tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiiri

Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiiri oli Suomen suojeluskuntien piirijärjestö, johon kuuluivat monet Pohjois-Karjalan suojeluskunnat. Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiiri perustettiin vuonna 1919. Suojeluskuntajärjestö lakkautettiin eduskunnan päätöksellä 3.11.1944.
Piiripäälliköt.
Seuraavat sotilaat toimivat Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiirin päälliköinä:
Mikko Nissi

Mikko Nissi on suomalainen lääketieteellisen fysiikan ja tekniikan professori, joka on erikoistunut magneettikuvaukseen (MRI). Hän toimii Teknillisen fysiikan professorina Itä-Suomen yliopistossa ja johtaa prekliiniseen kvantitatiiviseen magneettikuvaukseen keskittyvää tutkimusryhmää. Nissi väitteli tohtoriksi Kuopion yliopistosta vuonna 2008 nivelruston kvantitatiivisesta magneettikuvauksesta.
Akateeminen ura.
Nissi on työskennellyt Itä-Suomen yliopistossa professorina vuodesta 2024 lähtien, ja aiemmin hän toimi apulaisprofessorina sekä dosenttina samassa yliopistossa. Hän on suorittanut postdoktoranttitutkimusta Oulun yliopistossa ja Minnesotan yliopistossa sekä työskennellyt Kuopion yliopistollisessa sairaalassa. Vuonna 2021 hän oli laitoksen varajohtaja Itä-Suomen yliopistossa. Nissi valmistui lääketieteellisen fysiikan maisteriksi Kuopion yliopistosta. Hän opettaa magneettikuvauksen kursseja, ohjaa kandi-, maisteri- ja tohtoriopiskelijoita sekä koordinoi lääketieteellisen fysiikan seminaareja.
Tutkimus.
Nissin tutkimus keskittyy kvantitatiiviseen magneettikuvaukseen, erityisesti tuki- ja liikuntaelimistön sairauksien, kuten nivelrikon, diagnostiikkaan. Hänen ryhmänsä kehittää relaksometrisia menetelmiä, kuten relaksaatiotekniikoita ja magneettista suskeptibiliteettikartoitusta, sekä ultralyhyen kaikuajan MRI-menetelmiä, esimerkiksi SWIFT-kuvaussekvenssiä. Lisäksi tutkitaan kuvankeräys- ja kuvarekonstruktioalgoritmeja. Nissin tutkimuksessa hyödynnetään magneettikuvauksen menetelmiä, inversio-ongelmien tutkimusta ja koneoppimista kudosten ominaisuuksien ennustamiseen. Hänen tutkimusrahoituksensa tukee tekoälyavusteisen virtuaalisen histologian kehitystä, nopeita kvantitatiivisia ultralyhyen kaikuajan menetelmiä, iteratiivisia kuvarekonstruktioita sekä mikromagneettikuvauksen sovelluksia, kuten mikroMRI-laitteiston käyttöä kasvituotannossa ja materiaalitutkimuksessa.
Yhteistyö ja ammatillinen toiminta.
Nissi tekee yhteistyötä muiden yliopistojen tutkijoiden kanssa ja on mukana Suomen Akatemian matemaattisen mallinnuksen ja kuvantamisen lippulaivassa. Hän osallistuu fysiikka- ja magneettikuvausyhdistysten toimintaan. Nissi pitää magneettikuvausta turvallisena ja monipuolisena menetelmänä kliinisessä diagnostiikassa ja näkee lääketieteellisen fysiikan tärkeänä alana erityisesti koneoppimisen sovellusten kautta.
Vapaa-aika.
Vapaa-ajallaan Nissi harrastaa käsitöitä ja rakentelua, erityisesti 3D-tulostusta, jota hän hyödyntää tutkimusvälineiden ja laitteiden osien suunnittelussa ja valmistuksessa.
Vaasan suojeluskuntapiiri

Vaasan suojeluskuntapiiri () oli Suomen suojeluskuntien piirijärjestö, johon kuuluivat monet Pohjanmaan ruotsinkieliset suojeluskunnat. Vaasan suojeluskuntapiiri perustettiin vuonna 1919. Suojeluskuntajärjestö lakkautettiin eduskunnan päätöksellä 3.11.1944.
Piiripäälliköt.
Seuraavat sotilaat toimivat Vaasan suojeluskuntapiirin päälliköinä:
Mikkelin suojeluskuntapiiri

Mikkelin suojeluskuntapiiri oli Suomen suojeluskuntien piirijärjestö, johon kuuluivat monet Etelä-Savon suojeluskunnat. Mikkelin suojeluskuntapiiri perustettiin vuonna 1919. Suojeluskuntajärjestö lakkautettiin eduskunnan päätöksellä 3.11.1944.
Piiripäälliköt.
Seuraavat sotilaat toimivat Mikkelin suojeluskuntapiirin päälliköinä:
Keski-Pohjanmaan suojeluskuntapiiri

Keski-Pohjanmaan suojeluskuntapiiri oli Suomen suojeluskuntien piirijärjestö, johon kuuluivat monet Keski-Pohjanmaan suojeluskunnat. Keski-Pohjanmaan suojeluskuntapiiri perustettiin vuonna 1919. Suojeluskuntajärjestö lakkautettiin eduskunnan päätöksellä 3.11.1944.
Piiripäälliköt.
Seuraavat sotilaat toimivat Keski-Pohjanmaan suojeluskuntapiirin päälliköinä:
Oulun suojeluskuntapiiri

Oulun suojeluskuntapiiri oli Suomen suojeluskuntien piirijärjestö, johon kuuluivat monet Pohjois-Pohjanmaan suojeluskunnat. Oulun suojeluskuntapiiri perustettiin vuonna 1919. Suojeluskuntajärjestö lakkautettiin eduskunnan päätöksellä 3.11.1944.
Piiripäälliköt.
Seuraavat sotilaat toimivat Oulun suojeluskuntapiirin päälliköinä:
Allyylikaproaatti

Allyylikaproaatti (C9H16O2) eli allyyliheksanoaatti on tyydyttymättömiin estereihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa aromiaineena. Allyylikaproaattia esiintyy luonnossa muun muassa ananaksessa, perunassa ja eräissä sienissä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö.
Huoneenlämpötilassa allyylikaproaatti on väritöntä tai kellertävää nestettä, jolla on ananaksenkaltainen tuoksu. Yhdiste liukenee vain hieman veteen, mutta liukenee esimerkiksi etanoliin.
Allyylikaproaattia valmistetaan esteröimällä allyylialkoholia ja kapronihappoa. Katalyyttinä reaktiossa käytetään happoja.
Allyylikaproaattia käytetään ananasaromina ja ainesosana hajusteissa. Sitä voidaan käyttää myös monomeerina valmistettaessa polyesterihartseja.
Tero Puustinen

