavat laajat suoalueet. Länsirannalla sijaitsee Kivilahdenkangas. Aivan järven pohjoispuolitse kulkee maantie 19037, jonka varrella on jonkin verran taloja.
Venejärveen laskee Kampsunkoski pohjoisesta Kampsunlammen kautta Isolta Viinijärveltä (164,1 metriä merenpinnan yläpuolella). Pienempiä tulouomia on useita. Venejärven luusua sijaitsee Autiolahden lounaiskolkassa, josta alkaa etelään Raudanveteen (159,4 metriä mpy) virtaava Venejoki. Venejärven ja Raudanveden välinen etäisyys on pienimmillään noin kilometrin Huilunlahden pohjukasta mitattuna.
Venejärven vesitilavuus on 5 389 000 kuutiometriä. Järven ekologinen tila on erinomainen.
Venejärvi (04.585.1.024) kuuluu Raudanjoen valuma-alueeseen (04.585), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Sonkajärven reitin valuma-alue (04.58) ja ensimmäinen jakovaihe on Iisalmen reitin valuma-alue (04.5). Venejärvi on toiseksi laajin Raudanjoen valuma-alueen 34 järvestä. Laajin on noin yhdeksänneliökilometrinen Raudanvesi.
Radio Tempo

Radio Tempo on Kotkassa, Kouvolassa ja Lappeenrannassa toimiva kaupallinen paikallisradio, joka aloitti lähetykset 15. toukokuuta 2024.
Radio Tempon omistaa mediakonserni Keskisuomalainen.
Kesäkuussa 2025 Keskisuomalainen ilmoitti lakkauttavansa Radio Tempon.
Mediatalo Keskisuomalaisen radiokanavilla Radio Keskisuomalainen, Savon Aallot, Radio Tempo, Karjalainen Syke ja Radio Voima esitettiin Heikki ”Hector” Harman juontama musiikin erikoisohjelma Pop eilen – toissapäivänä, jossa soitettiin 1950-, 1960- ja 1970-lukujen musiikkia.
Vieremänjärvi

Vieremänjärvi on runsashumuksinen, lyhytviipymäinen, peltojen ja muun kulttuurimaiseman ympäröimä järvi Vieremän keskustan eteläpuolella Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 1,7 neliökilometriä. Etäisyys Kuopiosta on 97 kilometriä pohjoisluoteeseen.
Maantiede.
Etäisyys Vieremänjärven kaakkoisen Karankalahden perukasta luoteisen Kortelahden pohjukkaan on noin 3,1 kilometriä. Karankalahti on leveäsuinen, Kortelahti hieman kapeasuisempi. Turisevanlahti Karankalahden luoteispuolella on leveäsuinen, sen pohjoispuolinen Vieremänmäenlahti puolestaan erottuu kapeana vesialueena. Lahtien välissä sijaitsee Lammasniemi. Järven pohjoisin lahti on matala ja kapeasuinen Tihilänlahti. Vieremänjärvi on syvyyssuhteiltaan melko vaihteleva. Lähes kolmasosa järvestä on enintään metrin syvyinen ja noin kymmenesosa on vähintään kymmenen metriä syvää. Syvin piste, noin 14 metriä, sijaitsee järven keskivaiheilla.
Vieremänjärven saariluku on neljä. Saarten yhteenlaskettu pinta-ala on kolmisen hehtaaria. Vieremän keskusta ulottuu lähes järven rantaan, jonka ilmettä hallitsee peltomaa. Itäisen Kyrönniemen kärjessä on luonnonsuojelualue. Vieremänjärven eteläpuolella sijaitsee Vieremänmäki. Järven länsipuolitse kulkee kantatie 88 ja pohjoispuolitse maantie 5910.
Vieremänjärven tulouoma on pohjoisesta virtaava Murennusjoki. Sen reitti kulkee Vieremän keskustan länsipuolitse. Vieremänjärven luusua sijaitsee kaakossa Kyrönniemen ja Tuliniemen välissä, josta alkaa etelään virtaava Vieremänjoki. Se laskee Iso-Iin pohjoisimpaan osaan.
Vieremänjärven vesitilavuus on 5 668 000 kuutiometriä. Järven ekologinen tila on hyvä.
Vieremänjärvi (04.532.1.008) kuuluu Vieremänjoen–Murennusjoen alueeseen (04.532), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Iso-Iin alue (04.53) ja ensimmäinen jakovaihe on Iisalmen reitin valuma-alue (04.5). Vieremänjärvi on laajin Vieremänjoen–Murennusjoen alueen 20 järvestä.
Ebersberg

