tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
5594 Jimmiller

5594 Jimmiller (1991 NK1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5595 Roth

5595 Roth (1991 PJ) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Asteroidin spektrityyppi on S-luokkaa (SMASSII).
5596 Morbidelli

5596 Morbidelli (1991 PQ10) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
5597 Warren

5597 Warren (1991 PC13) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
5598 Carlmurray

5598 Carlmurray (1991 PN18) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
6401 Roentgen

6401 Roentgen (1991 GB2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi nimettiin röntgensäteilyn löytymisen satavuotispäivän muistoksi.
Johannes Alanus

Johannes Alanus (myös "John Aleyn"; aiemmin kuin 1323 – 1373 Windsor, Berkshire) oli englantilainen kirkonmies ja säveltäjä.
Alanus työskenteli Pyhän Yrjön kappelissa kuolemaansa saakka ja testamenttasi sille teostensa käsikirjoitukset, jotka eivät tiettävästi ole säilyneet. Hän oli Edvard III:n suosiossa. Alanukselle on attribuoitu motetti "Sub Arturo plebs vallata/Fons citharizancium/In omnem terram exivit", joka on säilynyt Chantillyn koodeksissa, Yoxford-käsikirjoituksessa ja tenoriäänen osalta esimerkkinä Q 15 -lähteessä olevassa tutkielmassa Bolognassa. Motetti on arvioitu aikaisintaan vuonna 1370 sävelletyksi ja tyylillisesti 1400-luvun alun musiikkia muistuttavaksi. Alanukselle on attribuoitu myös muita sävellyksiä, kuten virelai ja kaksi saksalaista laulua. Osassa sävellyksistä attribuointi on epävarma.
Herintsalama Rajaonarivelo

Herintsalama Rajaonarivelo on madagaskarilainen taloustieteilijä ja liikemies, joka nimettiin Madagaskarin pääministeriksi 20. lokakuuta 2025. Väliaikaisena presidenttinä edellisviikon perjantaista lähtien toiminut eversti Michael Randrianirinan nimitti siviilitaustaisen Rajaonarivelon lyhyesti pääministerinä toimineen prikaatinkenraali Ruphin Zafisambon seuraajaksi.
Rajaonarivelo on koulutukseltaan taloustieteilijä (Université Toulouse-Capitole, Ranska). Hän työskenteli yksityissektorilla ennen pääministeriyttä. Hän on ollut yrittäjä, konsultti ja yritysjohtaja, joka on toiminut muun muassa Madagaskarin suurimpiin pankkeihin lukeutuvan BNI Madagascarin hallituksen puheenjohtajana, Madagaskarin kansainvälisen kaupan neuvoston (ITBM) puheenjohtaja ja Madagaskarin yrittäjäliiton FIVMPAMA:n puheenjohtajana. Hän on toiminut lisäksi Madagaskarin ulkoministeriön neuvonantajana. Aiempien työtehtäviensä kautta Rajaonarivelo tuntee hyvin monia matalan tulotason maiden joukkoon kuuluvalle kotimaalleen keskeisiä kansainvälisiä järjestöjä ja kehitysapurahottajia.
Vuonna 2017 Rajaonarivelo perusti pieniä ja keskisuuria yrityksiä tukevan FOM-yritysyhdistyksen (malagassiksi Fikambanan’ny Orinasa Malagasy, Madagaskarin yritysten yhdistys). Nyttemmin yhdistykseen kuuluu yli 500 yritystä ja Rajaonarivelo on toiminut järjestön johtajana. Madagaskarin tilastoviranomaisen mukaan virallisista yrityksistä 92 prosenttia on erittäin pieniä. Rajaonarivelon mukaan suurin osa liiketoimista tapahtuu kuitenkin epävirallisissa yrityksissä; Maailmanpankin mukaan epävirallisen sektorin osuus on jopa 70 prosenttia Madagaskarin taloudesta. Epäviralliset yritykset luovat työpaikkoja ja tukevat kehitystä paikallisella tasolla. Näiden toiminnan tukeminen voisi edistää teollistumista ja myötävaikuttaa infrastruktuurin parantamiseen. Rajaonarivelon mukaan epävirallisten pk-yritysten kytkeminen virallisen talouden osaksi ja talousstrategiaan tasapainottaisi maan kehitystä. Yritysten virallistaminen parantaa niiden mahdollisuutta saada rahoitusta ja toimeksiantoja. Yleisintä pienyriytäjyys on Madagaskarissa kaupan, käsitöiden ja palvelujen parissa. Virallistamisen myötä laajentuva rekisteröityjen yritysten määrä mahdollistaisi yritysveropohjan laajentamisen aiemmasta, lähinnä keskisuuriin yrityksiin nojaavasta lähestymisestä, mikä tukisi Madagasakarin taloutta.
Be My Eyes

Be My Eyes on tanskalainen mobiilisovellus, joka on saatavilla Androidille ja iOS-käyttöjärjestelmälle. Sovellus on tarkoitettu auttamaan sokeita ja näkövammaisia. Sovelluksen avulla näkövammainen voi soittaa videopuhelun vapaaehtoiselle auttajalle, joka auttaa esimerkiksi valitsemaan oikean mausteen kaupan hyllyltä tai tarkistaa raitiovaunun lähtöaikataulun.
Maaliskuussa 2023 Be My Eyes julkaisi Be My AI:n, joka on GPT-4-kielimallia käyttävä tekoälyavustaja. Se voi tunnistaa kameran kuvista esineitä, lukea ruokalistoja, tunnistaa vaatteita ja kuvailla ihmisiä.
Tammikuussa 2025 sovelluksella oli 750 000 näkövammaista käyttäjää ja 8,3 miljoonaa vapaaehtoista avustajaa.
Vastaanotto.
Sovellusta on kehuttu helposta käyttöliittymästä, mutta se on saanut arvosteluja tietoturvan takia. Sovelluksen kuvaamia videoita voidaan tietyin rajoituksen jakaa kolmansille osapuolille.
Visby (Tønder)

Visby on taajama Tønderin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 345 asukasta vuoden 2025 alussa.
Øster Højst

Øster Højst on taajama Tønderin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 485 asukasta vuoden 2025 alussa.
Sønder Sejerslev

Sønder Sejerslev on taajama Tønderin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 218 asukasta vuoden 2011 alussa.
Vallensbæk Landsby

Vallensbæk Landsby on taajama Vallensbækin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 446 asukasta vuoden 2025 alussa.
Agerbæk

Agerbæk on taajama Varden kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 1 280 asukasta vuoden 2025 alussa.
Alslev

Alslev on taajama Varden kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 1 319 asukasta vuoden 2025 alussa.
Ansager