Tero Puustinen (s. 1982, Kuopio, Suomi) on suomalainen valmentaja, yrittäjä ja liikuntalääketieteen ammattilainen. Hän on tunnettu erityisesti autourheilijoiden ja ratsastajien maajoukkuevalmennuksesta sekä roolistaan CorFlux-lääketieteellisen tutkimuksen kaupallistamisessa. Puustinen toimii myös tekoälypohjaisen osakekauppayrityksen Invest AIQ:n toimitusjohtajana.
Ura ja koulutus.
Puustinen valmistui Itä-Suomen yliopistosta terveystieteiden maisteriksi pääaineenaan liikuntalääketiede. Hän on työskennellyt liikunta- ja hyvinvointialalla yli viidentoista vuoden ajan, ja hänen uransa on sisältänyt niin valmennusta, opetusta kuin startup-johtamista.
Valmennusura.
Puustinen on toiminut pitkään AKK Driver Academyn juniorimaajoukkueen valmentajana, vastaten autourheilun nuorten lahjakkuuksien fyysisestä, psyykkisestä ja ravitsemuksellisesta valmennuksesta.
Autourheilun lisäksi Puustinen on työskennellyt myös Suomen Ratsastajainliiton maajoukkuevalmentajana. Tässä roolissa hän on vastannut ratsastajien fyysisestä ja psyykkisestä valmennuksesta, ja hänen työnsä on huomioitu alan julkaisuissa, kuten "Hippos"-lehdessä.
Vuonna 2024–2025 Puustinen toimi Monacossa Hintsa Performance -organisaatiossa huippu-urheiluvalmentajana autourheilussa.
CorFlux-projekti.
Puustinen on toiminut Business Developerina ja projektipäällikkönä "CorFlux"-nimisessä lääketieteellisen teknologian tutkimuksesta liiketoimintaan kehityshankkeessa, joka keskittyy aortan laajentuman repeämäriskin arviointiin. Vuonna 2024 CorFlux osallistui mm. Tarton sTARTUp Day -tapahtuman pitchauskilpailuun ja voitti Joensuussa Start Me Up -liikeideakilpailun tutkimuslähtöisten liikeideoiden sarjan.
Hankkeen tiedot ja Puustisen rooli on dokumentoitu UEFConnectissa, ja projektia on esitelty myös Business Joensuun sekä BC Pohjois-Savon verkkosivuilla.
Invest AIQ.
Puustinen on perustanut ja johtaa "Invest AIQ" -nimistä kuopiolaista fintech-startupia, joka kehittää tekoälypohjaista ratkaisua osakemarkkinoiden ennustamiseen ja kaupankäyntiin. Yrityksen tavoitteena on yhdistää tekoälyn kyvykkyydet ja sijoitusstrategiat tuottaakseen asiakkaille korkeampaa tuottoa ja pienempää riskiä.
Julkaisut ja esiintymiset.
Puustinen on pitänyt lukuisia luentoja yrityksille ja organisaatioille muun muassa työkyvyn ylläpidosta, psyykkisestä hyvinvoinnista ja suorituskyvyn optimoinnista. Hänen esiintymisiään on dokumentoitu video- ja verkkolähteissä, kuten AKK:n tuottamissa videoissa.
Suojeluskuntain yliesikunta

Suojeluskuntain yliesikunta (lyh. SkY) oli Suomen suojeluskuntien johtoesikunta. Suojeluskuntain yliesikunta (SkY) perustettiin vuoden 1919 suojeluskunta-asetuksella. Se koostui pelkästään palkatusta henkilöstöstä. Suojeluskuntajärjestö lakkautettiin eduskunnan päätöksellä 3.11.1944.
Hallinto.
Suojeluskuntain yliesikunta oli suojeluskuntajärjestön ylin hallinnollinen elin. Yliesikuntaa johti esikuntapäällikkö, joka toimi myös suojeluskuntain ylipäällikön varamiehenä. Yliesikunnassa työskenteli kolme jaostopäällikköä, 12 osastopäällikköä, kahdeksan sotilastarkastajaa, 22 osastopäällikön apulaista, kaksi asetarkastajaa sekä ylipäällikön adjutantti sekä lisäksi muita toimihenkilöitä, kuten kanslia-apulaisia.
Päälliköt.
Jaosto- ja osastopäälliköt.
Keskusjaosto.
Keskusjaoston päällikkö
Hallinnollisen osaston päällikkö
Tiliosaston päällikkö
Sotilasasiain jaosto.
Sotilasasiain jaoston päällikkö
Järjestelyosaston päällikkö
Koulutusosaston päällikkö
Urheiluosaston päällikkö
Laivasto-osaston päällikkö
Lääkintäosaston päällikkö
Talousjaosto.
Talousjaoston päällikkö
Intendenttiosaston päällikkö
Taisteluvälineosaston päällikkö
Muut.
Suojeluskuntain päällystökoulun johtaja
Valistusosaston päällikkö
Suojeluskuntain kenttäpappi
Suojeluskuntain musiikkitoiminnan tarkastaja
Jaakko Kulta (artisti)

Jaakko Ingraeus (s. 2000 Helsinki), joka tunnetaan paremmin taiteilijanimellä Jaakko Kulta, on suomalainen pop-artisti. Hänen debyytti-EP:nsä "Valo" julkaistiin joulukuussa 2022.
Kalle-Vihtori Jokilampi