Ebersberg on kaupunki Baijerin osavaltion eteläosassa kaakkoisessa Saksassa. Se on osa Münchenin suurkaupunkialuetta. Ylä-Baijeriin kuuluvan Ebersbergin pohjoispuolella sijaitsee yksi Saksan laajimmista yhtenäisistä metsistä, Ebersberger Forst.
Maantiede.
Ebersberg sijaitsee Ebersbergin piirikunnan itäpuoliskolla noin 30 kilometriä Münchenistä itäkaakkoon. Ebersberg koostuu 38 osa-alueesta.
Historia.
Ebersbergin historia kietoutuu tiiviisti vuonna 934 perustettuun Ebersbergin benediktiiniluostariin. Jo 1000-luvulta alkaen Ebersbergissa on järjestetty markkinoita. Luostari lakkautettiin 1808. Toisen maailmansodan jälkeen Ebersberg koki taloudellisen nousukauden osin pakolaisten ja muuttamaan joutuneiden ihmisten ansiosta. Ebersberg kohotettiin kaupungiksi vuonna 1954. Samaan aikaan kaupungin talouden rakenne muuttui: perustettiin teollisuusalueita ja Müncheniin suuntautuvaa paikallisliikennettä kehitettiin.
Ebersbergissa sijaitsee Egglburger See, joka on pieni järvi. Historiallista arkkitehtuuria edustaa muun muassa keskiaikainen kirkko St. Sebastian.
Talous ja liikenne.
Ebersbergin yrityksiä on muun muassa Eurofins Genomics (genomitutkimus).
Ebersbergin rautatieasema, Bahnhof Ebersberg, sijaitsee rataosuudella Grafing–Wasserburg. Maantieliikenteen keskeinen väylä on Bundesstraße 304.
Homa Bayn piirikunta

Homa Bayn piirikunta (, 'Homanlahden piirikunta') on aluehallinnon ylimmän tason alue Kenian lounaisosassa, yksi maan 47 piirikunnasta. Victorianjärven Winaminlahden etelärannalla sijaitsevan piirikunnan pinta-ala on 3 154,7 neliökilometriä ja väkiluku on 1 131 950 asukasta (VL2019).
Piirikunnan hallintokeskus on Homa Bayn kaupunki (44 949 as., VL2019). Paikallishallintoa varten piirikunta on jaettu kahdeksaan osa-alueeseen eli alipiirikuntaan: Homa Bay (117 439 as.), Ndhiwa (218 136 as.), Rachuonyo North (178 686 as.), Rachuonyo East (121 822 as.), Rachuonyo South (130 814 as.), Rangwe (117 732 as.), Suba North (124 938 as.) ja Suba South (124 938 as.). Sittemmin ainakin kahden alipiirikunnan nimi tai alipiirikuntajako on muuttunut, koska uudempi tilastollinen julkaisu (2024) käyttää Suban eteläisen ja pohjoisen alipiirikunnan sijaan nimiä Mbita ja Suba.
Tulivuori Homan (Mt. Homa) on ollut paikannimistön perustana viereiselle lahdelle, ja lahden mukaan nimetylle asutukselle (nykyinen kaupunki ja piirikunta). Karbonaattilaavan muodostama vuori kohoaa 1751 metriä merenpinnan yläpuolelle. Homavuoren seutu tunnetaan useista fossiililöydöksistä. Vuoren alueella maaperän luontainen radioaktiivisuus on melko korkea. Piirikunnan muihin nähtävyyksiin kuuluu muun muassa Ruman kansallispuisto
Suomen nuorisoseuramuseo

