tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Jørn Eggum

Jørn-Henning Eggum (s. 5. toukokuuta 1972 Bergen) on norjalainen työväenpuolueen poliitikko ja ammattiyhdistysjohtaja, joka on toiminut Fellesforbundetin puheenjohtajana vuodesta 1972. Hän on myös istunut Bergenin kaupunginvaltuustossa vuosina 2007–2011. Koulutukseltaan hän on kultaseppä.
Eggum

Eggum on seuraavien norjalaisten henkilöiden sukunimi:
Valtiosopimusoikeutta koskeva Wienin yleissopimus

Valtiosopimusoikeutta koskeva Wienin yleissopimus on vuonna 1969 solmittu kansainvälinen sopimus, joka sääntelee valtiosopimuksia. Se on keskeisin valtiosopimusoikeutta koskeva kansainvälinen oikeuslähde. Sopimuksen on ratifioinut 116 valtiota ja allekirjoittanut 45 valtiota.
Kansainvälisen kanssakäymisen lisääntymisestä johtuvia pyrkimyksiä valtiosopimusoikeuden koontamiseksi on esiintynyt 1800-luvun lopulta alkaen. Toisen maailmansodan jälkeen YK:n Kansainvälisen oikeuden toimikunta laati ehdotuksen valtiosopimusoikeutta koskevaksi kansainväliseksi yleissopimukseksi. Toimikunnan lopullista luonnosta käsittelemään kutsuttiin Wieniin vuonna 1969 koolle diplomaattikonferenssi, joka pääsi yksimielisyyteen sopimuksen tekstistä. Yleissopimus tuli kansainvälisesti voimaan vuonna 1980. Suomi ratifioi Wienin yleissopimuksen samana vuonna.
Wienin yleissopimus perustuu osaltaan jo olemassa oleviin kansainvälisen tapaoikeuden normeihin, mutta se myös sisältää määräyksiä, joilla luotiin uutta kansainvälistä oikeutta. Siitä, mitkä sopimuksen määräykset kuuluvat tapaoikeuden piiriin, ei kuitenkaan ole täyttä yksimielisyyttä.
Vuonna 1986 solmittiin erillinen, valtiosopimusoikeutta valtioiden ja kansainvälisten järjestöjen välillä koskeva Wienin yleissopimus. Tämä sopimus ei kuitenkaan ole vielä tullut kansainvälisesti voimaan ratifiointien vähäisyyden vuoksi, eikä sen myöskään ole katsottu sisältävän merkittävästi tapaoikeuden normeja.
Chálavra

Chálavra (, eli "Nisiá Chálavra", Νησιά Χάλαβρα) on pienten Kreikan saarten ryhmä, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja jonka saaret sijaitsevat Egeanmeressä Leipsoín saaren eteläpuolella. Saaret ovat asumattomia. Hallinnollisesti Chálavran saaret kuuluvat Leipsoín kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Saaret.
Saariryhmän suurimmat saaret ovat:
Bratislavan päärautatieasema

Bratislavan päärautatieasema (; lyhennys: Bratislava hl. st.) on rautatieasema Slovakian pääkaupungissa Bratislavassa. Rautatieasema on maansa tärkein matkustajaliikenteen asema ja osa Slovakian tasavallan rautateiden (ŽSR) yhteensä 292:n rautatieaseman (2022) palveluverkostoa. Vuonna 2015 asemaa käytti arkipäivisin noin 60 000 ihmistä. Päivittäin asemalta lähti noin 125 junaa ja sinne saapui noin 120 junaa. Lisäksi aseman kautta kulki noin 35 junaa.
Päärautatieasema sijaitsee noin 1,8 kilometriä Bratislavan vanhasta kaupungista pohjoiseen, kävellen noin 15 minuutin matkan päässä. Haluttaessa päärautatieaseman edestä pääsee 8–15 minuutin välein kulkevalla raitiolinjalla 1 Bratislavan vanhan kaupungin luo.
Vuonna 1848 valmistunut Wien–Bratislava-linjan rautatieasema on yhä tallella, ja sijaitsee runsas 300 metriä nykyisen päärautatieaseman eteläpuolella. Rakennus on nykyään rautatiepoliisin käytössä. Tämän vanhan pääasemarakennuksen pohjoispuolella on Bratislavan liikennemuseo sinne johtavine vanhoine raiteineen.
Kalapódi

Kalapódi () voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:
Káppari

Káppari (, myös "Kápari", Κάπαρη) eli Kaparonísi (Καπαρονήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja tarkemmin Chálavran saariin, ja sijaitsee Leipsoín saaren eteläpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,072 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Káppari kuuluu Leipsoín kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Kapari

Kapari tai Kápari () voi viitata seuraaviin:
Lasse Kolstad

Lars "Lasse" Kolstad (10. tammikuuta 1922 Oslo – 14. tammikuuta 2012 Oslo) oli norjalainen näyttelijä ja laulaja. Hän esiintyi urallaan useissa teattereissa, mutta kauimmin Det Norske Teatretissa vuosina 1956–1965 ja 1969–1992. Lisäksi Kolstad näytteli monissa elokuvissa.
Kolstadin veli oli näyttelijä Henki Kolstad ja puolisoita näyttelijät Randi Kolstad sekä Bab Christensen.
Kouloúra (Dodekanesia)

Kouloúra (, myös "Kouloúra Anatolikí", Κουλούρα Ανατολική, ”Itä-Kouloúra”) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Leipsoín saaren itäpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,074 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Kouloúra kuuluu Leipsoín kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Kouloúran länsipuolella sen ja Leipsoín välissä sijaitsee pienempi Mikrí Kouloúra (”Pieni Kouloúra”) eli Kouloúra Dytikí (”Länsi-Kouloúra”).
Líra