Kalle-Vihtori Jokilampi (22. tammikuuta 1879 – 4. tammikuuta 1957) oli suomalainen tehtailija ja tivolinomistaja.
Jokilampi piti Hämeen Tivolia ainakin vuosina 1934–1947. Tivolin lisäksi hänelle oli saha, höyläämö, huonekalutehdas, konepaja ja ruiskumaalaamo. Hänen lapsensa Väinö Jokilampi, Yrjö Jokilampi ja Anna-Liisa (myöh. Ahonen) Jokilampi alkoivat ensimmäisinä suomalaisina ajamaan 1930-luvulla surmanajoa. Yrjö ajoi useimmiten teräspallon sisällä, Anna-Liisa ja Väinö puisessa pytyssä. Puurakenteinen surmankirnu valmistui vuonna 1931 Jokilampien omassa pajassa Hollolan Herralassa, jossa valmistettiin myös muutkin Hämeen Tivolin laitteet aina maailmanpyörää myöten sekä myöhemmin teräksinen surmanpallo. Jokilammen sisarukset esiintyivät sekä Hämeen Tivolin mukana että erillisissä tapahtumissa. Viimeisen kerran he ajoivat Helsingissä Linnanmäen kentällä olympiavuonna 1952. Hämeen Tivolissa esiintyivät myös muun muassa klovni Valto Aulamo, taiteilijanimeltään Pelle Jali, akrobaatti Nils Berkovits eli Augusti ja Tupa-Uuno eli kuplettilaulaja ja humoristi Uuno Tupasela.
Jokilampi asui Hollolan Herralassa ja oli Hollolan kunnanvaltuuston jäsenenä. Vuonna 1938 hän alkoi rakentaa salaojaputkitehdasta Herralaan. Salaojaputkitehdas, kolmiraaminen saha sekä varastorakennus, jossa säilytettiin Hämeen Tivolin tavaroita tuhoutuivat tulipalossa 19. heinäkuuta 1943.
Mesinge

Mesinge on taajama Kerteminden kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 327 asukasta vuoden 2025 alussa.
Munkebo

Munkebo on taajama Kerteminden kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 5 423 asukasta vuoden 2025 alussa.
Nissen (yritys)

Nissen on Suomessa toimiva silmälasialan myymäläketju, jolla oli vuonna 2025 52 myymälää ympäri Suomea. Nissenin toiminta alkoi 6. joulukuuta 1891 kun tanskalainen optikko ja instrumenttien rakentaja Christian Karl Nissen avasi liikkeensä Kluuvikadulla hotelli Kämpin kulmassa siirrettyään Tanskassa toimineen liikkeensä Suomeen. Liike myi silmälasien lisäksi optisia ja tieteellisiä instrumentteja. Vuonna 1897 liikkeen palvelukseen tuli insinööri Gunnar Vaenerberg (1874–1933) ja hänestä tuli liikkeen johtaja ja omistaja Christian Nissenin kuoltua 1902. 1900-luvun alussa Nissen alkoi valmistaa myös lääketieteellisiä ja sairaanhoidossa käytettyjä instrumentteja ja vuonna 1904 se siirtyi toiminnan kasvaessa suurempiin tiloihin Pohjoisesplanadi 21:een. Gunnar Vaenerberg muutti liikkeen osakeyhtiöksi 1931 ja hänen kuoltuaan 1933 liikkeen johtoon tuli hänen leskensä Julie Vaenerberg os. Nissen. Liike muutti uusiin tiloihin Keskuskatu 3:een 1934 ja samana vuonna perustettiin liike Tampereelle ja 1939 Turkuun.
Instrumentarium- ja Nissen-ketjut yhdistyivät 1970-luvulla, ja 1990-luvulla niihin liittyi erikoisvalikoimaan keskittyvä Keops-ketju. Nykyisin ne toimivat Instru Optiikka Oy:n alla yli 200 liikkeen myymäläverkostossa. Vuodesta 2021 alkaen Instru Optiikka Oy on ollut osa kansainvälistä EssilorLuxottica-konsernia.
Revninge

Revninge on taajama Kerteminden kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 218 asukasta vuoden 2025 alussa.
Rynkeby

Rynkeby on taajama Kerteminden kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 589 asukasta vuoden 2025 alussa.
Rønninge

Rønninge on taajama Kerteminden kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 249 asukasta vuoden 2025 alussa.
Skrækkenborg

Skrækkenborg on taajama Kerteminden kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 274 asukasta vuoden 2025 alussa.
Almind

Almind on taajama Koldingin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 1 790 asukasta vuoden 2025 alussa.
Munajärvi (Kaavi)

Munajärvi on metsäjärvi Kaavin eteläosassa ja Outokummun pohjoisosassa Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan maakuntarajalla. Sen pinta-ala on 80,1 hehtaaria. Etäisyys Kuopiosta on 62 kilometriä itään.
Maantiede.
Etäisyys Munajärven eteläisimmän lahden eli Onkipuronlahden perukasta järven pohjoisimman lahden pohjukkaan on noin 1,6 kilometriä. Järven itäosassa Kiviniemen ja Lintuniemen välissä sijaitsee Ruoholahti. Länsirannan nimettyjä niemiä on Onkipuronlahden pohjoispuolinen Jaakonniemi. Yli puolet Munajärvestä on vähintään kolme metriä ja enintään kuusi metriä syvää. Hieman yli hehtaari on vähintään kymmenen metriä syvää. Syvin piste, noin 12 metriä, sijaitsee järven länsiosassa.
Munajärven saariluku on seitsemän. Saarista yksi on alle aarin laajuinen luoto. Kuusi saarta on yli aarin mutta alle hehtaarin laajuisia. Munajärven lounaispuolella sijaitsee Kaitajärvi, jota erottaa Munajärvestä kapeimmillaan noin 20 metriä leveä kannas. Munajärven itäpuolella sijaitsee Paljakka, jonka huippu on ylänköä yli 210 metrin korkeudessa merenpinnan yläpuolella. Järven rannalla on taloja hajanaisesti.
Munajärveen laskee idästä kaksi nimetöntä tulouomaa ja kaakosta vajaan puolen kilometrin päästä Suurelta Onkilammelta (135,8 metriä merenpinnan yläpuolella) Onkipuro. Munajärven luusua sijaitsee luoteessa, josta alkaa Munajoki, joka virtaa luoteeseen Rikkaveden (101,4 metriä mpy) Munalahteen, jonna etäisyys on noin kaksi kilometriä.
Munajärven vesitilavuus on 3 420 000 kuutiometriä. Järven ekologinen tila on erinomainen.
Munajärvi (04.721.1.014) kuuluu Rikkaveden lähialueeseen (04.721), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Rikkaveden alue (04.72) ja ensimmäinen jakovaihe on Juojärven reitin valuma-alue (04.7). Munajärvi on toiseksi laajin Rikkaveden lähialueen 29 järvestä. Laajin on noin 63-neliökilometrinen Rikkavesi. Kolmantena tulee Iso Käkijärvi (noin 37 hehtaaria).
Hejls

Hejls on taajama Koldingin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 400 asukasta vuoden 2025 alussa.
Luotonen (Kaavi)