 
Suomen nuorisoseuramuseo on Laihialla sijaitseva nuorisoseurojen toimintaa esittelevä museo. Museo sijaitsee Laihian nuorisoseurantalossa. Museon perusnäyttely kertoo sivistystyön, yhteisöllisyyden, aktiivisen kansalaisuuden ja paikallisen harrastustoiminnan yhteyttä nuorisoseurojen toimintaan. Museo toimii nuorisoseuraliikkeen henkisen ja aineellisen perinteen ja historian tallentajana. Museo on perustettu vuonna 2000 ja sen perusnäyttely on digitoitu verkkoon.
Perusnäyttelyn nähtiin kaipaavan merkittävää uudistusta ja modernisointia syksyllä 2014. Museon uudistamistyöhön saatiin rahoitusta Museovirastolta ja Suomen Kulttuurirahastolta yhteensä 11 000 euroa vuonna 2015.
Juho Mikkola

Johan Mikael (Juho Mikko) Mikkola (29. elokuuta 1875 Laitila – 12. marraskuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen filosofian maisteri, pappi, kouluneuvos ja opettajaseminaarin johtaja.
Mikkolan vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Kustaa Mikola ja Lovisa Serafia Mikontytär. Hän pääsi ylioppilaaksi 1894 Turun lyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1899 ja filosofian maisteriksi vuonna 1900. Hän suoritti teologisen erotutkinnon ja hänet vihittiin papiksi 1900.
Mikkola toimi pari vuotta Peräseinäjoen kirkkoherrana ja siirtyi sitten Ikaalisten yhteiskoulun johtajaksi ja papiston apulaiseksi. Vuonna 1907 hänet valittiin Taivassalon kappalaiseksi. Mikkola oli Jyväskylän seminaarin uskonnon lehtorina 1909–1926 ja seminaarin johtajana 1926–1937. Seminaari lakkautettiin viimeisten opiskelijoiden valmistuttua 1937 ja opettajien koulutusta Jyväskylässä jatkoi kasvatusopillinen korkeakoulu. Kouluhallituksen kansakouluosaston kouluneuvos Mikkola oli sen jälkeen 1938-1945.
Mikkola oli Jyväskylän yhteiskoulun johtokunnan, Jyväskylän yliopistovaltuuskunnan, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran ja Suomen kirkkohistoriallisen seuran jäsen. Vuonna 1914 hän teki seminaarin opettajain stipendillä opintomatkan Euroopan en maihin.
Mikkola oli naimisissa vuodesta 1903 kansakoulunopettaja Fanny Maria Sirénin (k. 1956) kanssa.
Thomas Davidson