Líra (, myös "Lýra", Λύρα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Leipsoín saaren etelärannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,041 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Líra kuuluu Leipsoín kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Makrý

Makrý (, ”Pitkä”; transl. myös "Makrí") voi viitata seuraaviin saariin Kreikassa:
Otaharjasheinä

Otaharjasheinä ("Cenchrus echinatus") on harjasheinien ("Cenchrus") sukuun kuuluva yksivuotinen heinälaji. Se eroaa lähilajeistaan "Cenchrus incertus" ja "Cenchrus gracillimus" tähkylöiden karvojen koon perusteella.
Otaharjasheinä voi kasvaa noin 50 cm korkeaksi, ja se voi muodostaa laajoja ja tiiviitä mättäitä. Lehdet sijaitsevat vuorottaisesti ja ovat tupellisia. Lehtilavat ovat enintään 25 cm pitkiä ja 1 cm leveitä. Kukintona on varren latvassa sijaitseva röyhy. Tähkylöiden kaleet ovat keltaruskeita ja ota- tai karvakärkisiä. Varsinaiset kukat ovat kolmiheteisiä. Hedelmänä on jyvä, joka muuttuu kypsyessään mustaksi.
Otaharjasheinä kasvaa hiekkaisilla kasvupaikoilla ihmistoiminnan muokkaamissa ympäristöissä, kuten hylätyillä pelloilla ja nurmikoilla. Otaharjasheinä kasvaa alkuperäisenä Yhdysvaltojen eteläosista, Meksikosta ja Keski-Amerikasta Etelä-Amerikkaan ulottuvalla alueella. Nykyisin laji on kuitenkin levinnyt ympäri maailman trooppisille ja subtrooppisille seuduille.
Manóli

Manóli (, myös "Nisiá Manóli", Νησιά Μανώλη) eli Refoúlia (Ρεφούλια) on pienten Kreikan saarten ryhmä, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja jonka saaret sijaitsevat Leipsoín saaren pohjoispuolella sen ja Arkoín saarten välillä. Saaret ovat asumattomia. Hallinnollisesti Manóli Nísoi -saaret kuuluvat Leipsoín kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Saaret.
Saariryhmä koostuu viidestä saaresta, jotka ovat:
Mikrí Kouloúra

Mikrí Kouloúra (, myös "Kouloúra Dytikí", Κουλούρα Δυτική, ”Länsi-Kouloúra”) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Leipsoín saaren itäpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,022 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Mikrí Kouloúra kuuluu Leipsoín kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Mikrí Kouloúran (”Pieni Kouloúra”) itäpuolella sijaitsee suurempi Kouloúra eli Kouloúra Anatolikí (”Itä-Kouloúra”).
Piáto (Leipsoí)

Piáto () eli Plakonísi (Πλακονήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja tarkemmin Chálavran saariin, ja sijaitsee Leipsoín saaren eteläpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,050 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Piáto kuuluu Leipsoín kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Neognathae

Neognathae on lintujen ryhmä, joka sisältää kaikki muut nykyiset lintulajit, paitsi tinamit ja sileälastaiset. Nämä kuuluvat ryhmään Palaeognathae, josta Neognathaen kehityslinja on eronnut jo liitukaudella.
Neognathae jaetaan kahteen ylälahkoon: Galloanseres, johon kuuluvat sorsalinnut ja kanalinnut ja toisena ylälahkona Neoaves.
Piláfi (Leipsoí)

Piláfi (, myös "Pilávi", Πιλάβι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja tarkemmin Chálavran saariin, ja sijaitsee Leipsoín saaren eteläpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,071 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Piláfi kuuluu Leipsoín kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Psómos

Psómos (, myös "Psomoú", Ψωμού, "Sómo", Σόμο) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja tarkemmin Chálavran saariin, ja sijaitsee Leipsoín saaren eteläpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,028 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Psómos kuuluu Leipsoín kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Saráki

Saráki (, myös "Sarakinó", Σαρακηνό, "Sarakíniko", Σαρακήνικο, "Sarakianós", Σαρακιανός) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Leipsoín saaren lounaispuolella, luoteeseen Léroksesta. Saaren pinta-ala on noin 0,023 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Saráki kuuluu Leipsoín kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Stavrí

Stavrí ( tai Σταυρή) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja tarkemmin Chálavran saariin, ja sijaitsee Leipsoín saaren eteläpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,076 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Stavrí kuuluu Leipsoín kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Žilinan rautatieasema

Žilinan rautatieasema () on rautatieasema Slovakian pohjoisosassa Žilinan kaupungissa. Asema on yksi maansa keskeisimmistä ja kuuluu osana Slovakian tasavallan rautateiden (ŽSR) yhteensä 292:n rautatieaseman (2022) palveluverkostoon. Bratislava–Žilina ratayhteys on maan päärata pääkaupunkiin (120) ja Košice–Žilina -rata (180) maan itäosaan. Pohjoiseen johtava rataosuus (127) vie Tšekin tasavallan rajalle. Siltä radalta johtaa yhteys (129) myös Puolaan. Lisäksi etelään johtaa Žilina–Rajec -rata (126). 
Vuonna 2023 Žilinan asemalla, sen läheisillä rataosuuksilla (runsas 14 km) ja aseman seudun liikenneyhteyksissä oli menossa korjaus- ja perusparannushanke, jossa rata rakennetaan 120 km/h ajonopeuden vaatimusten mukaiseen kuntoon. Samalla rautatieasemaa, ratapihaa ja alueen liikenneyhteyksiä uudenaikaistetaan.
Žilinan linja-autoasema sijaitsee 200 metrin päässä asemalta kaakkoon.
Kansainvälisen oikeuden toimikunta