Luotonen on osin kulttuurimaiseman reunustama järvi Kaavin länsiosassa Pohjois-Savossa. Sen pinta-ala on 91,3 hehtaaria. Etäisyys Kuopiosta on 44 kilometriä itäkoilliseen ja Kaavin keskustasta nelisen kilometriä pohjoiseen.
Maantiede.
Luotosen rantaviiva on 6 785 metriä. Etelä–pohjoissuuntainen ulottuvuus on noin 1,6 kilometriä. Järven kaakkoisosassa on kapeasuinen Likolahti, luoteisosassa on leveäsuinen Kunttilahti, pohjoisosassa on leveäsuinen Talvilahti ja koillisosassa on Jokilahti. Nimetyt niemet ovat leveitä, kuten Papinniemi koillisessa ja Hautaniemi pohjoisessa. Luotosen länsiosa on matalaa vesialuetta, itäosa on syvempää. Papinniemen kohdalla kolmen metrin syvyyskäyrä kulkee paikoin vain muutamia metrejä rannasta. Noin viidesosa Luotosesta on vähintään kymmenen metriä syvä. Syvin kohta, noin 21 metriä, sijaitsee Papinniemen länsipuolella.
Luotosen saariluku on kolme. Saaret ovat vailla karttanimiä. Laajin sijaitsee järven pohjoispuoliskolla ja sen pinta-ala on noin 30 aaria. Luotosen rannoilla on kulttuurimaisemaa peltomaineen sekä asutusta ja metsää. Järven itäpuolitse kulkee maantie 5731.
Luotosen tulouomat virtaavat pohjoisesta. Lasku-uoma on Luotosjoki, joka alkaa järven itäisimmästä kolkasta ja virtaa Luotossuon halki itään Äljänään (127,2 metriä mpy). Toinen lasku-uoma alkaa järven lounaisosasta ja virtaa noin neljänneskilometrin päässä sijaitsevaan Mankinen-järveen (128,0 metriä mpy).
Luotosen vesitilavuus on 5 181 000 kuutiometriä. Järven ekologinen tila on hyvä.
Luotonen (04.741.1.015) kuuluu Retusen–Saarijärven alueeseen (04.741), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen vesistössä (04). Toinen jakovaihe on Saarijärven alue (04.74) ja ensimmäinen jakovaihe on Juojärven reitin valuma-alue (04.7). Luotonen on viidenneksi laajin Retusen–Saarijärven alueen 33 järvestä. Laajin on noin 14-neliökilometrinen Saarijärvi.
Jamie Donnelly

Jamie Donnelly (s. 8. toukokuuta 1947 Teaneck, New Jersey) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen roolejaan ovat muun muassa Jan musikaalielokuvassa "Grease" ja Magenta lavamusikaalissa "The Rocky Horror Show".
Ura.
Jamie Donnelly oli jo nouseva tähti Broadwaylla ennen kuin hän hyväksyi Janin roolin "Greasessa" (1978). Hän epäröi ottaa roolin vastaan, sillä hän oli ehtinyt tottua suurempiin osiin. Donnelly oli näytellyt Janin roolin Broadwaylla, joten hän on ainoa "Greasen" näyttelijöistä, joka on tehnyt saman roolin sekä teatterissa että elokuvassa. Janin rooli muistetaan etenkin siihen liittyvästä hammastahnamainoskohtauksesta. Pian "Greasen" jälkeen Donnelly poistui Hollywood-julkisuudesta ja keskittyi perheeseensä 20 vuodeksi. Sittemmin hän alkoi valmentaa näyttelijöitä.
Saint-Carné

Saint-Carné () on kunta läntisessä Ranskassa Côtes-d'Armorin departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee noin viisi kilometriä Dinanin kaupungista etelään. Kuntaa rajaa koillisessa Rancejoki sekä sen kanava Canal d'Ille-et-Rance.
Château du Chêne-Ferron on 1400-luvulla rakennettu linna. Se sijaitsee tasangon reunalla, josta on näköala Rancejoelle. Linnan vanhimmat ulkopuolelta näkyvät osat voidaan ajoittaa 1500-luvun lopulle tai 1600-luvun alkupuolelle. Osa julkisivuista on rakennettu uudelleen 1800-luvun lopulla.
Saint-Pierren seurakuntakirkko on rakennettu uudelleen 1800-luvun alkupuolella. Vanhasta kirkossa on säilynyt 1600-luvun jälkipuoliskolla rekennettu sivukellotorni.
A Chapter Called Children of Bodom – The Final Show in Helsinki Ice Hall 2019

A Chapter Called Children of Bodom – The Final Show in Helsinki Ice Hall 2019 on suomalaisen metalliyhtye Children of Bodomin kolmas livealbumi, joka julkaistiin 15. joulukuuta 2023, jo yhtyeen hajottua. Albumi nauhoitettiin yhtyeen viimeisellä keikalla helsingin jäähallissa 15. joulukuuta 2019. Livealbumi jäi laulaja-kitaristi Alexi Laihon viimeiseksi julkaisuksi, tämän kuoltua ennen sen julkaisua, 29. joulukuuta 2020.
Hjarup

Hjarup on taajama Koldingin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 391 asukasta vuoden 2025 alussa.
Jordrup

Jordrup on taajama Koldingin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 518 asukasta vuoden 2025 alussa.
Corseul

Corseul () on kunta läntisessä Ranskassa Côtes-d'Armorin departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee noin kymmenen kilometriä Dinanin kaupungista länteen.
Historia.
Julius Caesarin valloitettua Gallian vuonna 58 eaa., ryhdyttiin keisari Augustuksen johdolla perustamaan kaupunkeja Armorikaan. Tarkoituksena oli rakentaa pääkaupunki jokaiselle heimolle, joista yksi oli nykyinen Corseul. Tämä civitas oli 5 000–6 000 asukkaan kaupunki, jonka kukoistuskausi oli toisella vuosisadalla, mutta se hylättiin 300-luvulla. Kaupungista on yhä nähtävissä läheisellä Haut Bécherelin -kukkulalla oleva roomalais-kelttiläinen temppeli, joka tunnetaan myös nimellä Marsin temppeli.
Lisäksi on nähtävissä muinaisen kaupungin tärkein tie, joka kulkee alueen läpi lännestä itään päättyen forumille. Sitä reunustivat molemmin puolin rakennukset, joissa oli pylväshallit.
Kaupunkia suojaamaan rakennettiin jyrkälle kukkulalle 1100-luvulla linna Château de Montafilan. Sen rakennuttivat Montafilan-Dinanin kreivit. Linnan viimeinen omistaja oli Françoise de Dinan, joka oli Anna Bretagnelaisen kotiopettaja. Linna on nykyään raunioitunut.
Château de Monterfil on Breil de Pontbriandin suvun vuonna 1854 rakentama linna. Se rakennettiin paikalla olleen vanhemman rakennuksen tilalle.
Urheilu.
Corseulissa sijaitseva motocrossrata Circuit du Val de Gravel on perustettu vuonna 1958. Radalla on järjestetty maailmanmestaruuskioja 1970- ja 1980-luvuilla.
Felicitas Hoppe