Thomas Davidson (17. tammikuuta 1842 - 15. marraskuuta 1919) oli englantilainen taidemaalari. Hän erikoistui meriaiheisiin ja merenkulun historiaa kuvaaviin maalauksiin. Lisäksi hän kuvitti Emily Brontën teoksia.
Davidson syntyi räätälin perheeseen jossa oli viisitoista lasta. Hän sairasti neljävuotiaana tulirokon, joka teki hänestä kuuron. Kun hän oli yhdeksänvuotias, hänet lähetettiin St George the Martyr-nimiseen kouluun, joka oli tarkoitettu kuulovammaisille ja ajan ilmaisun mukaan "tylsämielisille". Kyseinen 1792 perustettu koulu oli sisäoppilaitos ja kuningasperhe avusti sitä avokätisesti. Sen oppilaille opetettiin luku- ja kirjoitustaito ja erityishuomio kiinnitettiin huulilta lukemisen opetteluun. Aikana, jolloin kuulovammaisiin suhtauduttiin kielteisesti, monet koulun oppilaat pääsivät hyviin ammatteihin. 
Koulussa huomattiin Davidsonin taiteellinen lahjakkkuuus. Hän aloitti taideopintonsa Government School of Designissa. Opintoihin meni kymmenisen vuotta ja hänet palkittiin niiden aikana hopeamitalilla. Ajan tavan mukaan hän kävi opiskelemassa taidetta myös Pariisissa. Siellä hänen opettajansa oli Léon Bonnat. 
Avioliiton Davidson solmi vuonna 1871. Myös hänen vaimonsa, Charlotte Douglas McHeath oli taidemaalari. Yhdestä heidän pojastaan, Allan Douglas Davidsonista tuli taidemaalari ja toisesta pojasta Thomas Gerald Davidsonista tuli arkkitehti. Perheeseen syntyi kaikkiaan kuusi lasta. 
Näyttelyitä Davidson piti ahkerasti vuosien 1863- 1899 välillä useissa ei paikoissa. Näyttelyitä oli muun muassa Royal Academyssa, Manchester City Art Galleryssa, Royal Institute of Fine Artsissa Glascowssa ja Royal Institute of Oil Paintersissa. Vuosina 1894- 1899 Davidson teki pitkän maalaussarjan amiraali Nelsonista. Sarjaan kuului myös maalaus "England´s Pride and Glory". Kyseinen maalaus käyttää lähteenä vanhempia maalauksia, jotka esittävät amiraalin taisteluita. Davison sai maalata myös kirkkomaalauksen. St. Saviourin kirkon maalaus esittää Jeesusta parantamassa kuuromykkkää. 
Taiteessaan Davidson oli konservatiivi. Hänen ajattelunsa oli kuitenkin liberaalia ja hänen laaja ystäväpiirinsä piti häntä lämminhenkisenä henkilönä. Lisäksi hän harrasti hyväntekeväisyyttä ja oli mukana entisen koulunsa toiminnassa. 
Vuonna 1904 Davidson muutti Suffolkiin, taloonsa Seahomeen, jonka oli hänen poikansa suunnitellut. Uudessa kodissaan hän piti edelleen näyttelyitä.
Suomen pesäpallomuseo

 
'Suomen pesäpallomuseo on Vimpelissä sijaitseva pesäpallon historiaa esittelevä museo. Pesäpallomuseon nykyisenä paikkana on entinen Osuuskaupan talo, Saarikentän kupeessa, jonne museo muutti alkuvuodesta 2022. Suomen pesäpallomuseo vihittiin käyttöönsä vuonna 1998. Valtakunnallisen statuksen se sai vuonna 2004. 
Suurin osa näyttelyn esineistä on valokuvia, palkintolahjoituksia sekä vanhoja pesäpalloräpylöitä ja -mailoja. Museossa on myösi mitaleita, pelipukuja sekä tietoa lajin historiasta. Vanhimmat esineet ovat 1920-luvulta peräisin olevat pesäpalloräpylät. Näkyvin osa näyttelyä on Pesäpallon kunniagalleria.
Sitoumusrommi