Kansainvälisen oikeuden toimikunta (eng. "International Law Comission", "ILC") on Yhdistyneiden kansakuntien alainen asiantuntijaelin, joka valmistelee kansainvälisten sopimusten tekstiluonnoksia kansainvälisen oikeuden alaan kuuluvista aiheista. Sen perusti YK:n yleiskokous vuonna 1947. Sitä ei tule sekoittaa Kansainvälisen kauppaoikeuden toimikuntaan.
Kansainvälisen oikeuden toimikunnan tehtävänä on YK:n peruskirjan 13 artiklan mukaisesti kansainvälisen oikeuden kehittäminen ja kodifiointi. Käytännössä se on pyrkinyt kansainvälisen julkisoikeuden alaan kuuluvien monenkeskeisten valtiosopimusten valmistelemiseen. Toimikunta on käsitellyt yli 30 asiakokonaisuutta, jotka ovat koskeneet kansainvälisen oikeuden tärkeimpiä aloja. Sen merkittävimpinä saavutuksina on pidetty merioikeusyleissopimusta, diplomaattisia suhteita koskevaa yleissopimusta, konsulisuhteita koskevaa yleissopimusta sekä valtiosopimusoikeutta koskevaa yleissopimusta. Jotkin toimikunnan valmistelemista sopimusluonnoksista eivät kuitenkaan ole tulleet laajalti hyväksytyiksi, kun taas toiset sen käsiteltävinä olleista kysymyksistä ovat olleet niin laajoja, perustavanluonteisia tai siinä määrin poliittisten erimielisyyksien kohteena, ettei toimikunta ole toistaiseksi suosittanut valtiosopimusten tekoa niistä.
Kansainvälisen oikeuden toimikuntaan kuuluu 34 viisivuotiskaudeksi valittua jäsentä. Se kokoontuu vuosittain kahden kuukauden pituisiin istuntoihin ja raportoi syksyisin YK:n yleiskokoukselle. Suomesta toimikunnassa ovat toimineet Erik Castrén 1960- ja 1970-luvuilla, Martti Koskenniemi vuosina 2001–2006 ja Marja Lehto vuosina 2017–2022.
Itsenäinen kaupunki (Yhdysvallat)

Itsenäinen kaupunki () tarkoittaa Yhdysvalloissa sellaista kaupunkia, joka ei kuulu mihinkään piirikuntaan. Yhdysvaltain väestönlaskentavirasto luokittelee itsenäiset kaupungit piirikunta-tyyppisiksi alueiksi. Itsenäisiä kaupunkeja on Yhdysvalloissa yhteensä 41. Näistä 38 sijaitsee Virginiassa, jonka perustuslain mukaan kaikki kaupungit ovat piirikunnista erillisiä. Muut kolme ovat Marylandin Baltimore, Missourin St. Louis ja Nevadan Carson City.
Itsenäisten kaupunkien ero yhdistettyihin kaupunki-piirikuntiin () on se, että itsenäiset kaupungit eivät edes nimellisesti kuulu mihinkään piirikuntaan, kun taas yhdistetyt kaupunki-piirikunnat kuuluvat muodollisesti siihen piirikuntaan, jonka kanssa niillä on yhdistetty hallinto.
Korsikan ralli 1994

Korsikan ralli 1994 (viralliselta nimeltään "38. Tour de Corse - Rallye de France") oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1994. Kilpailu järjestettiin 5.–7. toukokuuta 1994. Kilpailu oli kauden neljäs ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . 
Kilpailuun ilmoittautui 92 autokuntaa, joista 84 lähti kilpailuun ja 43 pääsi maaliin.
Sanremon ralli 1994

Sanremon ralli 1994 (viralliselta nimeltään "36. Rallye San Remo - Rallye d'Italia") oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1994. Kilpailu järjestettiin 9.–12. lokakuuta 1994. Kilpailu oli kauden toiseksi viimeinen ja erikoiskokeiden yhteispituus oli . 
Kilpailuun ilmoittautui 94 autokuntaa, joista 92 lähti kilpailuun ja 40 pääsi maaliin.
Orrefors

Orrefors on taajama Nybron kunnassa Ruotsin Kalmarin läänissä. Noin 750 asukkaan taajama on tunnettu lasitehtaastaan, jonka alku oli vuonna 1726 perustetussa rautaruukissa. Palkituista taidelasituotteista tunnettu Orreforsin lasitehdas suljettiin vuonna 2012. Paikkakunnalla toimi vuosina 1979–2014 myös lasialan ammattioppilaitos Riksglasskolan. 1950-luvun lopulla avattu tehtaan lasimuseo on yhä avoinna kesäisin. Orreforsissa on myös sahalaitos, hotelli, pari retkeilymajaa ja leirintäalue.
Arne Ekeland

Arne Ekeland (14. elokuuta 1908 Eidsvoll, Norja – 28. helmikuuta 1994 Eidsvoll, Norja) oli norjalainen taidemaalari. Hän oli pitkälti itseoppinut lukuun ottamatta lyhyttä jaksoa 1920-luvulla, jolloin hän oli Axel Revoldin opissa. Ekelandin tyyli sai vaikutteita kubismista, ekspressionismista, surrealismista ja alkuperäiskansojen taiteesta. Ekeland oli vakaumuksellinen kommunisti, ja matkat Neuvostoliittoon ja Kiinaan saivat hänet siirtymään lähemmäs realistista ilmaisua.
Leagues Cup 2023