Felicitas Hoppe (s. 22. joulukuuta 1960 Hameln) on saksalainen kirjailija. Hänen läpimurtonsa oli vuoden 1996 "Picknick der Friseure", joka koostui kahdestakymmenestä lyhyestä absurdista kertomuksesta. Sen jälkeen Hoppe on julkaissut useita romaaneja, joista monet sijoittuvat kaukaisiin maihin tai kauas historiaan ja sekoittavat faktaa ja fiktiota. Esimerkiksi "Johanna" (2006) on Jeanne d’Arcin kuvitteellinen elämäkerta. Hoppe sai Georg Büchnerin palkinnon vuonna 2012.
Hoppe

Hoppe on seuraavien saksalaisten henkilöiden sukunimi:
Oskar Pastior

Oskar Pastior (20. lokakuuta 1927 Hermannstadt – 4. lokakuuta 2006 Frankfurt am Main) oli romaniansaksalainen runoilija. Hänet pakkosiirrettiin Neuvostoliittoon toisen maailmansodan lopulla vuonna 1945. Sieltä palattuaan hän opiskeli Bukarestin yliopistossa germanistiikkaa ja työskenteli vuosina 1960–1968 Romanian yleisradiossa. Vuonna 1968 hän loikkasi Wienin kautta länteen ja asettui asumaan Länsi-Saksaan. Pastiorin läpimurto oli "Offne Worte" (1964), ja hänen runoudessaan on vaikutteita muun muassa dadaismista. Hän ei käyttänyt lainkaan isoja kirjaimia. Pastiorille myönnettiin postuumisti Georg Büchnerin palkinto vuonna 2006. Myöhemmin on paljastunut, että Pastior työskenteli vuosina 1961–1968 Romanian salaisen palvelun Securitaten vakoojana.
Leo Backman

Leo Backman, (27. kesäkuuta 1901, Helsinki - 20. tammikuuta 1967) oli suomalainen koulun rehtori, kunnallispoliitikko ja urheilujohtaja. Hänelle myönnettiin vuonna 1965 kouluneuvoksen arvo.
Ura koululaitoksessa ja kunnallispolitiikassa.
Leo Backman suoritti filosofian maisterin tutkinnon vuonna 1924. Vuosina 1926–1940 hän toimi äidinkielen opettajana Helsingin uudessa ruotsalaisessa tyttökoulussa, mutta hänen päätyönsä oli Nya svenska samskolanissa (Lönkan), jossa hänestä tuli historian lehtori vuonna 1940 ja koulun rehtori vuosiksi 1945–1965. Backman toimi myös aktiivisti kunnallispolitikkassa RKP:n edustajana. Vuodesta 1954 lähtien hänet valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon, jossa hän toimi vuosina 1965-1967 valtuuston varapuheenjohtajana. Hänelle myönnettiin kouluneuvoksen arvo vuonna 1965.
Melontaurheilun johtotehtävissä.
Leo Backman toimi useaan otteeseen Helsingin Kanoottiseuran puheenjohtajana, Suomen Kanoottiliiton puheenjohtajana 1931–1940, sotavuosien aikana Kansainvälisen kanoottiliiton vt. puheenjohtajana 1936–1946 ja Suomen Olympiakomitean jäsenenä 1936–1938. Hänelle myönnettiin Suomenruotsalaisen urheilun eli Sport-Pressenin kultamitali vuonna 1952.
Backman johti Berliinin vuoden 1936 olympialaisissa suomalaista kanoottijoukkuetta.
Bo Backmanille myönnettiin vuonna 1952 Urheilun hopeinen ansioristi.
Kankaan koulu (Hollola)

Kankaan koulu on Hollolan kunnan perusopetuksen erityisopetuksen koulu. Siellä on noin 80 oppilasta ja 50 henkilökuntaan kuuluvaa. Koulun kiinteistö paloi 10. elokuuta 2025 maantasalle D-rakennuksen osalta. Samana päivänä poliisi ilmoitti epäilevänsä, että palo olisi sytytetty tahallaan. Kouluviikko alkoi lakkautetun Tiilikankaan koulun B-lohkon tiloissa 11. elokuuta 2025. 15 elokuuta 2025 Hämeen poliisi ilmoitti epäilevänsä tuhotyöstä kahta alle 15-vuotiasta nuorta. 
Koulussa on kaksi etappiluokkaa: yksi vuosiluokille ensimmäisestä kuudenteen ja toinen seitsemännestä yhdeksänteen. Kummallakin etappiluokalla on kuusi oppilaspaikkaa. Etappiluokat eivät palvele vain Hollolan kunnan oppilaita, vaan myös muista kunnista olevia oppilaita. Alimpien luokkien oppilaat ovat koulussa jaksoittain, kun taas viimeisten luokkien oppilaat voivat olla Kankaan koulussa lukuvuoden tai sitä pidempään.
Vili McViileri

Vili McViileri () on Bob Kanen ja Al Brodaxin luoma Yhdysvaltalais-Australialainen animaatiosarja, jota näytettiin alun perin Yhdysvaltojen NBC-kanavalla 10. syyskuuta 1966 – 21. tammikuuta 1967. Tuotantoyhtiöinä olivat King Features Entertainment ja Artransa Park Film Studios. Suomessa sarjaa on julkaistu VHS-kaseteilla Golden Voicen tuottamilla suomenkielisillä äänillä. Sarjassa on yhteensä 20 jaksoa, joista jokaisessa on 3 osiota.
Sarja käsittelee humoristisia taisteluita rikollisia vastaan James Bond -tyylisesti. Sarjassa kuullaan iskulauseita, kuten ”vaara on minun hommiani” ja ”tämä ei tule toistumaan”. Sanonnat ovat ironisia, sillä päähenkilö Vili McViileri pikemminkin aiheuttaa vaaroja itse ja toistaa tekemiään virheitä agenttityössään.
Sofies gate