Ansager on taajama Varden kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 1 296 asukasta vuoden 2025 alussa.
Billum

Billum on taajama Varden kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 562 asukasta vuoden 2025 alussa.
Joachim von Düben nuorempi

Joachim von Düben nuorempi (21. lokakuuta 1708 Tukholma – 27. tammikuuta 1786 Tukholma) oli ruotsalainen vapaaherra ja valtaneuvos. Hän kuului myssyihin. Vuonna 1772 hän toimi lyhyesti kansliapresidenttinä, mutta vallankaappauksen tehnyt Kustaa III erotti hänet.
Joachim von Düben vanhempi

Joachim von Düben vanhempi (22. elokuuta 1671 Tukholma – 30. marraskuuta 1730 Tukholma) oli ruotsalainen vapaaherra ja valtaneuvos. Hän oli mukana kenttäkanslistina Kaarle XII:n sotaretkillä, kunnes joutui vangiksi Pultavan taistelussa vuonna 1709. Ruotsiin palattuaan Düben nimitettiin vuonna 1719 hovikansleriksi ja valtaneuvokseksi. Hän kuului Arvid Hornin lähipiiriin. Düben oli pietisti ja julkaisi anonyymisti "Uthwalde andelige sånger" -virsikirjan, joka sisälsi hänen saksasta kääntämiään hengellisiä lauluja.
Joachim von Düben

Joachim von Düben voi tarkoittaa seuraavia ruotsalaisia henkilöitä:
Folke Zettervall

Folke Zettervall (1862–1955) oli ruotsalainen arkkitehti, joka toimi Ruotsin valtionrautateiden pääarkkitehtina vuosina 1895–1930 ja suunnitteli useita rautatieasemia. Hänen isänsä oli arkkitehti Helgo Zettervall.
Zettervall

Zettervall on seuraavien ruotsalaisten henkilöiden sukunimi:
Stina Berg

Ursila Albertina Augustina ”Stina” Berg (21. lokakuuta 1869 Tukholma – 5. lokakuuta 1930 Tukholma) oli ruotsalainen näyttelijä. Hänet löysi Mauritz Stiller, ja hän näytteli usein sivurooleissa rempseitä emäntiä. Berg esiintyi myös Tanskassa.
Viking Eggeling

Viking Eggeling (21. lokakuuta 1880 Lund – 19. toukokuuta 1925 Berliini) oli ruotsalainen kuvataiteilija ja kokeellinen elokuvaohjaaja. Hänen työnsä edustivat abstraktismia, ja hän pyrki muun muassa tuomaan mykkäelokuviin musiikkia rytmisten kuvioiden avulla. Eggeling sai innoitusta myös japanilaisista emakimono-kuvakääröistä.
Emakimono

Emakimono () tai emaki on japanilainen kuvakäärö, jonka alkuperä on kiinalaisessa kulttuurissa. Toisin kuin seinälle ripustettavassa kakemono-essa kuva on siinä vaakatasossa. Emakimono valmistetaan paperista ja silkistä. Sen korkeus on yleensä 20–40 senttimetriä ja pituus jopa kymmenen metriä tai enemmän. Emakimonoissa kuvataan usein uskonnollisia tai historiallisia tapahtumakulkuja, ja niissä käytetään rinnakkain kuvia ja kirjoitusmerkkejä.
Albert Lindhagen

Carl Albert Lindhagen (25. heinäkuuta 1823 Askeby – 21. lokakuuta 1887 Tukholma) oli ruotsalainen juristi ja poliitikko. Hänet muistetaan erityisesti johtamastaan komissiosta, joka julkaisi vuonna 1866 suunnitelman Tukholman kaupunkirakenteen radikaalista uudistamisesta. Siihen kuuluivat muun muassa valtaväylät kuten Sveavägen ja Kungsgatan sekä monet puistot.
Jukka Kultalahti

Jukka Veli Kultalahti (s. 29. syyskuuta 1947 Evijärvi) on suomalainen julkisoikeuden emeritusprofessori.
Kultalahti syntyi liikennöitsijä Einari Kultalahden ja liikkeenharjoittaja Fanny Lydia Lindénin perheeseen ja avioitui 1974 Hanna Suvannon kanssa. Hänen veljensä on professori Olli Kultalahti. Jukka Kultalahti tuli ylioppilaaksi Evijärven lukiosta 1966 ja valmistui Tampereen yliopistosta sosionomiksi 1972 ja hallintotieteen maisteriksi 1978 ja lisensiaatiksi 1990. Hallintotieteen tohtoriksi hän väitteli siellä 1991.
Kultalahti oli Tampereen yliopistossa julkisoikeuden assistentti 1977–1981 ja 1989–1991, oltuaan Suomen Akatemiaan tutkimusassistentti 1987–1989, ja sitten yliopiston julkisoikeuden apulaisprofessori 1991–1998, dosentti 1993–1996 ja professori vuodesta 1996. Hänellä on ollut myös asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Kultalahti on julkaissut tutkimuksia ja ollut kirjoittamassa ja toimittamassa alansa tietoteoksia.
Kultalahti

Kultalahti on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Patrick Herminie

Patrick Herminie (s. 22. syyskuuta 1963 Praslin) on seychelliläinen poliitikko, joka johtaa Yhdistynyttä Seychellien puoluetta (USP). Hänet valittiin presidentiksi syksyn 2025 vaaleissa ja hän astui virkaan 26. lokakuuta. Hän on luvannut taistella korruptiota vastaan, lisätä julkisten palveluiden rahoitusta ja perua Qatarin kanssa tehdyn sopimuksen ylellisen matkailukeskuksen rakentamisesta Assumption-saarelle ympäristösyihin vedoten.
Herminie opiskeli lääketiedettä Prahan yliopistossa, josta hän valmistui vuonna 1990. Hänet valittiin ensimmäisen kerran kansalliskokoukseen vuonna 1993, ja hän toimi sen puhemiehenä 2007–2016.
Herminietä vastaan nostettiin syksyllä 2023 syyte noituuden harjoittamisesta. Tapaus liittyi kahteen ruumiiseen, jotka oli löydetty esiinkaivettuina hautausmaalta. Syyttäjän mukaan Herminie oli ollut samassa WhatsApp-ryhmässä tansanialaisen miehen kanssa, jonka hallussa oli erilaisia taikaesineitä ja symboleita. Helmikuussa 2024 syytteet hylättiin. Herminien mukaan kyseessä oli poliittinen ajojahti, jolla yritettiin estää hänen asettumisensa ehdolle vuoden 2025 vaaleihin.
René Ménard