Sitoumusrommi on rommipelien perhe, joka on saanut vaikutteita sitoumusbridgestä. Tiettävästi alkuperäinen sitoumusrommi oli Ruth Armsonin 1930-luvulla kehittämä zioncheck. Pelistä on sittemmin on tullut monia erilaisia muunnelmia. Idea on kuitenkin kaikissa sama: peli kestää monta kierrosta vaatimusten kovetessa kierros kierrokselta.
Pelin muunnelmia ovat muun muassa Liverpool ja Shanghai.
Pelaaminen.
Sitoumusrommia pelataan kahdella tavallisella 52 kortin pakalla, ja tarvittava määrä jokereita lisätään pelaajien lukumäärän mukaan. Peliä voi pelata 2–5 pelaajaa, mutta optimaalinen pelaajamäärä on 3–4. Pelin tavoitteena on muodostaa korteista ryhmiä (samanarvoisia kortteja) ja suoria (peräkkäisiä kortteja samasta maasta), jotka täyttävät kunkin kierroksen sitoumuksen. Peli etenee myötäpäivään alkaen jakajan vasemmalta puolelta.
Pelissä on seitsemän kierrosta, joista jokaisella on omat sitoumuksensa. Ensimmäisellä kolmella kierroksella pelaajille jaetaan kymmenen korttia, kun taas viimeisellä neljällä kierroksella 12. Tämän jälkeen loput kortit jätetään nostopakaksi ja sen viereen asetetaan nostopakan päälimmäinen kortti kuvapuoli ylöspäin nostopakan aluksi.
Pelaajat vuorollaan nostavat joko nosto- tai poistopakan päällimmäisen kortin ja poistavat jonkin korttinsa poistopakkaan. Mikäli pelaaja päättää nostaa kortin nostopakasta, on hänen annettava muille mahdollisuus nostaa poistopakan päällimmäinen kortti. Jos joku pelaajista haluaa nostaa sen, hän nostaa lisäksi myös nostopakan päällimmäisen kortin rangaistukseksi. Tämä jatkuu niin kauan, kunnes joku pelaajista saa kätensä tyhjäksi korteista eli kierroksen sitoumuksen mukaiset kortit, jotka laittaa pöytään, ja sijoitettua loput korttinsa omiin tai vastapelaajien pöytäämiin kortteihin.
Sitoumukset.
Jokaisella kierroksella on oma sitoumuksensa, joka määrittelee, millaisia korttiyhdistelmiä pelaajan on muodostettava ennen muiden korttien pelaamista.
Neljän sarja tarkoittaa neljää samaa numeroa.
Rajoitukset:
Pelin kulku ja pisteytys.
Pelaaja, joka täyttää kierroksen sitoumuksen, voi laittaa kortit pöytään ja lisätä kortteja omiin tai muiden yhdistelmiin Jokerin voi vaihtaa sitä vastaavaan korttiin, kun sitoumus on täytetty Kierros päättyy, kun yksi pelaaja on päässyt eroon kaikista korteistaan. Muut pelaajat laskevat jäljelle jääneiden korttiensa pistearvon: jokerit 25 pistettä, ässät 15 pistettä, kuvakortit 10 pistettä ja muut kortit nimellisarvonsa mukaisesti. Seitsemän kierroksen jälkeen pienimmän pistemäärän saanut pelaaja voittaa.
Variaatiot.
Sitoumusrommiin voi lisätä erilaisia variaatioita, kuten useampia jokereita, kakkoset villeinä kortteina, erilaisia pistearvoja tai rajoituksia poistovaiheeseen. Nämä muunnelmat lisäävät pelin monipuolisuutta ja haastavuutta.
658 Asteria

658 Asteria (A908 BL) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
659 Nestor

659 Nestor (A908 FE) on suuri asteroidi, joka luokitellaan Troijalaisiin asteroideihin. Asteroidi on läpimitaltaan . Asteroidi kiertää Aurinkoa lähimmillään astronomisen yksikön päästä ja kauimmillaan astronomisen yksikön päässä samalla kiertoradalla Jupiterin kanssa. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ).
660 Crescentia

660 Crescentia (A908 AN) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
661 Cloelia

661 Cloelia (A908 DD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Ødis

Ødis on taajama Koldingin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 484 asukasta vuoden 2025 alussa.
662 Newtonia

662 Newtonia (A908 FF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
663 Gerlinde

663 Gerlinde (A908 MB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Ødis-Bramdrup

Ødis-Bramdrup on entinen taajama Koldingin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 206 asukasta vuoden 2023 alussa.
674 Rachele

674 Rachele (A908 UK) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
675 Ludmilla

675 Ludmilla (A908 QH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Algestrup

Algestrup on taajama Køgen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 951 asukasta vuoden 2025 alussa.
676 Melitta