Sofies gate on Oslon keskustassa St. Hanshaugenin kaupunginosassa sijaitseva katu, joka ulottuu Holbergs gaten ja Stensberggatan risteyksestä Ullevålsveienille. Matkallaan se ohittaa muun muassa Bislettin stadionin. Lyhyt pätkä kadusta Dalbergstienin ja Bislettgatan välillä suljettiin autoliikenteeltä ja muutettiin puistoalueeksi vuonna 2012. Sofies gate on nimetty kuningatar Sofian mukaan.
Samuel Doria Medina

Samuel Dorina Medina (s. 4. joulukuuta 1958) on bolivialainen liikemies ja poliitikko. Hän johti maan suurinta sementtiyhtiötä Sobocea vuosina 1987–2014 ja on Bolivian rikkaimpia henkilöitä. Doria toimi vuosina 1991–1993 suunnitteluministerinä Jaime Paz Zamoran hallituksessa ja on ollut kolmesti ehdolla presidentiksi. Neljännen kerran hän pyrki virkaan elokuun 2025 vaaleissa, joissa hän oli yksi ennakkosuosikeista jääden kuitenkin kolmanneksi vajaan 20 prosentin kannatuksella. Poliittiselta linjaltaan Doria asettuu maltilliseen keskusta-oikeistoon ja saa kannatusta keskiluokalta. Kampanjassaan hän lupasi pienentää verotusta, helpottaa pienyrittäjien elämää ja yksityistää joitakin valtion toimintoja puuttumatta kuitenkaan sosiaaliturvaan.
728 Leonisis

728 Leonisis (A912 DB) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
726 Joella

726 Joella (A911 WC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
745 Mauritia

745 Mauritia (A913 EH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Krohgstøtten

Kroghstøtten on Oslossa osoitteessa Storgata 42 sijaitseva obeliskin mallinen muistomerkki poliitikko Christian Krohgille, joka toimiessaan suurkäräjien puhemiehenä puolusti Norjan perustuslakia Kaarle XIV Juhanan ehdottamia muutoksia vastaan. Muistomerkki paljastettiin hieman yli neljä vuotta Krohgin kuoleman jälkeen kansallispäivänä 17. toukokuuta 1833. Paljastustilaisuudessa piti puheen runoilija Henrik Wergeland.
746 Marlu

746 Marlu (A913 EJ) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
753 Tiflis

753 Tiflis (A913 HH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
754 Malabar

754 Malabar (A906 QH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
756 Lilliana

756 Lilliana (A908 HD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
774 Armor

774 Armor (A913 YE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
796 Sarita

796 Sarita (A914 UF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
801 Helwerthia

801 Helwerthia (A915 FH) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
643 Scheherezade

643 Scheherezade (A907 RK) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
644 Cosima

644 Cosima (A907 RG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
645 Agrippina

645 Agrippina (A907 RP) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
647 Adelgunde

647 Adelgunde (A907 RM) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
648 Pippa

648 Pippa (A907 RN) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
649 Josefa

649 Josefa (A907 RO) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
650 Amalasuntha

650 Amalasuntha (A907 TL) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
651 Antikleia

651 Antikleia (A907 TK) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
652 Jubilatrix

652 Jubilatrix (A907 VS) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
653 Berenike

653 Berenike (A907 WC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
657 Gunlod

657 Gunlod (A908 BK) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
698 Ernestina

698 Ernestina (A910 ED) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
799 Gudula

799 Gudula (A915 EA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
665 Sabine

665 Sabine (A908 OE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
664 Judith

664 Judith (A908 MC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
678 Fredegundis

678 Fredegundis (A909 BQ) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1088 Mitaka

1088 Mitaka (1927 WA) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1090 Sumida

1090 Sumida (1928 DG) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Ray Brooks

Ray Brooks (20. huhtikuuta 1939 Brighton, Englanti – 9. elokuuta 2025) oli brittiläinen näyttelijä, joka tunnettiin erityisesti roolistaan lasten animaatiosarjan "Mr Benn" kertojana sekä esiintymisistään useissa televisiosarjoissa ja elokuvissa. Hänen uransa kesti viisi vuosikymmentä, ja hän työskenteli televisiossa, elokuvissa, teatterissa ja äänitöissä. 
Varhainen elämä ja ura.
Ray Brooks syntyi Brightonissa vuonna 1939. Hän aloitti näyttelijänuransa 1960-luvun alussa esiintyen minisarjoissa, kuten "The Secret Kingdom" ja "Julius Caesar". Brooks sai varhain tunnustusta roolistaan BBC:n draamakomediassa "Taxi!" (1963–1964), jossa hän esiintyi Sidney Jamesin rinnalla. Hän näytteli myös saippuasarjassa "Coronation Street" roolissa Norman Phillips.
Televisioroolit.
Brooks esiintyi useissa tunnetuissa brittiläisissä televisiosarjoissa. Hän näytteli 1980-luvulla sarjoissa "Big Deal" ja "Running Wild." Lisäksi hän esiintyi "Coronation Streetissä" 1960-luvulla ja myöhemmin "EastEndersissä" Joe Macerin roolissa 2000-luvulla. Hänen roolinsa "Mr Benn" -animaatiosarjan kertojana (1971) sai laajaa tunnustusta, ja sarja nousi klassikoksi 13 jaksonsa ja uusintojen myötä.
Elokuvaroolit.
Brooks esiintyi useissa elokuvissa, mukaan lukien Cannesin Kultaisen palmun voittanut "Temppu - ja miten se tehdään" (1965) ja Ken Loachin TV-draama "Tule kotiin, Cathy" (1966). Hän esiintyi myös elokuvassa "Carry On Abroad" ja televisiosarjassa "Doctor Who".
Muut työt.
Brooks työskenteli myös teatterissa ja äänitöissä. Hänen ääntään kuultiin useissa televisio-ohjelmissa ja mainoksissa. 
Yksityiselämä.
Brooks asui Brightonissa ja oli Fulhamin jalkapalloseuran kannattaja. Hän oli naimisissa Sadie Elcomben kanssa, ja heillä oli kolme lasta: pojat Will ja Tom sekä tytär Emma, joka kuoli vuonna 2003. Brooks sairasti dementiaa viimeisinä vuosinaan.
Kuolema.
Ray Brooks kuoli 86-vuotiaana lyhyen sairauden jälkeen 9. elokuuta 2025.
Agemonia