Leagues Cup 2023 oli kolmas Leagues Cup, kansainvälinen seurajalkapalloturnaus Major League Soccerin (MLS) ja Liga MX:n välillä. Se pidettiin 21. heinäkuuta – 19. elokuuta 2023, ja kaikki 77 ottelua pidettiin joko Yhdysvalloissa tai Kanadassa. Turnauksen järjestivät MLS ja Meksikon jalkapalloliitto, ja sen hyväksyi CONCACAF, urheilun mannermainen hallintoelin Pohjois-Amerikassa.
Inter Miami CF voitti turnauksen voitettuaan Nashville SC:n rangaistuspotkukilpailussa finaalissa Geodis Parkissa Nashvillessä, Tennesseessä. Miamin Lionel Messi oli paras maalintekijä ja palkittiin Leagues Cupin parhaana pelaajana.
Ensimmäistä kertaa kilpailun historiassa kaikki MLS- ja Liga MX -joukkueet (yhteensä 47) kilpailivat turnauksessa, ja molemmat liigat pitivät tauon omilla kausillaan osallistuakseen. Lisäksi Leagues Cupin finalistit ja kolmanneksi sijoittunut joukkue ansaitsivat paikat vuoden 2024 CONCACAF Champions Cupiin, jonka voittaja Inter Miami etenee automaattisesti kyseisen turnauksen 16. kierrokselle.
Formaatti.
Vuoden 2023 Leagues Cup oli ensimmäinen painos, johon kaikki MLS- ja Liga MX -joukkueet osallistuivat. MLS Cupin 2022 voittajat (Los Angeles FC) ja vuoden 2022 Clausuran tai vuoden 2022 Aperturan mestarit, joilla on korkeimmat kokonaispisteet vuodelta 2022 (Pachuca), pääsivät automaattisesti 32 parhaan joukkoon. Loput 45 joukkuetta sijoitettiin 15 kolmen joukkueen lohkoon.
Lohkovaiheessa joukkueet pelasivat yhden ottelun kutakin lohkonsa joukkuetta vastaan. Sääntövoitot olivat kolmen pisteen arvoisia ja säännöstelytappiot nolla pistettä. 90 minuutin jälkeen tasan pelatut ottelut etenivät rangaistuspotkukilpailuun, jossa voittaja ansaitsi kaksi pistettä ja häviäjä yhden. Kaikki ottelut pelattiin joko Yhdysvalloissa tai Kanadassa, MLS-joukkueet pelasivat kotona ja Ligan sisäiset MX-ottelut MLS-areenoilla alueesta riippuen. Ottelut, joita huono sää, mukaan lukien ukkosmyrskyt, häiritsivät, viivästyivät tai siirrettiin toiseen päivämäärään jatkaakseen niitä työnseisauksen aikaan.
Joukkueet ja Lohkojako.
Kilpailussa olivat mukana kaikki 47 seuraa kahdesta liigasta: 29 MLS:stä ja 18 Liga MX:stä. joukkueet asetettiin paremmuusjärjestykseen liigan mukaan MLS:n vuoden 2022 Supporters' Shield -sarjataulukon ja Liga MX:n vuoden 2022 koontitaulukon avulla. Kunkin liigan 15 parasta jäljellä olevaa joukkuetta sijoitettiin lohkoihin sijoituksen perusteella ja päinvastaisessa järjestyksessä (esimerkiksi 2. sijalla oleva MLS-seura arvottiin 16. sijalla olevaa Liga MX -seuraa vastaan). Loput joukkueet (13 MLS ja 2 Liga MX) arvottiin ryhmiin ja jaettiin maantieteellisiin alueisiin. Jokaisen ryhmän kaksi ensimmäistä joukkuetta kylvettiin. Kolmas joukkue oli lähin maantieteellisesti sijoitettu sijoittamaton joukkue kahdelle muulle joukkueelle.
MLS (2022 Supporters' Shield -taulukko) Liga MX (vuoden 2022 koostetaulukko)
Kuohun Veto

Kuohun Veto on vuonna 1946 perustettu urheiluseura, joka toimii Kuohun kylässä, Jyväskylän länsireunalla. Seuran virallinen nimi on Voimistelu- ja Urheiluseura Kuohun Veto ry. Seura kuului alun perin Työväen urheiluliittoon.
Nykyisin seura ei enää osallistua kilpailutoimintaan, vaan keskittyy tarjoamaan jäsenilleen liikuntamahdollisuuksia. Lajeina tarjolla mm. futsal, jalkapallo, beach volley, kahvakuula ja jooga .
Seuran historiassa lajeina ovat olleet mm. hiihto, yleisurheilu, pesäpallo, kaukalopallo, voimistelu ja nyrkkeily. Näistä menestynein Veto on ollut pesäpallossa, jossa sen suurimat menestykset saavutettiin 1960-luvulla. Tällöin mm Veto menestyi hyvin -kisoissa sijoittuen neljänneksi. Tämän kauden menestyneimpiä pelaajia oli mm. Vedon oma kasvatti Raimo Pasanen.
Täpläkorvakyyhky

Täpläkorvakyyhky ("Zenaida auriculata") on vaikertajakyyhkyjen sukuun kuuluva kyyhkylintu. 
Täpläkorvakyyhky on 22–28 cm pitkä, siipien kärkiväli 13.5–16.3 cm. Painoa sillä on 120–180 grammaa. Yleisväri on harmahtava, vatsapuolelta vaalean punertava. Silmän takana korva-aukon alapuolella on musta täplä.
Täpläkorvakyyhkyä tavataan laajoilla alueilla Etelä-Amerikassa. Täpläkorvakyyhky elää kuivilla pensaikko- ja ruohikkoalueilla ja pesii tiheiköissä. Se on yleinen asutuksen keskellä ja villapelloilla. Se on hyötynyt ihmisen aiheuttamasta elinympäristöjen muutoksesta, ja nykyisin sitä pidetään maanviljelyksen haittalintuna.
Heli Mäenpää