676 Melitta (A909 BO) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
677 Aaltje

677 Aaltje (A909 BP) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Bjæverskov

Bjæverskov on taajama Køgen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 3 236 asukasta vuoden 2025 alussa.
682 Hagar

682 Hagar (A909 MA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Borup

Borup on taajama Køgen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 5 049 asukasta vuoden 2025 alussa.
Ejby (Køge)

Ejby on taajama Køgen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 3 155 asukasta vuoden 2025 alussa.
Lellinge

Lellinge on taajama Køgen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 764 asukasta vuoden 2025 alussa.
683 Lanzia

683 Lanzia (A909 OA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Nørre Dalby

Nørre Dalby on taajama Køgen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 543 asukasta vuoden 2025 alussa.
Slimminge

Slimminge on taajama Køgen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 487 asukasta vuoden 2025 alussa.
684 Hildburg

684 Hildburg (A909 PB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Vemmedrup

Vemmedrup on taajama Køgen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 1 633 asukasta vuoden 2025 alussa.
Ølsemagle

Ølsemagle on taajama Køgen kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 658 asukasta vuoden 2025 alussa.
685 Hermia

685 Hermia (A909 PC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
687 Tinette

687 Tinette (A909 QB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
688 Melanie

688 Melanie (A909 QC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
689 Zita

689 Zita (A916 RB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
690 Wratislavia

690 Wratislavia (A909 UE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
691 Lehigh

691 Lehigh (A909 XB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
692 Hippodamia

692 Hippodamia (A901 VJ) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
693 Zerbinetta

693 Zerbinetta (A909 SD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
694 Ekard

694 Ekard (A909 VC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
695 Bella

695 Bella (A909 VD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
696 Leonora

696 Leonora (A916 BD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Johannes Bjerg

Johannes Clausen Bjerg (26. tammikuuta 1886 Ødis – 17. helmikuuta 1955 Kööpenhamina) oli tanskalainen kuvanveistäjä. Asuessaan Pariisissa 1911–1914 hän sai vaikutteita kubismista, vaikkakin parhaiten hänet tunnetaan Auguste Rodinin innoittamasta realistisemmasta tyylistä. Bjergistä tuli Kuninkaallisen taideakatemian professori vuonna 1945.
705 Erminia

705 Erminia (A910 TE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
706 Hirundo

706 Hirundo (A910 TF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
707 Steina

707 Steina (A910 YA) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
708 Raphaela

708 Raphaela (A911 CB) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
713 Luscinia

713 Luscinia (A911 HG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
714 Ulula

714 Ulula (A911 KG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi kuuluu Maria-ryhmään.
Asteroidi on nimetty pöllölajin mukaan.
715 Transvaalia

715 Transvaalia (A911 HH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
716 Berkeley

716 Berkeley (A911 OC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
717 Wisibada

717 Wisibada (A911 QK) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
720 Bohlinia

720 Bohlinia (A911 UL) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
721 Tabora

721 Tabora (A911 UM) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
722 Frieda

722 Frieda (A911 UN) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
723 Hammonia

723 Hammonia (A911 UO) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
724 Hapag

724 Hapag (A911 UP) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
730 Athanasia

730 Athanasia (A912 GG) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
Eetu Huuhtanen

Eetu Huuhtanen (s. 31. tammikuuta 2003) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän on edustanut kaudesta 2023 lähtien Veikkausliigassa FC Inter Turkua. Sitä ennen Huuhtanen torjui kasvattajaseurassaan Tampereen Ilveksessä, jossa hän pelasi kausilla 2020–2022 yhteensä 10 liigaottelussa.
FC Inter solmi tammikuussa 2023 kaksivuotisen sopimuksen Huuhtasen kanssa. Hän nousi nopeasti joukkueen ykkösmaalivahdiksi ja jatkosopimus solmittiin elokuussa 2024.
902 Probitas

902 Probitas (A918 RG) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .