Ngũgĩ wa Thiong’o

Ngũgĩ wa Thiong’o, syntyjään James Ngugi (5. tammikuuta 1938 Limuru, Kenian siirtomaa ja protektoraatti – 28. toukokuuta 2025 Buford, Georgia, Yhdysvallat) oli kenialainen kikujunkielinen kirjailija. Ngũgĩ oli toisinajattelija ja mielipidevanki mutta myös Kalifornian yliopiston kirjallisuustieteen professori ja seitsemän kansainvälisen yliopiston kunniatohtori. Hän asui vuodesta 1982 lähtien 22 vuotta maanpaossa Englannissa ja Yhdysvalloissa poliittisten mielipiteidensä vuoksi. Uransa alussa hän oli englanninopettaja ja kirjoitti englanniksi mutta kirjoitti myöhemmin äidinkielellään.
Elämä.
Ngũgĩ syntyi Kamiriithussa lähellä Limurua Kiambun kunnassa kikujuperheeseen. Hän sai kasteessa nimen James Ngugi. Hänen perheensä pidätettiin mau-mau-kapinallisina, jolloin hänen velipuolensa tapettiin ja hänen äitiään kidutettiin. Käydessään lähetysaseman koulua hänestä tuli hurskas kristitty. Hän suoritti vuonna 1963 englannin kielen alemman korkeakoulututkinnon Makereren yliopistossa Kampalassa. Kampalassa ollessaan Ngũgĩ kirjoitti vuonna 1962 näytelmän "The Black Hermit".
Ngũgĩ julkaisi ensimmäisen romaaninsa "Weep Not, Child" vuonna 1964. Hän kirjoitti sen opiskellessaan Englannissa Leedsin yliopistossa. Toinen romaani, "The River Between" (1965), kuvaa kristityn ja ei-kristityn onnetonta romanssia, jonka taustalla on mau-mau-kapina.
Trilogian kolmas romaani "Nisun jyvä" (1967) merkitsi hänen kääntymistään fanonistiseen marxismiin. Sen seurauksena hän luopui englannin kielestä, kristinuskosta ja nimestään, koska ne olivat hänestä kolonialistisia. Hän otti nimen Ngũgĩ wa Thiong'o ja alkoi kirjoittaa kikujun ja swahilin kielillä.
Vuonna 1977 hän julkaisi näytelmän "Ngaahika Ndeenda", jossa hän puolusti kenialaisia työläisiä ja maanviljelijöitä heidän omalla kielellään valtiovääryyksiä vastaan. Näytelmän sisältämä poliittinen viesti sai Kenian silloisen varapresidentin Daniel arap Moin antamaan Ngũgĩsta pidätysmääräyksen. Pidätysaikanaan Ngũgĩ kirjoitti vankilan vessapaperille ensimmäisen modernin kikujunkielisen romaanin, "Caitaani mũtharaba-Inĩn" (suom. "Paholainen ristillä", 1980).
Ngũgĩ vapautui vankilasta joulukuussa 1978 Amnesty Internationalin kampanjan ansiosta. Moin hallinto esti Ngũgĩa kuitenkin jatkamasta opetustyötä Nairobin yliopistossa. Ngũgĩ lähti Lontooseen 5. kesäkuuta 1982 "Paholainen ristillä" -teoksen julkaisutilaisuuteen mutta joutui jäämään Englantiin maanpakoon kuultuaan Moin aikovan eliminoida hänet.
Ngũgĩn teoksista "Detained" (1981) sisältää hänen vankilapäiväkirjansa. "Decolonizing the Mind: The Politics of Language in African Literature" (1986) on essee, jossa Ngũgĩ vetoaa afrikkalaisia kirjailijoita kirjoittamaan omalla äidinkielellään. Yksi hänen kuuluisimmista teoksistaan "Matigari" (1987) on satiiri, joka perustuu kikujujen kansantarinaan. Se kiellettiin heti ilmestyttyään, ja romaanin päähenkilö etsintäkuulutettiin. Ngugi tietysti yllättyi siitä, että fiktiivinen romaanihenkilö yritettiin pidättää. 
Ngũgĩ työskenteli useissa yliopistoissa Yhdysvalloissa. Hän vieraili kotimaassaan Keniassa maanpakonsa jälkeen ensimmäistä kertaa vuonna 2004. Hänet kuitenkin ryöstettiin ja pahoinpideltiin ja hänen vaimonsa raiskattiin heidän asunnossaan Nairobissa. 
Seppo Loponen on suomentanut Ngũgĩn romaanin "Mũrogi was Kagogo" (2006), ja suomennos on julkaistu nimellä "Variksen Velho" (2007). Kirja sai vuonna 2008 vuoden parhaan suomennetun fantasiaromaanin Tähtifantasia-palkinnon.