Agemonia on suomalainen lautapeli. Se on yhteistyöhön perustuva fantasiateemainen seikkailupeli, joka yhdistää roolipelaamisen ja lautapelaamisen elementtejä. Englanninkielinen peli on tarkoitettu 1–4 pelaajalle ja tarjoaa tarinavetoisen kampanjan, joka koostuu 38 skenaariosta ja kestää yli 100 tuntia.
Tausta ja kehitys.
Agemonian tarinan ja maailman ovat luoneet Max Wikström ja kirjailija Mike Pohjola. Kuvituksesta vastaavat taiteilijat, kuten Petri Hiltunen, Tomasz Jedruszek ja Damien Mammoliti. Peliä tukee ilmainen sovellus, joka sisältää työkaluja, yli 300 ääninäyteltyä tarinaa sekä musiikkia ja äänisuunnittelua, joissa esiintyy suomalaisia näyttelijöitä. Äänisuunnittelusta vastaa Ryhmäteatterin Jussi Kärkkäinen. Pelin ohella julkaistaan Agemonia: Origins -kirja.
Tarina ja maailma.
Agemonia sijoittuu fantasiamaailmaan, jossa pelaajat ohjaavat hahmoja kriisin keskellä. Maailmaa koettelevat luonnonkatastrofit, kuten maanjäristykset ja myrskyt, jotka ajavat kansoja konflikteihin, ja muinaiset laitteet heräävät tuntemattomista syistä. Benemin tasavalta on sisällissodan partaalla, ja pelaajat johtavat hahmoja, jotka vaikuttavat maailman kohtaloon. Pelaajat kohtaavat kiltoja, lahkoja, hirviöitä ja arvoituksia sekä tekevät moraalisia valintoja, jotka muokkaavat tarinaa.
Pelimekaniikka.
Agemonia on täysin yhteistyöhön perustuva peli, jossa pelaajat etenevät kolmen vaiheen – kaupunkivaiheen, matkavaiheen ja skenaariovaiheen – kautta. Tarina etenee skenaariokartoilla, joissa tarinapisteet tuovat uusia tapahtumia, varusteita tai vihollisten hyökkäyksiä. Pelissä on “stamina”-merkkisysteemi, joka yhdistää hahmon kestävyyden ja terveyden, ja sen hallinta on keskeistä. Vuorot koostuvat toiminnosta ja liikkeestä, ja taisteluissa käytetään noppia sekä varusteita. Yhteistyö ja hahmojen kykyjen hyödyntäminen ovat avainasemassa. Peli sisältää neljä pelattavaa hahmoa, yksinpelimahdollisuuden ja yli 40 hirviötä. Yksi pelikerta kestää noin 1–2 tuntia, mutta koko kampanja voi kestää yli 100 tuntia.
Sisältö ja komponentit.
Pelipaketti sisältää karttoja, kampanja- ja skenaariokirjoja, hahmominiaatyyrejä, noppia, kortteja, merkkejä ja säilytysratkaisuja, kuten lokeroituja tarjottimia. Komponentit, kuten skenaariokirja, hahmokortit ja stamina-merkit, tukevat tarinavetoista pelikokemusta. Pelissä on panostettu selkeään pelimekaniikkaan ja järjestelmälliseen komponenttien hallintaan.
Tuiran kirjasto

Tuiran kirjasto on Oulun kaupunginkirjaston sivutoimipiste, joka palvelee Tuiran alueen asukkaita ja muita asiakkaita. Kirjasto on toiminut vuodesta 1984 lähtien Valtatiellä Tuiran torin läheisyydessä, mutta se siirtyi elokuussa 2025 uusiin tiloihin Tuiran monitoimitaloon.
Historia ja sijainti.
Tuiran kirjasto on toiminut vuodesta 1984 lähtien Valtatiellä Tuiran torin kupeessa. Entiset tilat sulkeutuivat huhtikuun lopussa 2025 muuton vuoksi, ja kirjasto avattiin uudelleen elokuussa 2025 uusissa tiloissa Tuiran monitoimitalossa osoitteessa Matti Hällin kuja 3. Uudet tilat sijaitsevat rakennuksen pohjoispäädyssä Merikoskenkadun puolella, ja ne ovat esteettömät, sisältäen esimerkiksi esteettömän wc:n. Monitoimitalo yhdistää tilat peruskoululle, kirjastolle, nuorisopalveluille ja Oulu-opistolle, ja vanha Tuiran koulurakennus vuodelta 1900 säilyy osana uutta kokonaisuutta.
Tilat ja kokoelma.
Tuiran kirjasto on pieni ja moderni, ja sen sisustus koostuu lämpimistä puunsävyistä ja suurista ikkunoista. Uusissa tiloissa on noin 180 neliömetriä tilaa, joka tarjoaa paikan noin 10 000 niteelle. Kokoelma on yhtä laaja kuin aiemmassa kirjastossa ja huomioi alueen monikielisyyden tarjoamalla esimerkiksi lastenkirjoja useilla kielillä, kuten ruotsiksi, englanniksi, thaiksi, dariksi ja arabiaksi. Kirjastossa on erillinen lehtisali, minikeittiö, mikro- ja vesipiste, skannaava monitoimilaite sekä kolme asiakastietokonetta. Asiakkaat voivat lukea lehtiä paikan päällä.
Palvelut ja aukioloajat.
Kirjasto palvelee asiakkaita paitsi Tuirasta myös muualta, ja tilassa voi olla kerralla enintään 50 henkilöä. Aukioloajat vaihtelevat viikolla: maanantaisin ja tiistaisin kirjasto on avoinna klo 12–19 ja keskiviikosta perjantaihin klo 9–15. Viikonloppuisin kirjasto on suljettu, eikä omatoimiaikaa ole toistaiseksi saatavilla teknisistä syistä, vaikka sen käyttöönottoa suunnitellaan. Kirjaston sijainti koulun yhteydessä vaikuttaa sen toimintaan, ja yhteistyön koulun kanssa odotetaan tiivistyvän, mikä mahdollistaa laajempia palveluita esimerkiksi päiväkotiryhmille ja koululuokille.
Muutto ja palvelutauko.
Tuiran kirjasto suljetiin huhtikuun lopusta elokuuhun 2025 muuton vuoksi. Muuton aiheuttama palvelutauko koettiin harmillisena, mutta uudet tilat otettiin vastaan myönteisin mielin, sillä ne tarjoavat paremmat puitteet toiminnalle.
Yhteisöllinen merkitys.
Tuiran kirjasto on ollut kodikas ja sympaattinen kohtaamispaikka, joka on merkityksellinen tuiralaiselle yhteisölle. Asiakkaat käyttävät ahkerasti palveluita, kuten lainausta, lehtien lukemista ja tietokoneiden käyttöä. Vaikka vanhan kirjaston sulkeminen aiheutti haikeutta, uuden kirjaston tilat mahdollistavat palveluiden kehittämisen. Toiveena on, että kirjastopalvelut säilyvät jatkossakin lähellä ja helposti saavutettavina.
Pysäköinti.
Kirjaston parkkipaikkoja on rajallisesti, ja osa niistä on varattu henkilökunnalle sekä liikuntarajoitteisille. Lähistöllä sijaitsevat kaupan pysäköintipaikat ovat myös asiakkaiden käytettävissä.
Kasveille ja eläimille

Kasveille ja Eläimille (suom. "Kasveille ja eläimille", engl. "For Plants and Animals") on Juho Toivosen vuonna 2023 julkaistu ensimmäinen albumi. Se ilmestyi ensin Ultraääni Recordsin ja Futura Resistenza –levy-yhtiön kautta kolmensadan vinyylin painoksena ja myöhemmin neljänsadan kappaleen uudelleenpainoksena ainoastaan Ultraäänen julkaisemana. 
Sisältö.
Albumin nimi, suomeksi "Kasveille ja eläimille" (engl. "For Plants and Animals"), viittaa tekijän tarkoitukseen, joka ulottuu ihmiskuulijoita pidemmälle. Teokset rakentuvat epävireisen pianon, pitkään soivien syntetisaattorien ja kenttä-äänitteiden varaan, muodostaen tilan, jossa aika etenee vapaassa rytmissä. Sävelet ja äänet jätetään soimaan ja vaimenemaan omaan tahtiinsa, mikä on kuvattu hiljaiseksi omistautumisen eleeksi.
Toivosen työskentely sijoittuu ambientin ja kokeellisen äänitaiteen välimaastoon. "Kasveille ja eläimille" heijastaa tätä lähestymistapaa: se on luonteeltaan vapaa ja avoin teos, joka peilaa elävän luonnon kiertokulkua ja haurauden kokemusta.
Kappaleet.
A-puoli
B-puoli
Sisarusten toistuva uni

Sisarusten Toistuva Uni on Juho Toivosen toinen pitkäsoittoalbumi, julkaistu 25. maaliskuuta 2024 levy-yhtiö Discreet Musicin kautta. Albumi toimii jatkona hänen piano-voittoiselle Kasveille ja eläimille nimeä kantavalle debyytille. 
Konsepti, sisältö ja teemat.
Albumin teema rakentuu toistuvan unen ympärille, jonka Toivonen ja hänen sisarensa olivat jakaneet tiedostamattaan. Tämä konsepti tuo albumille unenomaisen, muistoihin ja lapseuden kokemuksiin nojaavan tunnelman, joka tuntuu rajattomalta ja kappaleet hehkuvat toisiinsa voimakkain, elävin äänivärein. 
Sävellys ja äänimaailma.
Teos jatkaa Toivosen sävellysfilosofiaa: tee-se-itse piano- improvisaatiot, folkahtavat staattiset tekstuurit sekä found sound -äänimaisemat muodostavat perustan albumille. Äänimaailma on laajempi edelliseen levyyn verrattuna tarjoten värikkäämpää ja monipuolisempaa äänipalettia.
Islam Egyptissä

Islam on Egyptissä maan valtauskonto, sillä vuonna 2024 maan 111 miljoonasta asukkaasta 90 prosenttia oli muslimeja, enimmäkseen sunneja. Perustuslain mukaan islam on Egyptin valtionuskonto. Oikeusjärjestelmä tunnustaa myös kaksi muuta uskontoa, kristinuskon ja juutalaisuuden.
Man sisäpolitiikkaa on leimannut vastakkainasettelu armeijan ja islamilaisen fundamentalismin välillä. Vuonna 2012 presidentinvaalit voitti Muslimiveljeskuntaa edustanut Muhammad Mursi, mutta seuraavana vuonna armeija kaappasi häneltä vallan. 
Al-Azharin yliopisto on sunnalaisessa maailmassa merkittävä islamilainen oppilaitos, jonka perinteet ulottuvat vuonna 970 perustettuun madrasaan.
Kyselytutkimuksen mukaan Egyptin muslimeista vain 42 % piti šiioja oikeina muslimeina. Noin puolet hyväksyy siviileihin kohdistuvat itsemurhaiskut, jos tavoitteena on islamin puolustaminen.
Historia.
Egyptin arabivalloituksesta on ensimmäisenä kertonut Ibn Abd al-Hakam (n. 805–871). Hänen mukaansa arabit etenivät Bysantin hallitsemaan Egyptiin vuonna 639 ja valtasivat Aleksandrian vuonna 642 ja Bysantin paluun jälkeen uudelleen vuonna 646. Egypti kuului abbasidivaltion sydänalueisiin, mutta irtautui tulunidien johdolla Bagdadin valvonnasta vuonna 868. 
Šiialaisuus tuli 900-luvulla johtavan eliitin uskonnoksi, kun valtaan nousivat fatimidit (909–1171). Fatimidien pääkaupunki Al-Qahira (Kairo) perustettiin vuonna 969 imperiumin keskukseksi. Sen al-Aqsa -moskeijasta tuli myöhemmin sunni-islamin tärkein opillinen keskus. Shiialaisesta ismaililaisuudesta tuli valtionuskonto, mutta fatimidikalifeille tärkeintä oli eliitin uskonnollinen yhtenäisyys. Pääosa väestöstä sai pysyä koptilaisina kristittyinä tai sunneina. Abbasidihallinnon hajotessa Bagdadissa Egyptistä tuli islamilaisen sivilisaation tärkein valtio, mutta fatimidit seurasivat pian abbasidien kulkemaa tietä häviöön.
Muut uskonnot.
Kristinusko oli juurtunut syvälle Egyptiin, ja historioitsija Ira M. Lapiduksen mukaan Egyptissä useimmat kristityt kääntyivät islamiin vasta 1300-luvulla. Egyptin vanhaa kristillistä perinnettä edustaa Aleksandrian patriarkan johtama koptilainen kirkko. Kristittyjä, jotka ovat enimmäkseen kopteja, on egyptiläisistä noin kymmenen prosenttia, mutta lukumäärä on vähentynyt. Open Doors -järjestön mukaan kristittyjä vainotaan ankarasti Egyptissä.