Heli Mäenpää (s. 1969) on suomalainen tietokirjailija sekä markkinoinnin, viestinnän ja kulttuurin ammattilainen. Loppuvuodesta 2019 Mäenpää muutti Helsingin Kalliosta Lahnajärvelle perustaakseen saattokodin sairaille ja vanhoille rescuekoirille. Hän otti kotiinsa sellaisia koiria, joita muut eivät halua. Vuonna 2024 Mäenpään luona asui kahdeksan rescuekoiraa. Hänellä oli myös kaksi rescuekissaa, jotka saattoivat tottua rauhassa kotielämään ennen omia kotejaan. 
Mäenpää perusti hylättyjen koirien vanhain- ja saattohoitokotia varten Stray Dog Cabaret -yhdistyksen. Vuonna 2022 julkaistuun "Etsii omaa ihmistä: 25 tarinaa rescuekoirista" -kirjaan Mäenpää on koonnut tarinoita Suomesta kodin löytäneistä rescuekoirista ja ohjeet koirien adoptointiin.
Mäenpää on puhunut maalle muuttamisen hyvistä puolista. Hän on lanseerannut yhdessä Pauliina Seppälän ja Sirkku Varjosen kanssa termin "citymaalaisuus", joka kuvaa yleistyvää monipaikka-asumista. "Citymaalainen" asuu siis sekä maalla että kaupungissa.
Ibadanin metsän kauhujen talo

Ibadanin metsän kauhujen talo oli Nigeriassa Ibadanin kaupungin alueella Sokan metsässä sijainnut talo, jossa epäillään tapahtuneen laajoja joukkosurmia ja ihmisoikeusrikkomuksia maaliskuussa 2014. Paikallisten asukkaiden mukaan talossa harjoitettiin uskonnollisia rituaaleja, joita varten rikolliset ryöstivät kaupungilta kansalaisia. 
Myöhemmin poliisi ilmoitti pidättäneensä alueelta kuusi henkilöä, joista viisi oli turvamiehiä. 
Löytäminen ja pelastaminen.
Talo löydettiin, kun eräät nuoret miehet kuulivat jonkun huutavan apua metsässä. Metsästä talon lähistöltä löytyi yli 20 mädäntynyttä ihmisen ruumista ja satoja kalloja. Rakennuksen sisältä löytyi kahlittuja ja nääntyneitä ihmisiä sekä uhreilta takavarikoituja vaatteita, kenkiä ja kaulakoruja. Talosta pelastettiin kahdeksan ihmistä. 
Uhrien lausunnot.
Eräs uhri kertoi, että hänet oli kaapattu neljä kuukautta aiemmin keskeltä Ibadanin kaupunkia. Hän oli istumassa työpäivänsä jälkeen, kun kaksi tuntematonta miestä pakotti hänet autoon. Seuraavassa muistikuvasssaan uhri oli kahlittuna ja aliravittuna.
Muiden uhrien mukaan heidät pakotettiin syömään garriin sekoitettua ulostetta. Jotkut sanovat, että heistä tuli kannibaaleja ja heidän oli syötävä kuolleita tovereitaan. Jotkut siepatuista naisista raiskattiin, ja he synnyttivät lapsen, jonka sotilaat sitten tappoivat. Selvinneiden uhrien oli käytävä läpi täydellinen kuntoutus, jotta he omaksuivat uudelleen elämisen perustaidot.
Kristinusko Kentuckyssa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Kentuckyn osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Kentuckyn suurin uskonto. 76 prosenttia Kentuckyn väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 49 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 11 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 5 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 10 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Molempiin kuuluu alle prosentti väestöstä.
Kristinusko Louisianassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Louisianan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Louisianan suurin uskonto. 84 prosenttia Louisianan väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 27 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 8 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 22 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 26 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Molempiin kuuluu noin prosentti väestöstä.
Historia.
Louisiana joutui ensin Ranskan haltuun vusoina 1699–1766 ja myöhemmin Espanjalle 1766–1803. Tänän aikana katoliset papit vaikuttivat osavaltiossa.
Kristinusko Länsi-Virginiassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Länsi-Virginian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Länsi-Virginian suurin uskonto. 78 prosenttia Länsi-Virginian väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 39 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 29 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 2 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 6 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Mormoneihin kuuluu 2 prosenttia väestöstä ja Jehovan todistajiin alle prosentti väestöstä.
Kristinusko Mainessa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Mainen osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Mainen suurin uskonto. 60 prosenttia Mainen väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 14 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 21 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 2 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 21 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Mormoneihin kuuluu 2 prosenttia väestöstä ja Jehovan todistajiin alle prosentti väestöstä.
Historia.
Ranskalaiset nousivat 1604 maihin nykyisen Mainen alueella. Munkit aloittivat samana vuonna lähetystyön alkuperäisväestön parissa.
Kristinusko Marylandissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Marylandin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Marylandin suurin uskonto. 69 prosenttia Marylandin väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 18 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 18 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 16 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 15 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Molempiin kuuluu noin prosentti väestöstä.
Historia.
Siirtokunta-aika (1632–1789).
Marylandin siirtokunnassa painoivat Englannissa konfessionalismin kaudella vallinneet uskonnolliset vastakohtaisuudet. Kaarle I lahjoitti siirtokunnan ensimmäiselle Balitimoren lordille, joka oli äskettäisin kääntynyt katolisuuteen. Maryland oli tarkoitus järjestää pakopaikaksi vainotuille katolilaisille. Kun siirtokuntaa alettiin asuttaa, papeiksi tuotiin jesuiittoja. Siirtokunta nimetttiin Pyhän Neitsyen mukaisesti.
Siirtokunnassa noudatettiin suvaitsevaisuutta. Suurmaanomistajat rakennuttivat kappeleita ja luovuttivat niitä sekä katolilaisten että protestanttien käyttöön. Uudisasukkaat olivat pääosin protestantteja, jotka paheksuivat jesuiittojen toimintaa. Kun Englannissa puheksi sisällissota kuningasta vastaan, myös Marylandin uudisasukkaat nousivat kapinaan. Emämaassa parlamentti sai voiton kuninkaasta, joten Marylandin kuvernöörin tuli hankkia siirtokunnan suostumus suvaitsevaisusulakiin. Suvaitsevaisuuslaissa myönnettiin jumalanpalvelusvapaus kaikille kristillisiin kirkkokuntiin kuuluville ja lahkonimien käyttämisestä pilkkanimenä rangaistiin.
Vihamielisyys englantilaisten siirtomaiden ja katolisten Ranskan ja Espanjan siirtokuntien välillä kärjistyi 1600-luvun puolivälissä. Marylandissa tilanne pysyi kuitenkin melko rauhallisena, sillä alueella eli vain pieni määrä katolisia.
Kristinusko Massachusettsissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Massachusettsin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Massachusettsin suurin uskonto. 58 prosenttia Massachusettsin väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on katolisuus: katoliseen kirkkoon kuuluu 34 prosenttia väestöstä.
Toiseksi suurin suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 9 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 10 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 2 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Molempiin kuuluu noin prosentti väestöstä.
Historia.
Siirtokunta-kausi (1620–1729).
Etelä-Englannista lähtöisin olevat kalvinistiset pyhiinvaeltajaisät olivat muodostaneet valtiokirkosta erillisen seurakunnan. Separatistiseurakunta saapui Massachusettsiin Hollannista. Alun perin seurakunnan tuli asettua Virginiaan, mutta huonon ohjauksen vuoksi he asettuivat maihin toisaalla. Tähän uuteen paikkaan he perustivat Plymouthin vuonna 1620.
Pyhiinvaeltajaisien tärkein vaikutin oli uskonnollinen. Uskonnollisuus oli vahva vaikutin myös Mayflowerin kajuutassa solmitulle sopimukselle, joka oli ensimmäinen askel kohti demokraattista perustuslakia. Uusi seurakunta oli organisaatioltaan demokraattinen ja peruspiirteenä siinä erotettiin kirkko ja valtio toisistaan. Kolmas peruspiirre oli, että kristillinen usko tehtiin siirtokunnan keskipisteeksi. Kun ensimmäinen sato korjattiin uudessa siirtokunnassa, kokoonnuttiin viettämään kiitospäivää.
Puritaaninen separatismi vaitui kansalliseksi kristilliseksi yhteiskuntaihanteeksi toisen puritaaniryhmän vaikutuksesta. Se oli katsomukseltaan puritaanis-kansalliskirkollinen. Nämä puritaanit edustivat läpileikkausta englantilaisesta keskiluokkaisesta yhteiskunnasta. Uskonnollinen motivaatio oli mukana myös heidän uudisasutustoiminnassa. 
Puritaanis-kansalliskirkolliset seurasivat, Virginiasta poiketen, Plymouthin pyhiinvaeltajaisiä ja tekivät itsensä kirkollisesti omavaraisiksi. Uudisasukkaiden mukana oli Cambridgen yliopistossa koulutettuja pappeja ja kalvinilaisuuden intellektuaalinen perintö. Tässä tarkoituksessa perustettiin siirtolaispapin mukaan nimetty Harvardin yliopisto vuonna 1636, josta tuli uuden kansakunnan yliopistolaitoksen perusmalli. 
Vihamielisyys englantilaisten siirtomaiden ja katolisten Ranskan ja Espanjan siirtokuntien välillä kärjistyi aikakautena. Vuonna 1647 Massachusettsissa säädettiin laki, jossa kaikkia katolisia pappeja uhattiin kuolemalla. Protestanttien aikomuksena oli perustaa Uuteen maailmaan kristillinen seurakunta ja asukkaat olivat hyvin perehtyneitä kirkkojensa oppiin. 1700-luvun alussa jyrkät kalvinistit menettivät kuitenkin erikoisasemansa. Vapaamieliset kristityt saivat johtoonsa Harvardin yliopiston.
Kristinusko Michiganissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Michiganin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Michiganin suurin uskonto. 70 prosenttia Michiganin väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 25 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 18 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 8 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 18 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Molempiin kuuluu noin prosentti väestöstä.
Kristinusko Minnesotassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Minnesotan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Minnesotan suurin uskonto. 74 prosenttia Minnesotan väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 19 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 29 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 2 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 22 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Molempiin kuuluu noin prosentti väestöstä.
Kristinusko Mississippissä

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Mississippin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Mississippin suurin uskonto. 83 prosenttia Mississippin väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 41 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 12 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 24 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 4 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Molempiin kuuluu noin prosentti väestöstä.
Kristinusko Missourissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Missourin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Missourin suurin uskonto. 77 prosenttia Missourin väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 36 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 16 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 6 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 16 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Molempiin kuuluu noin prosentti väestöstä.
Kristinusko Montanassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Montanan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Montanan suurin uskonto. 65 prosenttia Montanan väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 28 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 14 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu alle prosentti väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 17 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Mormoneihin kuuluu 4 prosenttia väestöstä ja Jehovan todistajiin noin prosentti väestöstä.
Kristinusko Nebraskassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Nebraskan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Nebraskan suurin uskonto. 75 prosenttia Nebraskan väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 25 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 24 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 2 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 23 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Molempiin kuuluu noin prosentti väestöstä.
Kristinusko Nevadassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Nevadan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Nevadan suurin uskonto. 66 prosenttia Nevadan väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 20 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 10 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 5 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 25 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Mormoneihin kuuluu 4 prosenttia väestöstä ja Jehovan todistajiin noin prosentti väestöstä.
Kristinusko New Hampshiressa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta New Hampshiren osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on New Hampshiren suurin uskonto. 59 prosenttia New Hampshiren väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 13 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 16 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 1 prosentti väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 26 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Mormoneihin kuuluu noin prosentti väestöstä ja Jehovan todistajiin 2 prosenttia väestöstä.
Kristinusko New Jerseyssä

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta New Jerseyn osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on New Jerseyn suurin uskonto. 67 prosenttia New Jerseyn väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on katolisuus: katoliseen kirkkoon kuuluu 34 prosenttia väestöstä.
Toiseksi suurin suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 13 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 12 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 6 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Molempiin kuuluu noin prosentti väestöstä.
Historia.
Siirtokunta-aika.
Vihamielisyys englantilaisten siirtomaiden ja katolisten Ranskan ja Espanjan siirtokuntien välillä kärjistyi 1600-luvun puolivälissä. New Jerseyssä tilanne pysyi kuitenkin melko rauhallisena, sillä alueella eli vain pieni määrä katolisia.
Kristinusko New Mexicossa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta New Mexicon osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on New Mexicon suurin uskonto. 75 prosenttia New Mexicon väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 23 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 14 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu noin prosentti väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 34 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Mormoneihin kuuluu 2 prosenttia väestöstä ja Jehovan todistajiin kuuluu noin prosentti väestöstä.
Kristinusko New Yorkissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on New Yorkin suurin uskonto. 60 prosenttia New Yorkin väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on katolisuus: katoliseen kirkkoon kuuluu 31 prosenttia väestöstä.
Toiseksi suurin suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 10 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 11 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 5 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Molempiin kuuluu noin prosentti väestöstä.
Historia.
Siirtokunta-aika (1609–1789).
New York osavaltio oli alun perin protestanttisen Hollannin perustama siirtokunta. Vuosina 1609–1664 New Yorkin alueella vaikutti Uudet Alankomaat, joka sittemmin joutui Englannille. Siirtokuntaan oli jo asettunut protestantteja ja kirkkotyyppi oli muu kuin englantilainen. New Yorkin hollantilainen refromoitu kirkko kuului reformoidun kirkon Amsterdamin piiriin. Vuonna 1700 sillä oli 29 seurakuntaa kun Englannin kirkolla oli ainoastaan yksi.
Vihamielisyys englantilaisten siirtomaiden ja katolisten Ranskan ja Espanjan siirtokuntien välillä kärjistyi 1600-luvun puolivälissä. New Yorkissa tilanne pysyi kuitenkin melko rauhallisena, sillä alueella eli vain pieni määrä katolisia. Protestanttisen kulttuuri yleiset periaatteet ja eettinen perusta omaksuttiin laajalti ja vältettiin klerikalismille ja antiklerikalismille tyypillisiä ennakkoluuloja ja ristiritoja. Yksityiset ihmiset alkoivat ajaa uskonnonvapautta. Long Islandin päätöksessä säädettiin, ettei ketään saanut häiritä tai vahingoittaa uskonnollisen vakaumuksen takia tai asettaa sitä kyseenalaiseksi.
Kristinusko Ohiossa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Ohion osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Ohion suurin uskonto. 73 prosenttia Ohion väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 29 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 17 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 7 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 18 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Näihin liikkeisiin kuuluu molempiin noin prosentti väestöstä.
Kristinusko Oklahomassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Oklahoman osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Oklahoman suurin uskonto. 79 prosenttia Oklahoman väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 47 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 18 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 4 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 8 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Näihin liikkeisiin kuuluu molempiin noin prosentti väestöstä.
Kristinusko Oregonissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Oregonin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Oregonin suurin uskonto. 61 prosenttia Oregonin väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 29 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 13 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu noin prosentti väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 12 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Mormoneihin kuuluu 4 prosenttia väestöstä ja Jehovan todistajiin alle prosentti väestöstä.
Kristinusko Pennsylvaniassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Pennsylvanian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Pennsylvanian suurin uskonto. 73 prosenttia Pennsylvanian väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 19 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 23 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 5 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 24 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Molempiin liikkeisiin kuuluu noin prosentti väestöstä.
Historia.
Siirtokunta-aika (1682–1789).
Kveekari William Penn sai Kaarle II:lta luvan siirtokunnan perustamiseen ja uskonnonvapausperiaatteiden soveltamiseen Pennsylvaniassa. Penn hankki siirtolaisia Ludvig XIV:n uskonvainojen koettelmilta Reinin ranta-alueilta. Pennsylvaniaan muutti mennoniittoja ja baptisteja, jotka olivat eläneet maan alla uskonpuhdistuksen ajasta lähtien. Myös Pfalzin ja Sveitsin reformoituja sekä Ranskan hugenotteja siirtyi Pennsylvanian uskonvapauden suojaan. Siirtokunnan perustuslain mukaan valtion perusta on uskonnollinen, ja se on syntynyt sopimuksesta. Jokaiselle ihmisille myönnettin uskon- ja jumlalanpalvelusvapaus. Kristityn vapautta ei kuitenkaan tullut käyttää hillittömään elämään tai kevytmielisiin puheisiin uskonnosta.
Vihamielisyys englantilaisten siirtomaiden ja katolisten Ranskan ja Espanjan siirtokuntien välillä kärjistyi 1600-luvun puolivälissä. Pennsylvaniassa tilanne pysyi kuitenkin melko rauhallisena, sillä alueella eli vain pieni määrä katolisia.
Saksan luterilaisia saapui Pennsylvaniaan erityisesti vuosina 1735–1745. Vuonna 1750 heitä oli 40 000. Luterilaisten hurskaudentyyppi oli pietistinen ja seurakuntakokouksen mutona konventikkeli. Vuonna 1741 Nikolaus Ludwig von Zinzendorf oli saapunut Pennsylvaniaan ja yritti ekumeenisen kirkkonäkemyksensä mukaisesti yhdistää saksalaisten refromoidut, hernnhutilaiset ja luterilaiset seurakunnat yhdeksi kirkoksi Philadelphiassa. Yritys epäonnistui, mutta hallelaisen pietismin johtajat saivat siitä ratkaisevan herätteen suojella luterilaisten pietistien perimää hurskaudenmuotoa.
Kristinusko Pohjois-Carolinassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Pohjois-Carolinan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Pohjois-Carolinan suurin uskonto. 77 prosenttia Pohjois-Carolinan väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 35 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 19 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 12 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 9 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Molempiin liikkeisiin kuuluu noin prosentti väestöstä.
Historia.
Siirtokunta-kausi (1663–1729).
Kuningas Kaarle II lahjoitti Carolinan siirtokunnan englantilaisille magnaateille. Nämä toivat siirtokuntaansa sekä Englannin kirkon, että suvaitsevaisuuden kannustaakseen kauppaa ja maan asuttamista. Siirtokunnan perustuslaissa (1669) määrätttiin, että seitsemän henkeä voi anoa lupaa seurakunnan perustamiseen.
Kristinusko Pohjois-Dakotassa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Pohjois-Dakotan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Pohjois-Dakotan suurin uskonto. 77 prosenttia Pohjois-Dakotan väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 22 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 28 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu noin prosentti väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 26 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Molempiin liikkeisiin kuuluu alle prosentti väestöstä.
Kristinusko Rhode Islandilla

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Rhode Islandin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Rhode Islandin suurin uskonto. 75 prosenttia Rhode Islandin väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on katolisuus: katoliseen kirkkoon kuuluu 42 prosenttia väestöstä.
Toiseksi suurin suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 14 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 14 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 2 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Mormoneihin kuuluu noin prosentti väestöstä ja Jehovan todistajiin 2 prosenttia väestöstä.
Historia.
Siirtokunta-aika (1636–1789).
Roger Williams sai John Miltonin vaikutusvallan ansiosta parlamentin lupakirjan siirtokunnalleen Rhode Islandille. Rhode Island oli ensimmäinen demokraattisille periaatteille rakentuva siirtokunta. Siirtokunta sai itse oikeuden päättää hallitusmudoosta, jota se piti parhaana. Williams sovelsi Rhode Islandilla käytäntöön periaatteensa valtion ja kirkon erosta ja separatistis-kongregationalistisen kalvinilaisen kirkkonäkemyksensä. Kirkon oli asetettava jäsenilleen korkeita vaatimuksia voidakseen olla kirkko ja vain uudestisyntyneet voivat kuulua seurakuntaan.
Protestanttisen kulttuuri yleiset periaatteet ja eettinen perusta omaksuttiin laajalti ja vältettiin klerikalismille ja antiklerikalismille tyypillisiä ennakkoluuloja ja ristiritoja. Yksityiset ihmiset alkoivat ajaa uskonnonvapautta. Rhode Islandin päätöksessä säädettiin, ettei ketään saanut häiritä tai vahingoittaa uskonnollisen vakaumuksen takia tai asettaa sitä kyseenalaiseksi.
Siirtokunnan uskonnonvapauspoliitikan seurauksena ne, jotka eivät voineet uskonsa takia asettua toisiin siirtokuntiin, tulivat suurin joukoin Rhode Islandiin. Baptistit tulivat siirtokunnan enemmistöksi, kunnes johto siirtyi 1680-luvulla kveekareille. Toiset siirtokunnat suhtautuivat Rhode Islandin kokeiluun epäluuloisesti ja sai vasta 1800-luvun alkupuolella muiden täyden hyväksynnän.
Kristinusko Texasissa

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Texasin suurin uskonto. 77 prosenttia Texasin väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 31 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 13 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 6 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 23 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Molempiin liikkeisiin kuuluu noin prosentti väestöstä.
Kristinusko Tennesseessä

Tämä artikkeli kertoo kristinuskosta Tennesseen osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2014 väestötutkimuksen mukaan kristinusko on Tennesseen suurin uskonto. 81 prosenttia Tennesseen väestöstä kuuluu kristillisiin kirkkoihin.
Tunnustuskunnat.
Väestötutkimuksen mukaan suurin kristinuskon suuntaus on protestantismi: evankelista protestantismia tunnustaa 52 prosenttia väestöstä. Päälinjan protestantismia tunnustaa 13 prosenttia väestöstä. Mustaan kirkkoon kuuluu 8 prosenttia väestöstä.
Katoliseen kirkkoon kuuluu 6 prosenttia väestöstä.
Yhdysvalloissa kristillisiin kirkkoihin lasketaan kuuluvaksi myös mormonit ja Jehovan todistajat. Molempiin liikkeisiin kuuluu noin prosentti väestöstä.