René Ménard, myös: Emile-René Ménard, (14. huhtikuuta 1862 Pariisi, Ranska – 13. tammikuuta 1930 Pariisi, Ranska) oli ranskalainen taidemaalari. Hän maalasi etupäässä romanttisia, koristeellisesti käsiteltyjä ja klassillisen rauhallisia tunnelmamaisemia, joissa on yleensä myös henkilöhahmoja. Ménard on maalannut 1909 Pariisin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa olevat seinämaalaukset "Kulta-aika", "Paimenelämää" ja "Antiikkinen unelma". Ateneumin taidemuseon Antellin kokoelmiin kuuluu hänen maisemaa iltavalaistuksessa esittävä maalauksensa ja "Causse Majeau" -niminen ranskalainen maisema.
Berkly Catton

Berkly Catton (s. 14. tammikuuta 2006 Saskatoon, Saskatchewan, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija. Catton edustaa NHL-joukkue Seattle Krakenia. Ennen NHL-uraansa hän edusti WHL-juniorisarjassa Spokane Chiefsin joukuetta. Kraken varasi hänet ensimmäisellä kierroksella kahdeksannella varausvuorolla . Hänen pelipaikkansa on keskushyökkääjä ja hänen kätisyytensä on vasen. 
Catton on pelannut yhden NHL:n runkosarjan ottelun. Tässä ottelussa hän syötti yhden maalin. Uran tilastot päivitetty 21. lokakuuta 2025,
Édouard Samettijalka

Éduard Samettijalka on taiteilija Hanna Marnon puuveistos, joka sijaitsee Siikaisten Eteläpäässä. Veistos julkistettiin Siikaisissa 25. lokakuuta 2025. Tätä ennen Éduard Samettijalka oli esillä Porin Etelärannassa sijaitsevalla Taideaukiolla kesän 2024 ajan.
Marno on valmistanut veistoksen lahjoitetuista puumateriaaleista, jotka ovat peräisiin Siikaisista. Hän on värjännyt teosta samettijalkasienestä saatavilla sävyillä, jotka kattavat kaikki muut spektrin värit paitsi sinisen. Alun perin veistos on suunniteltu osaksi Porin Etelärannan maisemaa, taustanaan jokimaisema ja suihkulähde. Marno on kertonut saaneensa inspiraatiota teokseen Denis Diderot’n kirjasta "Jaakko Fatalisti ja hänen isäntänsä", Victoria Finlayn kirjasta "Värimatka materiaalisena lähtökohtana" ja Harry Salmenniemen kirjasta "Uhrisyndrooma" sekä Édouard Manet’n maalauksesta "Aamiainen ruohikolla."
Éduard Samettijalka on toteutettu Porin taidemuseon KORSI-ohjelman 2024–2026 puitteissa yhteistyössä KORSI Eurajoen Säästöpankkisäätiön kanssa. Ohjelma on osa Porin taidemuseon toimintaa Satakunnan alueellisena vastuumuseona.
Rutikka

Rutikka on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Hyvinkään koillispuolella sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Rutikka on 250 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 2,7 hehtaaria . Se sijaitsee Ensimmäisellä Salpausselällä Hyvinkään ja Oitin välisellä osuudella aivan Paukunharjun koillispuolella. Lammen lähiympäristö on harjumaaston reunatasannetta, jossa korkeuseroja ei juurikaan ole. Lampi ei ole syvä, koska ilmavalokuvissa siinä näkyy joka puolella vesikasvillisuutta. Kari Ylönen on kaikuluodannut lampea ja hän on saanut suurimmaksi syvyydeksi yli kaksi metriä, keskisyvyydeksi noin 1,2 metriä ja lammen tilavuudeksi noin 35 000 kuutiometriä. Lammessa ei ole kartan mukaan saaria ja se rantaviivan pituus on 600 metriä. Lampi on autio, mutta sen ympäri kiertää polku, jonne tulee tiet seututieltä 290. Lammen kaakkoisrannassa on uimaranta .
Ylösen tutkimus.
Kari Ylönen on viistokaikuluodannut lammen ja saanut lammesta joitakin yllä kerrottuja mittaustietoja. Hänen tarkoituksena oli etsiä lammen pohjaan mahdollisesti pudonnut Toisen maailmansodan aikainen neuvostoliittolainen pommikone, jonka Hyvinkään lentokentän ilmapuolustus olisi pudottanut sinne. Asiasta kerrotaan artikkelissa Hyvinkään lentokenttä. Lentokonetta ei kaikuluotauksessa löytynyt, mutta samalla paljastui lammella olevan paksu mutapohja.
Vesistösuhteet.
Rutikka sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Vantaan yläosan alueella (21.02), jonka Vantaan-Herajoen valuma-alueeseen (21.023) lampi kuuluu. Lampeen ei tule ojia muualta, mutta sille on kaivettu laskuoja Rutikansuon kautta Lallujärveen. Rutikka on siten Vantaanjoen vesistön latvajärvi. Sen vedenpinnan korkeus on 130,2 metriä mpy (N2000).
Kalatonlammi (Hausjärvi)

Kalatonlammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Peuranpään ja Lallujärven lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Kalatonlammi on 200 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria. Se sijaitsee Ensimmäisellä Salpausselällä Hyvinkään koillispuolella Kalattomansuolla. Sen luoteispuolelta kulkee ohi seututie 290. Lammen ympäristö on suota ja lähiympäristö myös avosuota. Lammessa ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 500 metriä. Lampi on autio eikä sinne tule tietä tai polkua.
Vedenlaatu.
Vesi oli vuonna 2022 erittäin tummaa humusvettä. Lammen humusleima oli kemiallisen hapenkulutuksen perusteella voimakas. Siihen vaikuttivat maaperän turve ja ojittaminen. Veden happamuustaso oli lievästi hapan ja puskurikyky happamoitumista vastaan oli tyydyttävä, joten vaara happamoitumiselle ei ollut suuri. Vuoden 2016 tutkimuksessa oli veden happi kulunut vähiin, mutta vuonna 2022 oli happitilanne tyydyttävä. Veden fosforipitoisuus oli lievästi reheville järville ominainen, mutta levän määrän perusteella lampi oli rehevöityneellä tasolla. Veden hygieeninen laatu oli hyvä, joten lampi soveltui virkistyskäyttöön melko hyvin. Ainoat haittatekijät olivat korkea humuspitoisuus ja kohonnut rehevyystaso.
Vesistösuhteet.
Kalatonlammi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Vantaan yläosan alueella (21.02), jonka Vantaan-Herajoen valuma-alueeseen (21.023) lampi kuuluu. Vaikka suo on tiheästi ojitettu, ei lampeen ole kaivettu kuin yksi suo-oja. Se johtaa suoraan koillisessa sijaitsevaan suon laskuojaan, joka alitettuaan seututien se virtaa aluksi jyrkkänä alempana sijaitsevalle Malinsuolle ja sieltä vesireitti jatkuu Lallujärveen. Lammen vedenpinnan korkeus on 128,0 metriä mpy (N2000), joten laskuojalle kertyy pudotusta yli 16 metriä.
Viron jääkiekkoliitto

Viron jääkiekkoliitto () on jääkiekkoa Virossa hallinnoiva urheilujärjestö. Viron jäsenyys Kansainvälisessä jääkiekkoliitossa alkoi 1930-luvulla, mutta päättyi maan neuvostomiehityksen myötä. Jäsenyys uusittiin maan itsenäistyttyä uudelleen 1990-luvulla.
Jääkiekkoliiton päätehtävänä on jääkiekon suosio ja kehittäminen Virossa.
Suurin jäähalli Virossa on Tallinnan Tondiraba, jonka pääareenaan mahtuu 5 840 katsojaa.
6995 Minoyama

6995 Minoyama (1996 BZ1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Saitaman prefektuurissa sijaitsevan vuoren mukaan.
Itkevä tyttö (veistos)

Itkevä tyttö on Emil Cedercreutzin veistos, joka on pystytetty Lottaperinne Pori ry:n toimesta Liisanpuistoon entisen Porin tyttölyseon pihamaalle. Veistos julkistettiin vuonna 2006, ja sen alkuperäinen versio on valmistunut vuonna 1928.
Lottaperine Pori ry halusi pystyttää patsaan, joka kunnioittaisi sotavuosina työskennelleitä maakunnan naisia. Emil Cedercreutzin säätiö lahjoitti Itkevän tytön. Veistoksen alkuperäinen versio on nimeltään "Rukous", ja se suunniteltu yksityiseksi hautamuistomerkiksi. Alkuperäinen versio on valmistettu betonista, ja se on maalattu pronssimaalilla. Hahmon on tulkittu kertovan lohduttomasta epätoivosta, mutta samalla kokonaisuus muodostaa rukouksen.
Vastaava aihe reliefin muodossa sijaitsee Högströmin perhehaudalla, Hietaniemen hautausmaalla Helsingissä. Sen nimi on Tuska, ja se on valmistunut vuonna 1929.
Marja Aho

Marja Aho (s. 15. toukokuuta 1972 Hartola) on suomalainen kirjailija ja kuvittaja. 
Hän on kirjoittanut lasten- ja nuortenkirjoja sekä rikosromaaneja.
Ahon esikoisteos, lastenkirja "WWW – Wilhelmiina Won Waak tietokonekoukussa", ilmestyi vuonna 2011. 
Kuvitettu teos kertoo internetin ansoista sadunomaisin keinoin, ja sen kustantajana toimi Amino-Kustannus. 
Vuonna 2015 Aholta ilmestyi ensimmäinen osa pojille suunnattuun, lukemaan kannustavaan viisiosaiseen lastenromaanisarjaan, jossa ystävykset Allu ja Riku ratkovat arvoituksia. 
Sarjan avausosa "Hii-o-hoi! Aarre näkyvissä!" (Myllylahti, 2015) oli ehdolla Lasten LukuVarkaus -palkinnon saajaksi. 
Seuraavat osat "Abrakadabra! Sirkus sekoittaa kaupungin" (2015), "Huhuu! Kartanossa kummittelee!" (2016), "Röyr! Pyydystäkää pitkäkynsi!" (2017) ja "Täältä tullaan, keskiaika!" (2018) jatkoivat samaa humoristista ja seikkailullista linjaa.
Vuonna 2019 Aholta ilmestyi nuortenromaani "Loukuttaja" (Atrain&amp;Nord), jonka aiheena on eläintensuojelu. 
Samana vuonna julkaistu sisarteos "Puunhalaaja" (Atrain&amp;Nord) käsittelee metsiensuojelua ja ihmisen suhdetta luontoon. Teokset muodostavat kaksiosaisen kokonaisuuden, jossa pohditaan ympäristövastuuta ja nuorten moraalisia valintoja. 
Vuonna 2021 Aholta julkaistiin nuortenromaani "Lasienkeli" (Myllylahti), joka kertoo nuoren tytön Killin masennuksesta, itsetuhoisuudesta ja elämästä suljetulla osastolla. 
Saman vuoden aikana ilmestyi myös "Kaikki menee, Jessiina!" – teos, joka aloitti cheerleading-maailmaan sijoittuvan nuortenkirjasarjan. 
Sarja jatkui teoksilla "S niin kuin salaisuus" (2020), "Yllätysten kesä" (2022), "Voitonnälkä" (2023) ja "Kolminkertainen onni" (2025). 
Myllylahden kustantamissa kirjoissa seurataan päähenkilön Jessiinan ja hänen ystäviensä kasvua lajin parissa alkeisjoukkueesta maajoukkuetasolle. Cheerleadingin ohella kirjasarja käsittelee ystävyyttä, koulumaailmaa ja nuoren identiteettiä.. 
Ahon uusin nuortenkirja, vuonna 2025 ilmestynyt "Chiaroscuro" (Myllylahti), kertoo nuorisorikollisuudesta ja kahden hyvin erilaisen nuoren välisestä rakkaudesta. 
Kirjan kantavia teemoja ovat erilaisten sosioekonomisten taustojen vaikutus ihmissuhteisiin sekä ahdasmieliset asenteet ja ennakkoluulot. 
Ahon nuorille suunnatut romaanit käsittelevät lasten ja nuorten ongelmia positiivisella, mutta realistisella otteella.
Vuonna 2021 ilmestyi Myllylahden kustantamana Ahon ensimmäinen aikuisille suunnattu romaani, cozy crime -henkinen rikosromaani "Neidonkorento". 
Rikoskomisario Simo Sundin tutkimuksiin perustuva dekkarisarja sai jatkoa vuonna 2023 teoksella "Kirkonrotta" ja vuonna 2024 romaanilla "Kuun kahdet kasvot". 
Sarja sijoittuu Lahden seudulle ja kuvaa rikostutkinnan ohella yhteiskunnallisia ilmiöitä, kuten huumeiden käyttöä, kiusaamista ja niiden kauaskantoisia vaikutuksia. 
Aho asuu Asikkalassa, Vääksyssä.
Punahankaturska

Punahankaturska ("Urophycis chuss") tai punaturska on hankaturskiin kuuluva kalalaji. Lajia tavataan Atlantin länsiosista.
Koko ja ulkonäkö.
Punahankaturska kasvaa useimmiten 30–40 cm pitkäksi, ja voi suurimmillaan saavuttaa noin 66 cm:n pituuden. Laji on ruumiinmuodoltaan pitkänomainen ja lieriömäinen. Kalalla on kaksi selkäevää, joista taaempi on pitkä. Etumaisen selkäevän ensimmäinen ruoto on pidentynyt. Punahankaturskan rintaevät ovat kookkaat. Pää on suuri ja silmät ovat kookkaat. Lajin väritys vaihtelee selästä punertavasta ruskehtavaan ja väri vaalenee vatsaa kohden. Ruumiissa on epämääräisiä tummia kuvioita. Punahanka turskan rintaevät ovat vaaleat ja muut evät ovat tummat.
Levinneisyys ja elintavat.
Punahankaturskaa tavataan rannikkoalueilta Nova Scotiasta Pohjois-Carolinaan. Lajin elinympäristöä ovat hiekka- tai mutapohjaiset alueet. Kesäisin kalat elävät matalammissa vesissä ja talvisin useimmiten 100–550 metrin syvyydessä. Nuoret punahankaturskat elävät "Placopecten magellanicus"-kampasimpukoiden lähellä. Lajin ravintoa ovat äyriäiset ja kalojen kasvaessa myös pienemmät kalat ja kalmarit. Lisääntymiskausi on huhtikuulta marraskuulle.
Punahankaturskaa kalastetaan jonkin verran kaupallisestikin. Sitä käytetään tuoreena, pakastettuna tai suolattuna. Pieniä yksilöitä käytetään eläinten rehuna.
6907 Harryford

6907 Harryford (1990 WE) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Asteroidin spektrityyppi on C-luokkaa (SMASSII).
6908 Kunimoto

6908 Kunimoto (1990 WB3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Asteroidin spektrityyppi on S-luokkaa (SMASSII).
6909 Levison

6909 Levison (1991 BY2) on keskikokoinen asteroidi, jonka kiertorata leikkaa Marsin kiertoradan. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselin ympäri on .
6910 Ikeguchi

6910 Ikeguchi (1991 FJ) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
Asteroidi on nimetty Kunio Ikeguchin (s. 1953) mukaan.
6911 Nancygreen

6911 Nancygreen (1991 GN) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää sisemmällä Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
6912 Grimm

6912 Grimm (1991 GQ2) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty Friedrich Melchior Baron von Grimmin (1723-1807) muistoksi.
6913 Yukawa

6913 Yukawa (1991 UT3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty japanilaisen fyysikon Hideki Yukawan (1907-1981) muistoksi.
6914 Becquerel

6914 Becquerel (1992 GZ) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
Asteroidi on nimetty Henri Becquerelin mukaan radioaktiivisuuden löytymisen satavuotispäivänä.
Copa del Reyn loppuottelu 2025

Copa del Reyn loppuottelu 2025 oli perinteisen espanjalaisen jalkapalloturnauksen, Copa del Reyn 123. loppuottelu. Ottelussa kohtasivat Barcelona ja Real Madrid. Barcelona voitti ottelun jatkoajan jälkeen 3-2 ja saavutti seurahistoriansa 32. Copa del Reyn.
Ottelu.
Ottelu alkoi kello 22:00 Estadio de la Cartujalla, Sevillassa. Katsojia oli noin 55 579. Ottelun tuomarina toimi espanjalainen Ricardo de Burgos Bengoetxea. Barcelona siirtyi johtoon 28. minuutilla Pedrin maalilla. Real Madrid tasoitti 70. minuutilla, kun Kylian Mbappé iski maalin. Hetken kuluttua Aurélien Tchouaméni siirsi joukkueen 2-1-johtoon 77. minuutilla. Ferran Torres vastasi Barcelonan 2-2-tasoituksesta 84. minuutilla. Lopulta Barcelonan laitapuolustaja Jules Koundé iski 3-2-voittomaalin jatkoajalla 116. minuutilla. Ottelun loputtua Real Madridin kolme pelaajaa Antonio Rüdiger, Lucas Vázquez ja Jude Bellingham saivat punaisen kortin epäurheilijamaisesta käytöksestä. Ensin Rüdiger heitti jääpaloja vaihtopenkiltä tuomaria kohti. Vázquez ja Bellingham saivat protestoinnista tuomaria kohtaan. Jo ennen ottelua Real Madrid yhdessä Florentino Pérezin kanssa oli kritisoinut ottelun tuomarivalintaa.
6918 Manaslu

6918 Manaslu (1993 FV3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Himalajalla sijaitsevan vuoren mukaan.
6919 Tomonaga

6919 Tomonaga (1993 HP) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Shin’ichirō Tomonagan (1906-1979) muistoksi.
6920 Esaki

6920 Esaki (1993 JE) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Leo Esakin (s. 1925) kunniaksi.
6104 Takao

6104 Takao (1993 HZ) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty professori Takao Saiton (s. 1930) kunniaksi.
6105 Verrocchio

6105 Verrocchio (4580 P-L) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty italialaisen taidemaalarin ja kuvanveistäjän Andrea del Verrocchion (1435-1488) mukaan.
6106 Stoss

6106 Stoss (6564 P-L) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty saksalaisen kuvanveistäjän Veit Stossin (n. 1445–1553) mukaan.
6107 Osterbrock

6107 Osterbrock (1948 AF) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää sisemmällä Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty professori Donald E. Osterbrockin (s. 1924) kunniaksi.
Stepniak

Stepniak () on kaupunki ja Bırjan salin piirin hallinnollinen keskus Aqmolan alueella Kazakstanissa. Se sijaitsee Kökşetaun ylängön itäosassa 120 kilometriä alueen pääkaupungista Kökşetausta kaakkoon. Kaupungissa oli 3 982 asukasta vuonna 2025.
Paikkakunta on syntynyt kultaesiintymän yhteyteen 1900-luvun vaihteessa. Se sai nimen Stepniak vuonna 1923. Stepniakista tuli kaupunki vuonna 1937 ja piirikeskus vuonna 1955. Kultakaivos ehtyi 1950-luvun alkuun mennessä, minkä jälkeen kaupungin talous perustui Kazakstanin uudismaiden hyödyntämiseen. Nykyään Stepniakissa toimii yksi maan suurimmista ja nykyaikaisimmista kanaloista.
Menzel

Menzel on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Derjavinsk

Derjavinsk () on kaupunki ja Jarqaiyñin piirin hallinnollinen keskus Aqmolan alueella Kazakstanissa. Se sijaitsee Išimjoen vasemmalla rannalla 403 kilometriä alueen pääkaupungista Kökşetausta lounaaseen. Kaupungissa oli 6 699 asukasta vuonna 2025.
Venäjältä tulleet siirtolaiset perustivat paikkakunnan 1900-luvun alussa. Siitä tuli kaupunkimainen taajama vuonna 1963 ja kaupunki vuonna 1966. Neuvostoaikana Derjavinskin viereen Stepnoin taajamaan oli sijoitettu ohjusdivisioona, joka lakkautettiin vuonna 1996.
Nykyään Derjavinskissa toimii asfalttitehdas ja pieni meijeri. Sen kautta kulkee Esılin ja Arqalyqin välinen rautatie. Kaupungin uudelleen nimeämisestä tehtiin alustava päätös vuonna 2023, mutta toistaiseksi hanke ei ole edennyt.
Neuvosto-Viron valtion suunnittelukomitea

Viron sosialistisen neuvostotasavallan ministerineuvoston valtion suunnittelukomitea () oli Neuvosto-Viron laitos, joka vastasi Neuvosto-Viron taloussuunnittelusta Viron neuvostomiehityksen aikana vuosina 1940–1989. Suunnittelukomitean puheenjohtaja oli myös ministerineuvoston eli Neuvosto-Viron hallituksen varapuheenjohtaja.
Suunnittelukomitean puheenjohtajat.
Suunnittelukomitean ensimmäinen puheenjohtaja oli Viron talouden sosialisoinnista vastannut Oskar Sepre ja viimeinen Edgar Savisaar, josta tuli puheenjohtaja 24. heinäkuuta 1989. Korkein neuvosto nimesi Neuvosto-Viron ministerineuvoston valtion suunnittelukomitean 6. joulukuuta 1989 Neuvosto-Viron talousministeriöksi Indrek Toomen hallitukseen. Savisaaren rooli uudelleenitsenäistyneen Viron talouden kehittämisessä oli keskeinen hänen ollessa mukana talouden kehittämiseen muodostetun IME-ohjelman ydinryhmässä keväästä 1989 alkaen sekä johtaen itsenäisyyden ajan ensimmäisen siirtymävaiheen hallituksen pääministerinä.
Neuvostoliiton romahtamisen ja Viron uudelleenitsenäistymisen jälkeen valtiovarainministeriöstä tuli suunnittelukomitean arkiston oikeudellinen seuraaja. Aluksi Viron itsenäistyttyä suunnittelukomitean rakennuksessa Tallinnassa osoitteessa Suur-Ameerika tänav 1 sijaitsivat talousministeriö ja valtion tarkastusvirasto ja sitten valtiovarainministeriö. Suunnittelukomitean rakennus rakennettiin vuonna 1977 arkkitehti Ülo Ilveksen suunnitelmien mukaan. Viron uudelleenitsenäistymisen jäleen vuosina 2015–2017 sinne rakennettiin valtiovarainministeriön, talous- ja viestintäministeriön, sosiaaliministeriön ja oikeusministeriön yhteinen rakennus (osoitteisiin Suur-Ameerika tänav 1 ja Väike-Ameerika tänav 2).
6049 Toda

6049 Toda (1991 VP) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella asteroidi on läpimitaltaan todennäköisesti – .
Asteroidi on nimetty Kojun Todan (1879-1951) muistoksi.
Mercier

Mercier on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Myllylammi (Hausjärvi)

Myllylammi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Vantaassa sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Myllylammi on 150 metriä pitkä, 100 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 0,9 hehtaaria. Se sijaitsee Vantaanjoessa keskellä pientä Vantaan kylää. Se on muodostunut pienten mäkien väliseen painaumaan siten, että sen luusuassa olevat kaksi mäkeä aloittavat joessa pienen kosken. Kuten nimi antaa olettaa, on Myllylammi patolampi. Sen luusuassa on ollut pitkään pato, jolla lammen vedenpintaa on säännöstelty. Noin 25 metriä leveän padon yli saattoi kulkea jalan. Myllylammissa ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 450 metriä. Lammen rannassa toimi Erkylän koulu vuoteen 2010 asti. Sen pohjoisrantaa seuraa Hikiälle johtava Selänojantie eli yhdystie 13822. Tie alkaa lammen lähellä kylän tienristeyksestä.
Historiaa.
Myllylammia ruopattiin 1990-luvun alussa, jotta sen virkistysarvo paranisi. Pato kuitenkin vuosi ja lammen vedenpinta laski kuivana kautena hyvinkin alas. Patoa kunnostettiin vuosina 2000 ja 2001 samalla kun jokeen rakennettiin kalatie. Kalatien pituus on 25 metriä ja kuudella kynnyksellä on saatu kolmen metrin pudotus.
Vesistösuhteet.
Myllylammi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Vantaan yläosan alueella (21.02), jonka Vantaan-Herajoen valuma-alueeseen (21.023) lampi kuuluu. Lampi on Vantaanjoen läpivirtausjärvi, jossa vesi viipyy vain lyhyen aikaa. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,7 metriä mpy (N2000).
6051 Anaximenes

6051 Anaximenes (1992 BX1) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty kreikkalaisen filosofi Anaksimenesin mukaan.
6052 Junichi

6052 Junichi (1992 CE1) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään astronomisen yksikön ja etäisimmillään astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin ja sen pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Junichi Watanaben (s. 1960) kunniaksi.
Erkylän lampi

Erkylän lampi on Kanta-Hämeessä Hausjärvellä Erkylän kartanolla sijaitseva lampi. Tämä ei ole lammen virallinen nimi, mutta se on tunnistettavissa sen rannassa sijaitsevasta Erkylän kartanosta. Vesistöviranomainen käyttää SYKE:n Hertta-tietokannassa tunnisteena lukua ”67331172549421”.
Maantietoa.
Erkylän lampi on 150 metriä pitkä, 150 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,2 hehtaaria. Se sijaitsee Lallujärven ja Erkylän kartanon välissä rinteen alla suolla. Se on, kuten alla kerrotaan, lampi entisellä pellolla ja sillä on pieni rannassa sijaitseva kosteikkoinen saari. Lammen rantaviivan pituus on 600 metriä ja se rajautuu kartanon pihapiiriin ja vastarannoiltaan suomaahan.
Vesistösuhteet.
Erkylän lampi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Vantaan yläosan alueella (21.02), jonka Vantaan-Herajoen valuma-alueeseen (21.023) lampi kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,3 metriä mpy (N2000).
Historiaa.
Vuoden 1960 peruskartassa on nykyinen lampi peltopalsta kartanorakennuksen eteläpuolella. Lallujärven laskuoja virtaa pellon vierestä Erkylänjärveen. Seuraavassa vuoden 1974 peruskartassa on peltopalstan itäpuolelle rakennettu pieni lampi, jolla on Erkylänjärveen johtava laskuoja. Tämän jälkeen on pellolle päästetty vettä, mikä näkyy vuoden 1983 kartassa.
Siiri Forsström

Siiri Forsström (s. 6. toukokuuta 2005) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän edustaa Helsingin Jalkapalloklubia.
Forsströmillä on sopimus HJK:n kanssa vuoteen 2027 asti. Hän liittyi HJK:hon kaudelle 2023 Puotinkylän Valtista, jossa hän pelasi koko aiemman ikänsä. Hän pelasi Kansallisessa liigassa yhden ottelun kaudella 2023, neljä ottelua kaudella 2024 ja 11 ottelua kaudella 2025. HJK voitti kausilla 2024 ja 2025 sekä liigamestaruuden että Suomen Cupin.
Forsström on edustanut Suomea alle 17-, alle 18-, alle 19- ja alle 23-vuotiaiden maajoukkueissa.
Cecilia Ek

Cecilia Lotta Josefina Ek (s. 25. kesäkuuta 2005) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa ruotsalaista Umeå IK:ta.
Ek siirtyi Uumajaan kaudelle 2024 PK-35 Vantaan joukkueesta. Hän on myös edustanut Suomea Pikkuhelmareissa U19-ikäluokassa.
Augstsprieguma tīkls

Augstsprieguma tīkls (lyhennys AST) on Latvian valtiollinen, vuonna 1939 alkunsa saanut kantaverkkoyhtiö. Yhtiö omistaa ja operoi kansallisia sähkönsiirron suurjänniteverkkoja (110 ja 330 kV) eli kantaverkkoja, joita oli yhteensä 5 613 kilometriä (2021). Se siirsi vuonna 2021 yhteensä 6 312 GWh sähköä kantaverkkoyhteyksiensä kautta. Yhtiön omistaa Latvian valtio valtiovarainministeriönsä välityksellä.
Iida Kainulainen

Iida Kainulainen (s. 24. huhtikuuta 2006) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa FC Hongan naisten joukkuetta. Kainulainen on myös edustanut Suomea U-19-ikäluokassa.
Päästövähennyssitoumus

Päästövähennyssitoumus (usein NDC, Nationally Determined Contribution, kansallisesti määritelty panos) on dokumentti, joka sisältää valtion yksilölliset, itse määrittelemät kansalliset ilmastolupaukset osana Pariisin ilmastosopimusta ja laajemmin . Päästövähennyssitoumuksessa kuvataan yksityiskohtaisesti, mitä maa aikoo tehdä auttaakseen saavuttamaan maailmanlaajuisen tavoitteen rajoittaa lämpötilan nousu 1,5 celsiusasteeseen vuoteen 2050 mennessä, mukaan lukien miten se aikoo sopeutua ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ja varmistaa riittävän rahoituksen näiden toimien tukemiseksi. Jokaisen osallistujamaan on laadittava päästövähennyssitoumus ja päivitettävä sitä viiden vuoden välein "vastaamaan mahdollisimman kunnianhimoisia tavoitteita". Seuraava päivityshetki on vuoden 2025 loppuun mennessä.
EU:n näkökulmasta Pariisin sopimus on muiden kansainvälisten ympäristösopimusten tapaan ns. jaetun toimivallan sopimus, joka
osapuolia ovat sekä kaikki yksittäiset jäsenmaat että EU ja jonka toimeenpano edellyttää näiden yhteistyötä. EU:lla ja sen jäsenmailla on Pariisin sopimuksen alla yhteinen päästövähennyssitoumus. Se edellyttää vähintään 55 prosentin päästövähennystä vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Lisäksi EU:n kollektiivisena tavoitteena
on olla ilmastoneutraali vuoteen 2050 mennessä. EU:n päästövähennyssitoumusta ei ole jaeettu tarkasti eri jäsenmaiden kesken.
Sofia (Madagaskar)

Sofian alue on yksi Madagaskarin aluehallinnon ylimmän tason 24:stä alueesta. Vuoden 2018 väestönlaskennassa sen väkiluku oli 1 507 591 ja pinta-ala 50 100 neliökilometriä. Kaupunkilaisia heistä oli 182 041 asukasta eli prosenttia väestöstä.
Sofian alue rajautuu luoteessa Intian valtameren Mosambikin kanaaliin. Naapurialueita ovat pohjoisessa Dianan, koillisessa Savan, idässä Ambatosoan, kaakossa Analanjirofon, etelässä Alaotra-Mangoron ja Betsibokan alueet, sekä lounaassa Boenyn alue.
Aluekeskus on Antsohihy. Paikallisemmalla tasolla alue jakautuu seitsemään piiriin: Analalava, Antsohihy, Bealanana, Befandriana nord, Mandritsara, Port Bergé ja Mampikony.
Boeny

Boeny on alue Madagaskarin luoteisosassa, yksi aluehallinnon ylimmän tason 24:stä alueesta. Vuoden 2018 väestönlaskennassa sen väkiluku oli 929 312 ja pinta-ala 31 046 neliökilometriä. Kaupunkilaisia heistä oli 333 096 asukasta eli prosenttia väestöstä.
Boenyn alueen naapureina ovat Sofian alue koillisessa, Betsibokan alue etelässä ja Melankyn alue lounaassa. Pohjoisessa alue rajautuu Intian valtameren Mosambikin kanaaliin.
Aluekeskus on Mahajanga (Mahajanga I -piiri). Paikallisemmalla tasolla alue jakautuu kuuteen piiriin: Mahajanga I, Mahajanga II, Mitsinjo, Soalala, Marovoay, Ambato-Boeny.
Melaky

Melaky on alue Madagaskarin länsirannikolla, yksi aluehallinnon ylimmän tason 24:stä alueesta. Vuoden 2018 väestönlaskennassa sen väkiluku oli 308 944 ja pinta-ala 40 862,7 neliökilometriä. Kaupunkilaisia oli 33 624 asukasta eli prosenttia väestöstä. 
Melakyn alueen naapureina ovat Boenyn alue koillisessa, Betsibokan ja Bongolavan alueet idässä sekä Menaben alue etelässä. Lännessä alue rajautuu Intian valtameren Mosambikin kanaaliin.
Aluekeskus on Maintirano. Paikallisemmalla tasolla alue jakautuu viiteen piiriin: Ambatomainty, Antsalova, Besalampy, Maintirano ja Morafenobe.
Itasy

Itasy on yksi Madagaskarin aluehallinnon 24:stä alueesta. Vuoden 2018 väestönlaskennassa sen väkiluku oli 898 549 ja pinta-ala 6 578,7 neliökilometriä. Kaupunkilaisiksi luettiin 151 431 asukasta eli heidän osuutensa oli prosenttia väestöstä. 
Aluekeskus on Miarinarivo. Paikallisemmalla tasolla alue jakautuu kolmeen piiriin: Soavinandriana, Miarinarivo ja Arivonimamo.
Analamanga

Analamanga on yksi Madagaskarin aluehallinnon ylimmän tason 24:stä alueesta. Vuoden 2018 väestönlaskennassa sen väkiluku oli 3 623 925 ja pinta-ala 17 346,1 neliökilometriä. Kaupunkilaisiksi luokiteltiin 1 371 135 asukasta eli prosenttia väestöstä. Vuoden 2023 väkiluvuksi kirjattiin .
Analamangan alueen naapureina ovat Itasyn ja Bongolavan alueet lännessä, Betsiboka pohjoisessa, Alaotra-Mangoro idässä ja Vakinankaratran alue etelässä.
Aluekeskus on maan pääkaupunki Antananarivo (Antananarivo-Renivohitran piiri; 1 429 882 as., 2023). Aluehallinnon seuraavalla tasolla alue jakautuu kahdeksaan piiriin ("district", alla vuoden 2018 väkiluku):
Piirit jakautuvat edelleen 141 kuntaan ("commune"), joista pääkaupunki Antananarivon muodostava Antananarivo-Renivohitran kunta jakautuu kuuteen kaupunkipiiriin (Antananarivo I–VI).
Vesistöt kattavat 47,59 neliökilometriä. Suurimmat järvet ovat alueen itäosassa sijaitsevat Mantasoa (13,75 km²) ja Tsiazompaniry (23,33 km²). Järvet ovat alueen tärkeimmät vesivarastot ja toimivat lähteinä myös kahdelle vesivoimalalle.
Pääkaupunkia ja koko aluetta palvelee Antananarivo-Ivaton kansainvälinen lentoasema , joka sijaitsee Ambohidratrimon piirin Ivaton kunnassa.
Vakinankaratra

Vakinankaratra on yksi Madagaskarin aluehallinnon ylimmän tason 24:stä alueesta. Vuoden 2018 väestönlaskennassa sen väkiluku oli 2 079 659 ja pinta-ala 17 884,3 neliökilometriä. Kaupunkilaisiksi luokiteltiin prosenttia väestöstä (312 981 as.). 
Vakinankaratran alueen naapureina ovat Menaben alue lännessä, Bongolavan, Itasyn ja Analamangan alueet pohjoisessa, Alaotra-Mangoron ja Atsinananan alueet idässä ja Amoron’i Manian alue etelässä.
Aluekeskus on Antsiraben kaupunki (Antsirabe I piiri). Paikallisemmalla tasolla alue jakautuu seitsemään piiriin: Antanifotsy, Ambatolampy, Antsirabe I, Antsirabe II, Betafo, Faratsiho ja Mandoto.
Reima Ojala

Reima Ojala (s. 6. tammikuuta 1962) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi SM-sarjassa Turun Palloseuran joukkueessa kausina 1979–1983. Suomen Palloliitto palkitsi hänet vuoden 1979 lupaavana pelaajana.
Ojala nousi Turun Palloseuran SM-sarjassa pelaavaan edustusjoukkueeseen kaudella 1979, jolloin hän pelasi 28 SM-sarjaottelua ja teki niissä kolme maalia. Kaudella 1980 hän pelasi 25 SM-sarjaottelua tekemättä maaleja. Kaudella 1981 hän teki 21 SM-sarjaottelussaan kaksi maalia. Kaudella 1982 hänen ottelumääränsä SM-sarjassa jäi viiteen. Viimeisellä pelikaudellaan 1983 Ojala pelasi SM-sarjassa 14 ottelua ja teki niissä yhden maalin.
Ojala pelasi 32 nuorisomaaottelua eri ikäluokissa.
Diplomi-insinööriksi ja rakennusinsinööriksi (AMK) kouluttautunut Ojala on työskennellyt muun muassa Naantalin kaupungilla kaupungininsinöörinä 2000-luvussa, Turun kaupungilla rakennustarkastajana ja rakennusvalvontajohtajana sekä vuodesta 2018 alkaen Naantalin kaupungilla teknisenä johtajana. Rakennustarkastusyhdistys RTY palkitsi hänet vuoden 2024 rakennustarkastajana.
Emmitt Finnie

Emmitt Finnie (s. 27. kesäkuuta 2005 Lethbridge, Alberta, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-joukkue Detroit Red Wingsiä. Ennen NHL-uraansa hän edusti WHL-juniorisarjassa Kamloops Blazersin joukkuetta. Red Wings varasi Finnien seitsemännellä kierroksella 201. varausvuorolla . Hänen pelipaikkansa on keskushyökkääjä ja hänen kätisyytensä on vasen.
Finnie on pelannut 16 NHL:n runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän on tehnyt neljä maalia ja neljä syöttöä eli yhteensä kahdeksan tehopistettä. Uran tilastot päivitetty 11. marraskuuta 2025.
Makinsk

Makinsk () on kaupunki ja Būlandyn piirin hallinnollinen keskus Aqmolan alueella Kazakstanissa. Se sijaitsee Kökşetaun ylängön kaakkoisosassa 110 kilometriä alueen pääkaupungista Kökşetausta etelään. Kaupungissa oli 18 075 asukasta vuonna 2025.
Vuonna 1914 perustettu Makinsk alkoi kehittyä Petropavlin ja Aqmolan välisen rautatien valmistuttua vuonna 1928. Siitä tuli kaupunki vuonna 1945 ja piirikeskus vuonna 1957. Makinskin tärkein yritys oli sinne toisen maailmansodan aikana siirretty männänrengastehdas.
Makinskin kautta kulkee Almatyn, Astanan ja Petropavlin välinen rautatie sekä Astanan ja Kökşetaun välinen maantie. Kaupungissa on geologian tutkimusasema, metallitehdas sekä elintarvike- ja rakennustarviketeollisuutta.
Olli Neulanen

Olli Neulanen (s. 6. maaliskuuta 1962) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi SM-sarjassa Turun Palloseuran joukkueessa kausina 1979–1982.
Neulanen nousi Turun Palloseuran SM-sarjassa pelaavaan edustusjoukkueeseen kaudella 1979, jolloin hän pelasi 19 SM-sarjaottelua ja teki niissä neljä maalia. Kaudella 1980 hän ei pelannut SM-sarjassa. Kaudella 1981 hän pelasi 14 SM-sarjaottelua ja teki niissä neljä maalia. Viimeisellä pelikaudellaan 1982 Neulanen pelasi SM-sarjassa viisi ottelua ja teki niissä yhden maalin.
Neulanen pelasi 11 poikien maaottelua.