tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
152830 Dinkinesh

152830 Dinkinesh (1999 VD57) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,95 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,44 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella läpimitaltaan todennäköisesti – .
Asteroidilla on vuonna 2023 löydetty kiertolainen Selam, joka löydettiin Lucy-luotaimella tehdyillä havainnoilla.
Dinkinesh ei kuulu virallisesti mihinkään asteroidiryhmään, mutta sen kiertoradan ominaisuudet vastaavat läheisesti 8 Floran kiertoradan ominaisuuksia.
52246 Donaldjohanson

52246 Donaldjohanson (1981 EQ5) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,94 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,83 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Nasan avaruusluotain Lucy otti asteroidista kuvia ohilennolla 20. huhtikuuta 2025.
Asteroidi on nimetty yhdysvaltalaisen paleoantropologi Donald Carl Johansonin (s. 1943) mukaan. Johanson löysi Lucy-nimellä tunnetun ihmisen esi-isän luurangon. Asteroidi nimettiin kun se valittiin kohteeksi Lucy-luotaimen lennolle.
52271 Lecorbusier

52271 Lecorbusier (1988 RP3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,12 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,05 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty sveitsiläis-ranskalaisen Le Corbusier'n (1887-1965) mukaan.
52270 Noamchomsky

52270 Noamchomsky (1988 CH5) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,21 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,65 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella läpimitaltaan noin – .
Asteroidi on nimetty professori Noam Chomskyn (s. 1928) mukaan.
3361 Orpheus

3361 Orpheus (1982 HR) on hyvin pieni Maan lähelle tuleva asteroidi, joka luokitellaan Apollo-asteroideihin. Asteroidi on mahdollisesti vaarallinen koska sen kiertorata leikkaa Maan kiertoradan. Asteroidi on lähimmillään Maasta 0,01 astronomisen yksikön päässä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ), jolloin se on lähimmillään Auringosta 0,82 astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään 1,60 astronomisen yksikön päässä. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
6239 Minos

6239 Minos (1989 QF) on pieni Maan lähelle tuleva asteroidi, joka luokitellaan Apollo-asteroideihin. Asteroidi on mahdollisesti vaarallinen koska sen kiertorata leikkaa Maan kiertoradan. Asteroidi on lähimmillään Maasta 0,03 astronomisen yksikön päässä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ), jolloin se on lähimmillään Auringosta 0,68 astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään 1,63 astronomisen yksikön päässä. Asteroidi on kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella läpimitaltaan todennäköisesti – . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
4183 Cuno

4183 Cuno (1959 LM) on keskikokoinen Maan lähelle tuleva asteroidi, joka luokitellaan Apollo-asteroideihin. Asteroidi on mahdollisesti vaarallinen koska sen kiertorata leikkaa Maan kiertoradan. Asteroidi on lähimmillään Maasta 0,03 astronomisen yksikön päässä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ), jolloin se on lähimmillään Auringosta 0,72 astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään 3,24 astronomisen yksikön päässä. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Spektrityypiltään asteroidi on Sq-luokkaa (SMASSII).
548 Kressida

548 Kressida (A904 TF) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,86 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,70 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
589 Croatia

589 Croatia (A906 EC) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 3,01 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,26 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Jouko Kankainen

Jouko Ilpo Kullervo Kankainen (s. 3. kesäkuuta 1941 Jyväskylän maalaiskunta) on suomalainen rakentamistalouden emeritusprofessori.
Jouko Kankainen syntyi Otto Kankaisen ja Aune Packalénin perheeseen. Hän avioitui 1968 Varpu Sinikka Ollilan kanssa. Kankainen tuli ylioppilaaksi Jyväskylän normaalilyseosta 1961 ja valmistui Teknillisestä korkeakoulusta diplomi-insinööriksi 1969 ja tekniikan lisensiaatiksi 1980. Kankainen oli Tie-ja vesirakennushallituksen toimistoinsinööri 1968–1981 ja Teknillisessä korkeakoulussa assistentti ja erikoisopettaja 1971–1980 ja rakentamistalouden vt. apulaisprofessori 1980–1981 ja apulaisprofessori ja professori 1981–2009. Hän on toiminut myös asiantuntijana ja konsulttina. Kankainen on sekä julkaissut tutkimuksia että ollut kirjoittamassa tietoteoksia.
1911 Schubart

1911 Schubart (1973 UD) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää ulommalla Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 3,29 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 4,66 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on . Asteroidin spektrityyppi on P-luokkaa.
1892 Lucienne

1892 Lucienne (1971 SD) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,24 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,68 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
1270 Datura

1270 Datura (1930 YE) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 1,77 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,70 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi kuuluu Datura-ryhmään, jonka arvioidaan olevan hyvin nuori ryhmä. Ryhmä on löydetty vuonna 2005 ja sen iäksi arvioidaan 450 – 600 tuhatta vuotta.
20961 Arkesilaos

20961 Arkesilaos (1973 SS1) on suuri asteroidi, joka jakaa Jupiterin kiertoradan eli luokitellaan Troijalaisiin asteroideihin. Asteroidin kiertoaika Auringon ympäri on noin (), jolloin se on lähimmillään 5,04 astronomisen yksikön päässä Auringosta ja etäisimmillään 5,24 astronomisen yksikön päässä. Asteroidin läpimitta on kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella todennäköisesti – .
14627 Emilkowalski

14627 Emilkowalski (1998 VA) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,21 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 2,99 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidi on nimetty Emil Kowalskin (1918-1994) mukaan.
14163 Johnchapman

14163 Johnchapman (1998 TY20) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,67 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,09 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella läpimitaltaan todennäköisesti – .
Asteroidi on nimetty John Herbert Chapmanin (1921-1979) mukaan. Hänet tunnettiin kanadalaisen avaruusohjelman isänä.
53316 Michielford

53316 Michielford (1999 JY3) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,61 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,15 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty Michiel Fordin (s. 1954) mukaan, joka on saanut Millken-palkinnon.
(53319) 1999 JM8

(53319) 1999 JM8 on keskikokoinen Maan lähelle tuleva asteroidi, joka luokitellaan Apollo-asteroideihin. Asteroidi on mahdollisesti vaarallinen koska sen kiertorata leikkaa Maan kiertoradan. Asteroidi on lähimmillään Maasta 0,03 astronomisen yksikön päässä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ), jolloin se on lähimmillään Auringosta 0,98 astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään 4,47 astronomisen yksikön päässä. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
(52760) 1998 ML14

(52760) 1998 ML14 on keskikokoinen Maan lähelle tuleva asteroidi, joka luokitellaan Apollo-asteroideihin. Asteroidi on mahdollisesti vaarallinen koska sen kiertorata leikkaa Maan kiertoradan. Asteroidi on lähimmillään Maasta 0,02 astronomisen yksikön päässä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ), jolloin se on lähimmillään Auringosta 0,91 astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään 3,91 astronomisen yksikön päässä. Asteroidi on läpimitaltaan noin . Pyörähdysaika akselin ympäri on .
Asteroidia on tutkittu Arecibon ja Goldstonen observatorioissa.
Tomi Wahlstén

Tomi Wahlstén (s. 1972 Lahti) on suomalainen valjasseppä, raviurheilija ja yrittäjä. Hän on RW Valjaat ‑yrityksen vetäjä sekä patentoitujen hevostarvikkeiden kehittäjä.
Tausta ja ura.
Tomi Wahlstén on neljännen polven valjasseppä Lahdesta. Hänen sukunsa valjastyöperinne juontaa juurensa vuoteen 1918. RW Valjaat (RW Harness) -yrityksen perusti hänen isänsä Reijo Wahlstén vuonna 1982. Tomi siirtyi johtamaan perheyritystä vuonna 2005, jatkaen perinteistä käsityötä mutta samalla kehittäen alan teknologiaa ja tuotteita.
Innovaatio ja yritystoiminta.
RW Valjaat toimii Lahdessa, Kujalan kaupunginosassa. Yritys valmistaa käsityönä korkealaatuisia ravihevosvaljaita, joita viedään myös kansainvälisesti. Wahlstén on erityisen tunnettu kehittämästään TWisted 3D ‑valjaasta, joka mahdollistaa luonnollisemman liikeradan ja vähentää hevosen lihasjännitystä juostessa. Tuote on patentoitu vuonna 2018. Vuonna 2025 innovaatio on saanut patentin jo Euroopassa, Australiassa ja Yhdysvalloissa.
Yritys käyttää muun muassa kasviparkittua ruotsalaista Tärnsjön nahkaa ja amerikkalaista BioThane-materiaalia. Tuotteita myydään verkkokaupassa sekä paikan päällä Lahden tehtaalla.
Kilpaurheilu.
Tomi Wahlstén on myös aktiivinen raviurheilun harrastaja. Hän edusti Suomea Prix d’Amérique ‑viikonlopun yhteydessä järjestetyssä kansainvälisessä amatöörilähdössä Pariisin Vincennesin raviradalla tammikuussa 2019.
 Wahlstén sai ensimmäisenä henkilönä Ruotsin ravijärjestön ja Solvallan perustaman innovaatiopalkinnon toukokuussa 2023 Elitloppet-tapahtuman yhteydessä. Palkinto (50 000 kruunua ja kunniakirja) myönnettiin TWisted 3D ‑valjaasta, jonka todettiin edistävän hevosten hyvinvointia ja suoritusta. Palkintoraatiin kuuluivat muun muassa Solvallan urheilujohtaja Anders Malmrot ja tunnetut raviammattilaiset.
Sarakeavaruus

Sarakeavaruus on matriisin sarakkeiden virittämä vektoriavaruuden aliavaruus. Se koostuu kaikista vektoreista, jotka voidaan esittää matriisin sarakkeiden lineaarikombinaatioina. Sarakeavaruus liittyy läheisesti lineaarikuvauksen kuvaan, ja se kertoo, mitkä vektorit voidaan saavuttaa matriisin avulla.
Määritelmä.
Olkoon "A" m×n-matriisi, jonka sarakkeet ovat vektoreita formula_1. Matriisin sarakeavaruus määritellään seuraavasti:
formula_2
Toisin sanoen sarakeavaruus koostuu kaikista vektoreista formula_3, joille matriisiyhtälöllä formula_4 on olemassa ratkaisu.
Esimerkki.
Olkoon
formula_5
Tällöin matriisin sarakkeet ovat vektorit formula_6 ja formula_7. Sarakeavaruus on näiden kahden vektorin virittämä aliavaruus formula_8:
formula_9
Jari Peltomäki (toimittaja)

Jari Peltomäki (s. 2. elokuuta 1970 Ylivieska) on suomalainen journalisti ja yrittäjä, joka työskenteli aiemmin Seiska-lehden ja Katso-lehden vastaavana päätoimittajana. Hän työskenteli Aller Mediassa vuosina 1997–2023 eri tehtävissä, kuten toimittajana, tuottajana, toimituspäällikkönä ja päätoimittajana.
Peltomäki aloitti 2024 Espanjan Aurinkorannikolla päätoimittajana Fuengirola.fi-mediassa ja radio FugeFM:ssä sekä yrittäjänä ja omistajana Centro Finlandiassa, johon kuuluvat matkatoimisto Meriatur.com, FuengirolaOffices ja tapahtumaravintola Kukko.
Peltomäki on työskennellyt aiemmin mediassa muun muassa paikallislehti Pyhäjokiseudussa, kaupunkilehti Raahelaisessa, kaupunkilehti Turkulaisessa ja City-lehdessä sekä Yleisradiossa. Hän on opiskellut viestintää Paasikivi-opistossa Turussa vuosina 1992–1994.
Lisäksi Peltomäki on perustanut tanssi- ja iskelmämusiikkiin erikoistuneen verkkosivusto Tanssiin.fi:n, työskennellyt vaikuttajamarkkinoinnissa sekä tapahtumajärjestäjänä ja juontajana. Televisiossa Peltomäki on juontanut muun muassa Miss XL -finaaleja sekä Johanna Tukiaisen häät TV5:llä vuonna 2011.
Riviavaruus

Riviavaruus on matriisin rivien virittämä vektoriavaruuden aliavaruus. Se koostuu kaikista vektoreista, jotka voidaan esittää matriisin rivien lineaarikombinaatioina. Riviavaruus on keskeinen käsite lineaarialgebrassa, ja se liittyy muun muassa matriisin asteeseen ja nolla-avaruuteen.
Määritelmä.
Olkoon "A" m×n-matriisi, jonka rivit ovat vektoreita formula_1. Tällöin matriisin riviavaruus on joukko
formula_2
eli aliavaruus, joka koostuu kaikista vektoreista, jotka saadaan matriisin rivien lineaarikombinaatioina. 
Esimerkki.
Olkoon
formula_3 
Tällöin rivit ovat formula_4 ja formula_5. Koska toinen rivi on ensimmäisen monikerta, ne ovat lineaarisesti riippuvia. Riviavaruus on yhden vektorin virittämä:
formula_6
Rusoheisi

Rusoheisi ("Viburnum sargentii" 'Onondaga') on heisien sukuun kuuluva laji. Sitä esiintyy luonnonvaraisena Venäjän ja Kiinan itäisimmissä osissa, Sahalilla, Korean niemimaalla ja Japanissa . Luonnossa sitä on tuoreissa ja ravinteikkaissa metsissä. Se on noin 2,5 metriä korkea pensas. Se muistuttaa koiranheittä ("V. opulus"), mutta sen runko on tummempi ja lehdet ovat eri muotoiset ja kukinnot erilaisia. Kukinnoissa on steriilejä laitakukkia. Kasvi kukkii kesäkuulla. Se viihtyy aurinkoisella tai puolivarjoisella kasvupaikalla tuoreessa kasvualustassa. Lehdet ovat aluksi pronssin värisiä, mutta vihertyvät myöhemmin. Syysväritys on tumma purppura. Kukinnot ovat noin 10 cm pituisia, nuput ovat punaruskeita ja kukat ovat valkoisia. Se menestyy vyöhykkeillä I-III, joskus myös vyöhykkeellä IV.
Fipeksidi

Fipeksidi on substituoitu piperatsiini, joka kehitettiin Italiassa vuonna 1983. Sitä käytettiin nootrooppisena lääkkeenä Italiassa ja Ranskassa, pääasiassa seniilien dementiahoidossa, mutta sitä ei enää käytetä yleisesti harvinaisten haittavaikutusten, kuten kuumeen ja hepatiitin, vuoksi. Fipeksidi on toiminnaltaan samankaltainen kuin muut nootrooppiset lääkkeet, kuten pirasetaami, ja sillä on joitakin rakenteellisia yhtäläisyyksiä sentrofenoksiinin kanssa. Fipeksidi toimii vaikuttamalla striataaliseen adenylaattisyklaasin aktiivisuuteen ja dopaminergiseen neurotransmissioon, jonka ajatellaan parantavan kognitiivista suorituskykyä. Kemiallisesti se on para-kloorifenoksiasetaatin ja metyleenidioksibentsyylipiperatsiinin (MDBZP) amidiyhdiste, ja sen on osoitettu metaboloituvan viimeksi mainittuun, jolla on merkittävä rooli sen vaikutuksissa.
Egerin tähdet

Egerin tähdet. Gergely Bornemisszan elämä () on Géza Gárdonyin historiallinen romaani vuodelta 1899.
Romaani on Unkarin kirjallisuuden klassikkoja. Seikkailukas tarina alkaa jo päähenkilön lapsuudesta, mutta huipentuu kuvaukseen Egerin linnan piirityksestä ja puolustustaistelusta, johon myös naiset osallistuvat. Vuonna 1552 osmanien valtakunnan määrältään ylivoimaiset turkkilaiset piirittivät Unkarin pohjoisosassa sijaitsevaa, István Dobón puolustamaa Egeriä, juonen sijoittuen siten Unkarin turkkilaisvalloituksen keskeiseen vaiheeseen Mohácsin taistelun jälkeen. Romaanin pohjalta on tehty Zoltán Várkonyin vuoden 1968 elokuva.
14365 Jeanpaul

14365 Jeanpaul (1988 RZ2) on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,06 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,30 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty kirjailija Jean Paulin (1763-1825) mukaan.
Itä–Länsi-ottelu 2004

Vuoden 2004 Itä–Länsi-ottelu pelattiin Hyvinkäällä Pihkalan pesäpallostadionilla 19.–20. kesäkuuta 2004. Miesten ottelun voitti Idän joukkue jaksoin 2–1 (5–1, 4–5, 1–0) ja naisten ottelun voitti Idän joukkue jaksoin 2–0 (2–0, 8–5).
Miehet.
Miesten ottelun voitti Idän joukkue jaksoin 2–1 (5–1, 4–5, 1–0). Idän joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä kakkosvahti Sami Haapakoski, kakkoskoppari Jarkko Perttula, kolmosvahti Jani Komulainen, kakkospolttaja Jarkko Kokko, lukkari Toni Kohonen kolmospolttaja Mikko Kuosmanen, ykkösvahti Jimi Heikkinen, sieppari Sami Partanen, kolmoskoppari Markku Hylkilä, jokeripelaaja Sami Joukainen, jokeripelaaja Teemu Haataja, jokeripelaaja Tuomas Tervonen ja jokeripelaaja Mikko Lahtinen. 
Lännen joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä sieppari Valtteri Ketonen, kolmospolttaja Teijo Kankaanpää, kolmosvahti Tommi Murto, kakkospolttaja Timo Rautiainen, kakkosvahti Juha Korhonen, kakkoskoppari Antti Kataja-Rahko ykkösvahti Jaakko Antila, lukkari Mikko Röppänen, kolmoskoppari Juha Suorauha, jokeripelaaja Jere Dahlström, jokeripelaaja Antti Piuhola, jokeripelaaja Sami Karjala ja jokeripelaaja Toni Ranta. Kentän parhaana palkittiin Idän kakkosvahti Sami Haapakoski.
Naiset.
Naisten ottelun voitti Idän joukkue jaksoin 2–0 (2–0, 8–5). Idän joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä kolmosvahti Tiina Laaksonen, kolmoskoppari Terhi Rönkä, kakkosvahti Paula Rautiainen, sieppari Kirsi Hänninen, ykkösvahti Katja Saari, kakkoskoppari Mervi Morgan, kolmospolttaja Kirsi Annila, kakkospolttaja Niina Rinkinen, lukkari Kaisa Salmela, jokeripelaaja Henna Salmela, jokeripelaaja Jonna Mäkelä, jokeripelaaja Sonja Koskinen ja jokeripelaaja Maaru Seppä. 
Lännen joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä ykkösvahti Sari Siirola, kakkosvahti Hannamari Laitinen, kolmoskoppari Sari Lemponen, kakkospolttaja Tiia Pöntinen, kakkoskoppari Hanna Mattila, kolmosvahti Satu Yli-Hirvelä, sieppari Johanna Rönkkö, kolmospolttaja Niina Mäkiviita, lukkari Sirpa Pollari, jokeripelaaja Tytti Lamppu-Nurminen, jokeripelaaja Hanna Tuomaala, jokeripelaaja Terhi Laakkonen ja jokeripelaaja Maiju Ketonen. Kentän parhaana palkittiin Idän sieppari Kirsi Hänninen.
14006 Sakamotofumio

14006 Sakamotofumio (1993 SA4) on suuri päävyöhykkeen asteroidi, joka kiertää Marsin ja Jupiterin välisellä vyöhykkeellä. Asteroidi kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 2,23 astronomisen yksikön ja etäisimmillään 3,21 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Asteroidi on läpimitaltaan noin .
Asteroidi on nimetty Fumio Sakamoton (s. 1968) mukaan, joka on Fukuokan tähtitieteellisen seuran jäsen.
Glavlit

Kirjallisuus- ja julkaisuasioiden päävirasto (), lyh. Glavlit () oli Neuvostoliitossa vuosina 1922–1991 toiminut valtion sensuuriviranomainen. Vaikka Neuvostoliitossa oli voimassa painovapaus, valtio varasi itselleen oikeuden estää turvallisuudelle vaarallisten ja valtiolle vihamielisten tietojen ja esitysten julkaisu. Se annettiin ministerineuvoston alaisena toimineen Glavlitin tehtäväksi. Pääasiassa se valvoi painettuja julkaisuja, mutta joskus myös radiota, televisiota, teatteriesityksiä ja elokuvia. Vuoden 1946 jälkeen Glavlitin virallinen nimi vaihtui useita kertoja, mutta lyhenne Glavlit säilyi myös virallisessa käytössä.
Helsinginkadun rautatieasema

 
Helsinginkadun rautatieasema on suunniteltu rautatieliikennepaikka Suomen pääradalla Helsingin ja Pasilan puolivälissä. Se sijoittuisi Helsinginkadun ylittävän rautatiesillan kohdalle kolmen kaupunginosarajan kohtaamispaikkaan; Kallion, Alppiharjun ja Taka-Töölön. Asema mahdollistaisi etenkin näiden kaupunginosien palvelemisen lähijunaliikenteellä.
Asemaa on perusteltu esimerkiksi sillä, että Helsingin päärautatieaseman ja Pasilan välinen noin kolmen kilometrin etäisyys on lähijunaliikenteessä verrattain pitkä. Helsinginkadun asema palvelisi monia kulttuuri- ja turistikohteita, kuten Linnanmäkeä, olympiastadionia ja oopperataloa. Toisaalta ylimääräinen asema hidastaisi junaliikennettä. Helsingin yleiskaavassa ei ole aluevarausta asemalle.
Aseman nimestä ei ole tehty virallista päätöstä, joten siihen on viitattu myös muun muassa Kallion asemana.
Historia.
Eläintarhassa oli paikallisjunaliikenteen seisake vuosina 1886–1918. Seisake sijaitsi suunnilleen nykyisen Vauhtitien ja Tivolitien risteyksessä, ja palveli silloin muun muassa kallioilla sijainnutta Alppilan ravintolaa.
Vuonna 2019 Mikko Särelä ja 23 muuta kaupunginvaltuutettua esittivät aloitteen Helsinginkadun asemasta. Aloite hylättiin, sillä kaupunginhallituksen mukaan kaupunki oli edelleen sitoutunut Pisaradan toteutukseen, joka tekisi asemasta tarpeettoman. Vuonna 2022 Väylävirasto kuitenkin totesi, ettei Pisararataa tarvita, vaan päärautatieaseman ruuhkaa voi purkaa uusimalla junakalustoa ja parantamalla kulunvalvontaa. Helsinginkadun rautatieaseman kustannuksia on kuvailtu hyvin pieniksi verrattuna Pisararataan.
Helsinginkadun asema nousi uudelleen ajankohtaiseksi kaupungin strategialistalla, joka on suunnattu vuosille 2025–2029. Aseman rakentamiseen kaupunki tarvitsee yhteistyötä valtion kanssa.
Tulevaisuus.
Helsingin kaupunginvaltuuston strategiassa 2025-2029 on maininta Eläintarhan asemasta, "Käynnistämme Helsinginkadun lähijunaliikenne-aseman rakentamista koskevat selvitykset ja valmistelun. Näin myös hyödynnämme täysimääräisesti Pasilan ja keskustan välisen kaupunkitilan potentiaalia.".
Trilogia (Sienkiewicz)

Henryk Sienkiewiczin trilogiaksi nimitetään kolmea historiallista romaania, jotka kertovat Puola-Liettuan suurvalta-ajan romanttisesta, mutta sotaisasta 1600-luvusta. Trilogia kuuluu Puolan kirjallisuuden klassikkoihin.
Elokuvat.
Trilogia tunnetaan myös Jerzy Hoffmanin elokuvina. Vedenpaisumusta (1974) pidetään hänen mestariteoksenaan. Sarjan viimeinen, Tulella ja miekalla valmistui vuonna 1999, ja sen naispääosaa näytteli Izabella Scorupco. Tulella ja miekalla tunnetaan myös italialaisena Fernando Cerchion filmatisointina Col ferro e col fuoco (1962).
Prahan kaupunginhallitus

Prahan kaupunginhallitus (tšekiksi "Rada hlavního města Prahy") on Tšekin pääkaupunki Prahan kaupunginvaltuuston toimeenpaneva elin.
Koostumus ja tehtävät.
Prahan kaupunginhallitus on 11 jäseninen elin, jonka valitsee Prahan kaupunginvaltuusto. Hallituksen pitää nauttia kaupunginvaltuuston luottamusta. Kaupunginhallitus vastaa Prahan kaupungin johtamisesta ja sen toiminnan valvomisesta. Tämä tapahtuu muun muassa budjettitoimenpiteiden toimeenpanolla kaupunginvaltuuston päätösten mukaisesti, kaupunginvaltuuston valiokuntien perustamisella sekä lakkauttamisella ja Prahan eri hallintotasojen ehdotusten ja kommenttien käsittelyllä ja ratkaisemisella.
Hallitus kaudella 2022–2026.
Vuoden 2022 kunnallisvaalien jälkeen Prahan kaupunginhallitusta on johtanut pormestari Bohuslav Svoboda. Koko hallituksen jäsenet ovat:
Lähde:
Faldsled

Faldsled on taajama Faaborg-Midtfynin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 485 asukasta vuoden 2025 alussa.
Ferritslev

Ferritslev on taajama Faaborg-Midtfynin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 1 043 asukasta vuoden 2025 alussa.
Liévin

Liévin on kunta Pohjois-Ranskassa Pas-de-Calais'n departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin neljä kilometriä Lensin kaupungista länteen.
Historia.
Vanha Liévin-en-Artois'n kylä rakennettiin 1000-luvulla rakennetun luostarin ja sen kirkon ympärille. Se oli useiden vuosisatojen ajan tärkeä maaseutumarkkinakaupunki. 1100- ja 1500-lukujen välillä Artois'n kreivikunta kuului vuorotellen Burgundin herttuoille ja Espanjan Habsburgeille, ennen kuin se liitettiin Ranskaan kolmikymmenvuotisen sodan jälkeen 1600-luvulla. Seudulta löydetyn hiilikentän ansiosta 1900-luvun vaihteessa kaupunkiin rakennettiin kaivoskyliä sekä hiiltä käyttäviä teollisuuslaitoksia. Vuonna 1850 kunnan väkiluku oli 1 400, ja se kasvoi nopeasti siten, että vuonna 1914 se oli jo 26 000. Ensimmäisessä maailmansodassa kaupunki tuhoutui kokonaan. Sodan aikana purettu Saint-Martinin kirkko rakennettiin uudelleen vuonna 1927 alkuperäiselle paikalleen, toisin kuin muu kaupunki, joka rakennettiin kokonaan uudelleen.
Urheilu.
Liévinissä sijaitsee sisäurheiluhalli Arena Stade Couvert. Halli on 34 000 m² monikäyttöareena. Sen yleisökapasiteetti on konserteissa 14 000 istumapaikkaa, ja urheilutapahtumissa, kuten yleisurheilukilpailuissa, 6 000 istumapaikkaa.
Gislev

Gislev on taajama Faaborg-Midtfynin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 1 238 asukasta vuoden 2025 alussa.
Heden

Heden on taajama Faaborg-Midtfynin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 218 asukasta vuoden 2025 alussa.
Horne (Faaborg-Midtfyn)

Horne on taajama Faaborg-Midtfynin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 837 asukasta vuoden 2025 alussa.
Håstrup

Håstrup on taajama Faaborg-Midtfynin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 331 asukasta vuoden 2025 alussa.
Oskar Fried

Oskar Fried (1. elokuuta 1871 Berliini – 5. heinäkuuta 1941) oli saksalainen, myöhemmin Neuvostoliittoon muuttanut kapellimestari ja säveltäjä.
Fried lähti vuonna 1889 Frankfurtiin ja sai siellä käyrätorvensoittajan paikan oopperaorkesterista. Hänellä ei ollut tätä ennen muodollista musiikkikoulutusta, mutta hän sai sävellyksessä ohjausta Engelbert Humperdinckiltä. Vuonna 1904 Karl Muckin johtamat Berliinin filharmonikot ja Wagnervereinin kuoro kantaesittivät Friedin teoksen "Das trunkene Lied". Fried keskittyi säveltäjänä varsinkin yksinlauluihin. Vuonna 1904 hän teki kapellimestaridebyyttinsä Gustav Mahlerin alaisuudessa. Fried nimitettiin vuonna 1907 Gesellschaft der Musikfreunden kapellimestariksi. Hän luopui säveltämisestä vuonna 1913 omistautuakseen kokonaan työlle kapellimestarina.
Kapellimestarina Fried tuli tunnetuksi varsinkin Gustav Mahlerin teosten esitysten johtamisesta. Hän oli yksi harvoista aikansa kapellimestareista, jotka sisällyttivät kaikki Mahlerin loppuun saatetut sinfoniat ohjelmistoonsa. Fried esitti myös muiden muassa Claude Debussyn, Jean Sibeliuksen, Frederick Deliuksen, Richard Straussin, Igor Stravinskyn ja Aleksandr Skrjabinin teoksia. Natsien valtaannousun jälkeen vuonna 1934 Fried muutti Neuvostoliittoon, jossa hänet nimitettiin Tbilisin oopperatalon kapellimestariksi. Myöhemmin hänestä tuli Yleisneuvostoliittolaisen radio-orkesterin pääkapellimestari Moskovassa. Fried sai Neuvostoliiton kansalaisuuden vuonna 1940.
Korinth

Korinth on taajama Faaborg-Midtfynin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 902 asukasta vuoden 2025 alussa.
Krarup

Krarup on taajama Faaborg-Midtfynin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 203 asukasta vuoden 2025 alussa.
Suojelusenkeli (täsmennyssivu)

Suojelusenkeli voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Kværndrup

Kværndrup on taajama Faaborg-Midtfynin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 1 680 asukasta vuoden 2025 alussa.
Millinge

Millinge on taajama Faaborg-Midtfynin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 498 asukasta vuoden 2025 alussa.
Nørre Broby

Nørre Broby on taajama Faaborg-Midtfynin kunnassa Tanskassa. Taajamassa oli 1 456 asukasta vuoden 2025 alussa.
Parfleche

Parfleche on nimi Pohjois-Amerikan intiaanien parissa käytetyille biisonin raakanahasta valmistetuille säilytyslaukuille.
Parfleche on etenkin tasankointiaanien parissa yleinen säilytyslaukku, joka valmistetaan muokkaamattomasta biisoninnahasta. Muokkaamaton eli raakanahka käytetään nylkemisen ja puhdistamisen jälkeen sellaisenaan. Biisonin raakanahka oli tärkeä materiaali tasankointiaanien asuttamilla tasangoilla, joilla ei kasva paljon puuta. 
Nimi parfleche on juonnettu ranskankielisistä sanoista "parer" (torjua, kääntää sivuun) ja "flèche" (nuoli). Termi on saattanut alkujaan viitata pikemminkin intiaanien käyttämiin biisoninnahkaisiin kilpiin. Myöhemmin termin merkitys laajentui, sitä käytettiin viittaamaan raakanahkaan materiaalina ja myöhemmin kaikista siitä valmistetuista esineistä. Edelleen myöhemmin parfleche vakiintui tarkoittamaan nimenomaan raakanahasta valmistettuja taiteltuja säilytyslaukkuja. Aikanaan sillä on tarkoitettu tietyn tyyppistä laukkua, mutta nykyaikana sitä on käytetty myös minkä tahansa mallisista raakanahkaisista säilytyslaukuista.
Parfleche esiintyi monissa eri muodoissa käyttötarkoituksesta riippuen. Tasankointiaanit käyttivät usein taitelaukkuja, jotka valmistettiin yksinkertaisesti taittelemalla nahka ja sitomalla se kiinni nahkahihnoilla. Niiden ohella valmistettiin sylinterimäisiä laukkuja. Jälkimmäiiä käytettiin esimerkiksi päähineiden, sulkien ja uskonnollisten esineiden säilyttämiseen. Näiden löisäksi tehtiin pieniä kirjekuoren tai muunmallisia laukkuja hyvin monenlaisten tavaroiden säilyttämiseen. Parfleche koristeltiin usein geometrisilla kuvioilla.
Margarita Voites

Margarita Voites (30. lokakuuta 1936 – 20. kesäkuuta 2024) oli virolainen ooppera- ja konserttilaulaja, joka oli äänityypiltään koloratuurisopraano.
Voites opiskeli Tarton yliopistossa bibliografiaa vuosina 1955–1957, mutta siirtyi sitten Tallinnan konservatorioon, jossa hän opiskeli Linda Saulin luokalla. Valmistuttuaan Voites pääsi Vanemuine-teatterin solistiksi vuonna 1964. Hänestä tuli Estonia-teatterin solisti vuonna 1969. Voitesin rooleihin kuuluivat Violetta ("La traviata"), Gilda ("Rigoletto"), Marguerite ("Faust") ja Lucia di Lammermoor.
Voites esiintyi Estonia-teatterissa muiden muassa Georg Otsin, Tiit Kuusikin, Hendrik Krummin, Ivo Kuuskin, Mati Palmin ja Teo Maisten kanssa. Hän työskenteli muiden muassa Neeme Järven ja Eri Klasin johdolla. Voites pääsi ensimmäisenä virolaisena naislaulajana esiintymään Moskovan Bolšoi-teatteriin. Hän kiersi myös konserttilaulajana eri puolilla maailmaa. Voites sai Neuvostoliiton kansantaiteilijan arvonimen vuonna 1979 ja Georg Ots -palkinnon vuonna 1986.
Patrick Schnieder

Patrick Schnieder (s. 1. toukokuuta 1968 Kyllburg) on saksalainen juristi ja CDU:n poliitikko, joka on ollut liittopäivien jäsen vuodesta 2009 ja toiminut maansa liikenneministerinä toukokuusta 2025.
Rotkoheisi

Rotkoheisi ("Viburnum rafinesquianum") on heisien sukuun kuuluva laji. Se on 1,5-2 metriä korkea pensas. Lehdet ovat pitkähköjä ja niiden lehdet ovat hieman sahalaitaiset. Syysväritys vaihtelee punaisesta viininpunaiseen. Kukat ovat valkoisia. Kasvi kukkii kesäkuulla. Marjat ovat mustia. Rotkoheisi on melko talvenkestävä. Sen menestyminen riippuu kasvupaikasta, yleensä se menestyy III-vyöhykkeelle saakka ja joskus V-vyöhykkeelle saakka.
Harri Otsa

Harri Otsa (3. marraskuuta 1926 Tallinna – 30. lokakuuta 2001 Tallinna) oli virolainen säveltäjä.
Otsa opiskeli Niina Murrik-Polonskyn pianokoulussa ja sai yksityisopetusta Theodor Lembalta. Hänet määrättiin palvelukseen natsi-Saksan armeijaan vuonna 1944. Hän haavoittui ja pysyi Saksassa vuoteen 1945 saakka. Otsa opiskeli musiikin teoriaa Tallinnan musiikkikoulussa vuosina 1946–1948. Hän valmistui Tallinnan valtionkonservatoriosta Mart Saarin sävellysluokalta vuonna 1953. Otsa toimi vuosina 1953–1959 Tallinnan draamateatterin musiikillisena johtajana. Hän opetti musiikin teoriaa Tallinnan musiikkikoulussa vuosina 1953–1962 ja Tallinnan valtionkonservatoriossa vuosina 1962–1988. Hän johti Tallinnan valtionkonservatorion musiikin teorian laitosta vuosina 1982–1987.
Otsa oli tuottelias kamarimusiikkisäveltäjä. Hän myös ammensi vaikutteita virolaisista kansanlauluista. Otsan teosten esittäjien joukossa ovat olleet Kukulind- ja Pasunapoisid-kokoonpanot sekä Margarita Voites, Ines Rannap ja Matti Reimann. Hänen teoksiaan ovat esittäneet myös monet kuorot sekä Roman Matsovin ja Peeter Liljen johdolla Viron kansallinen sinfoniaorkesteri. Otsan musiikkia on äänitetty Viron radiolle ja julkaistu nuottikokoelmissa. Otsa sai Kotkaristin ritarikunnan luokan V kunniamerkin vuonna 2001.
Jukolan viesti 2026

Jukolan viesti 2026 eli Kotka-Jukola 2026 on 77. Jukolan viesti ja 48. Venlojen viesti. Se järjestetään viikonloppuna 13.–14.6.2026.
Järjestävät seurat ovat Kymin Suunnistajat ja Vehkalahden Veikot.
Lavan

Lavan () on Iraniin kuuluva saari Persianlahdella. Aikanaan helmenkalastuksesta ja merirosvoudesta tunnettu saari on nykyisin huomattava öljyterminaali.
Maantiede.
Lavan sijaitsee Persianlahdella noin kuusi mermiailia länteen Nakilusta mantereella. Hieman alle merimailin päässä Lavaniista itään sijaitsee Šatvarin pikkusaari. Lavanin saari on noin 21 kilometriä pitkä ja 3,2 kilometriä leveä. Pinta-alaa saarella on noin 78 km².
Historia.
Arrianosin kirjoituksissa Nearkhosin matkakertomuksissa mainitaan lyhyesti nimeämätön asuttu saari Qešmin länsipuolella, jolla harjoitetaan helmenkalastusta. Maininnan on joskus tulkittu viittavan Lavanin saareen. Keskiaikaisissa lähteissä puhutaan saaresta Fārsin rannikolla nimeltä Lar(a), Lan tai Allan. Näiden nimien on tulkittu viittaavan Lavaniin. Yaqut mainitsee saaren nimellä Lar ja kertoo sen rannikolla harjoitettavan helmenkalastusta. Portugalilaiset merenkävijät mainitsevat saaren nimellä Lara, Laz ja Lazao. Paikasta puhuttiin nakilulaisten merirosvojen yhteydessä ja Laz manitaan saaren suurimman kylän nimenä. 1600-luvulla Hollannin Itä-Intian kauppakomppania kaavaili hanketta antaa hollantilaisia paikannimiä seudulla. Lavan olisi ollut suunnitelmissa nimeltään "Rotterdam".
1800-luvun alussa saarta hallitsi Nakilun šeikki. Tuolloin saarella oli erään arvion mukaan 425 asukasta. Saari oli tunnettu merirosvouteen liittyvistä tapauksista Vuonna 1803 Englannin Itä-Intian kauppakomppanian alus "Alert" ajoi karille saarelle. Paikalliset hyökkäsivät aluksen kimppuun varastaen sen kuljettamat rahat ja helmet. Samankaltainen tapaus kirjattiin vuonna 1807. Vuonna 1817 Ras al-Khaiman Qasemit kävivät sotaa Nakilun šeikkiä vastaan ja heidän joukkonsa iskivät saarelle polttaen kyliä, surmaten paikallisia ja varastaen karjaa. Vuosisadan lopulla helmenkalastus oli paikallisten pääelinkeino ja saaren noni 1 500 asukasta asuivat kymmenessä kylässä.
Vuonna 1951 saarelle rakennettiin öljynjalostamo ja vuonna 2003 löydettiin Lavanin maakaasukenttä, jonka hyödyntäminen alkoi vuonna 2008. Nykyisin se on myös yksi Iraninin suurista öljyterminaaleista.
Itä–Länsi-ottelu 2003

Vuoden 2003 Itä–Länsi-ottelu pelattiin Sotkamossa Hiukan pesäpallostadionilla 1.–2. elokuuta 2003. Miesten ottelun voitti Idän joukkue jaksoin 1–0 (1–1, 1–0) ja naisten ottelun voitti Idän joukkue jaksoin 2–1 (2–4, 7–2, 1–1, 3–1).
Miehet.
Miesten ottelun voitti Idän joukkue jaksoin 1–0 (1–1, 1–0). Idän joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä kakkoskoppari Tuomas Tervonen, kolmospolttaja Mikko Kuosmanen, kolmosvahti Jani Komulainen, kakkospolttaja Markus Meriläinen, kakkosvahti Pasi Pirinen, lukkari Toni Kohonen, kolmoskoppari Markku Hylkilä, ykkösvahti Sami Partanen, sieppari Mikko Vainionpää, jokeripelaaja Sami Joukainen, jokeripelaaja Timo Rantatorikka, jokeripelaaja Riku Rantanen ja jokeripelaaja Jarkko Perttula. 
Lännen joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä kakkosvahti Teemu Haataja, kolmospolttaja Tommi Murto, sieppari Marko Rasinkangas, kakkoskoppari Pasi Pohjola, kakkospolttaja Pertti Mäkelä, lukkari Mikko Röppänen, kolmosvahti Timo Rautiainen ykkösvahti Olli-Jussi Makkonen, jokeripelaaja Jere Dahlström, jokeripelaaja Juha Korhonen, jokeripelaaja Jarkko Rautio ja jokeripelaaja Valtteri Ketonen. Kentän parhaana palkittiin Idän kakkospolttaja Markus Meriläinen.
Naiset.
Naisten ottelun voitti Idän joukkue jaksoin 2–1 (2–4, 7–2, 1–1, 3–1). Idän joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä sieppari Jenni Tolonen, kakkoskoppari Terhi Rönkä, kakkosvahti Paula Rautiainen, ykkösvahti Katja Saari, kolmosvahti Johanna Vikman: kolmospolttaja Kirsi Annila, kakkospolttaja Niina Rinkinen, lukkari Kaisa Salmela, jokeripelaaja Henna Salmela, jokeripelaaja Tiina Laaksonen, jokeripelaaja Ulla Mäkinen ja jokeripelaaja Henna Kytösalmi. 
Lännen joukkueeseen kuuluivat lyöntijärjestyksessä ykkösvahti Sari Siirola, kakkoskoppari Sari Lemponen, kolmosvahti Satu Yli-Hirvelä, kakkosvahti Taru Ylä-Autio, kolmospolttaja Jonna Salminen, kolmoskoppari Satu Rajala, lukkari Sirpa Pollari, sieppari Miia Suominen, kakkospolttaja Heli Ruoho, jokeripelaaja Krista Laurila, jokeripelaaja Sanna Musto, jokeripelaaja Maiju Ketonen ja jokeripelaaja Hanna Tuomaala. Kentän parhaana palkittiin Idän jokeripelaaja Ulla Mäkinen.
Nœux-les-Mines

Nœux-les-Mines on kunta Pohjois-Ranskassa Pas-de-Calais'n departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin kuusi kilometriä Béthunen kaupungista etelään.
Nœux-les-Mines on entinen kaivoskaupunki. 129 metriä korkealle kuonakasalle on rakennettu Loisinordin hiihtokeskus. Kaupungissa on myös kaivosmuseo Le Musée de la mine de Noeux-les-Mines, missä voi tutustua kaivosmiesten työoloihin ja työtekniikoihin.
Sori siitä

Sori siitä on Yle Areenassa huhtikuussa 2024 julkaistu nuorten draamasarja. Yle ilmoitti TikTokissa kesällä 2025, että sarjasta tehdään toinen tuotantokausi. Toinen kausi julkaistaan huhtikuussa 2026.
Sarja voitti vuoden 2024 Koura-palkinnon Lapset ja nuoret -kategoriassa.
Rudolf Jõks

Rudolf Jõks (1. maaliskuuta 1896 Rõhu – 15. elokuuta 1979 Tartto) oli virolainen ooppera- ja konserttilaulaja, joka oli äänialaltaan tenori.
Jõks opiskeli Tarton musiikkikorkeakoulussa Georg Stahlbergin luokalla vuosina 1923–1925. Hän jatkoi opintojaan Roomassa vuosina 1925–1928, 1935 ja 1938. Jõks työskenteli Vanemuine-teatterissa solistina ja kuorolaulajana. Hänen oopperarooliensa joukossa olivat Alfredo ("La traviata"), Faust ja Herttua ("Rigoletto"). Hän esiintyi myös oratorio- ja kamarilaulajana.
Jõksin johdolla opiskelivat muiden muassa Rudolf Alari, Endel Aimre, Endel Ani, Maarja Haamer, Maimu Krinal, Ivo Kuusk, Aino Seep, Henn Pai, Elo Tamul, Kalmer Tennosaar, Linda Tanni ja Vaike Uibopuu. Jõks sai Viron sosialistisen neuvostotasavallan kunniaopettajan arvonimen vuonna 1964. Myös hänen lapsenlapsensa Eerik ja Teele Jõks ryhtyivät laulajiksi.
Tulella ja miekalla (elokuva)

Tulella ja miekalla () on Jerzy Hoffmanin puolalainen historiallinen draamaelokuva vuodelta 1999.
Elokuva perustuu Henryk Sienkiewiczin kuuluisan historiallisen trilogian ensimmäiseen romaaniin "Tulella ja miekalla" ( 1884, suom. Otava 1930). Se oli Hoffmanin trilogian osista viimeisenä filmaama, koska aihe olisi ollut aiemmin poliittisesti liian tulenarka. Tekoajankohtanansa se oli Puolan kaikkien aikojen kallein elokuva. Se antoi innoitusta sellaisille ukrainalaisille elokuville kuin "A Prayer for Hetman Mazepa" ja "Bohdan Zenobi Chmielnicki (Bohdan-Zinoviy Khmelnitskiy)" ja venäläisille elokuville "1612" ja "Taras Bulba".
Juoni kertoo Puola-Liettuaa uhkaavasta puolalaisten ja ukrainalaisten välisestä sodasta H’melnytskyin (Chmielnickin) kansannousun aikana. Eeppinen kertomus alkaa vuonna 1648. Sodan edellä tarinan puolalainen päähenkilö Jan Skrzetuski, joka on sotapäällikön, ruhtinas Jeremi Wiśniowieckin lähettiläs, rakastuu kauniiseen nuoreen Helenaan, jota tavoittelee myös hullun lailla rakastunut kasakkaeversti Jurko Bohun. Pian alkava sota vie Skrzetuskin ja hänen upseeritoverinsa, tehokkaasti erikoista miekkaansa käsittelevän Podbipiętan, pienikokoisen taitavan miekkamiehen Wołodyjowskin ja Falstaffia muistuttavan koomisen Zagłoban seikkailuihin ja urotöihin samaan tapaan kuin kolme muskettisoturia.
Béthune

Béthune on kunta Pohjois-Ranskassa Pas-de-Calais'n departementissa Hauts-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 39 kilometriä Lillen kaupungista lounaaseen. Béthune on Hauts-de-Francen aliprefektuuri. Kunta on 9,5 km² kokoinen ja siellä asui vuonna 2021 noin 25 000 ihmistä.
Béthunen kaupunki tuhoutui ensimmäisessä maailmansodassa 90-prosenttisesti vuonna 1918. Tuhoutuneen kaupungin keskusta rakennettiin uudelleen vuosina 1919–1929 Louis Marie Cordonnierin johtaman arkkitehtiryhmän johdolla. Tuolloin rakennettiin uudelleen keskusaukio Grand-Placen rakennukset.
Béthunen kellotapuli on Béthunen tärkein monumentti. Béthunen ensimmäinen kellotapuli rakennettiin puusta vuonna 1346. Se tuhoutui tulipalossa ja rakennettiin uudelleen hiekkakivestä vuonna 1388, ja sitä korotettiin yhdellä kerroksella vuonna 1437. Vuonna 1664 rakennusta ympäröivä halli paloi maan tasalle, jolloin kellotorni jäi yksin pääaukiolle. Vuonna 1918 kellotorni vaurioitui pahoin pommituksessa. Se menetti rakenteensa yläosan ja hiekkakiviseinät halkeilivat, mutta se pysyi silti pystyssä tuhoutuneen aukion keskellä.
Farsi (saari)

Farsi () on Iraniin kuuluva pieni saari Persianlahdella. 
Maantiede.
Farsi on pieni saari lähes keskellä Persianlahtea. Noin 21 kilometrin päässä Farsin saaresta on Saudi-Arabiaan kuuluva Arabin saari. 
Historia.
Farsi oli vuosia osa Saudi-Arabian ja Iranin välistä aluekiistaa koskien joidenkin Persianlahden saarien omistusta. Kiista ratkaistiin sopimuksessa vuonna 1968. Iran sai pitää Farsin ja Saudi-Arabia sai Arabin saaren. Molemmat saaret saivat ympärilleen 12 merimailin levyisen aluevesirajan. Iran perusti saarelle sotilastukikohdan 1980-luvulla. Irakin–Iranin sodan aikana Iran miinoitti merialueita saaren länsipuolella osana niinsanottua tankkerisotaa.
Tammikuussa 2016 Iran otti kiinni 10 yhdysvaltalaista sotilasta kahdelta pieneltä partioveneeltä. Vangit vietiin Farsin saarelle ja vapautettiin hieman myöhemmin. Iranin mukaan partioveneet olivat Iranin aluevesillä, Yhdysvaltojen mukaan ne olivat ajatuneet alueelle moottorivian takia.
Aadu Regi

Aadu Regi (3. marraskuuta 1912 Tallinna – 10. lokakuuta 2011 Oulu) oli virolainen klarinetisti, kapellimestari ja säveltäjä.
Regi opiskeli Tallinnan konservatoriossa Bernhard Lukkin luokalla vuosina 1930–1936 ja 1943–1944. Hän valmistui Tallinnan valtionkonservatoriosta Juhan Kaljaspoolikin luokalta vuonna 1963 ja suoritti vuoteen 1964 saakka Leningradin konservatoriossa orkesterinjohdon opintoja Ilja Musinin johdolla. Regi soitti Tallinna Töölisteaterissa vuosina 1941–1944 ja Vanemuine-teatterin orkesterissa vuosina 1944–1945. Hän oli Vanemuine-teatterin kapellimestari ja kuoronjohtaja vuosina 1945–1951. Vuonna 1951 Regi karkotettiin vankileireille, joissa hän oli vuoteen 1956 saakka Kemerovon ja Omskin alueilla. Hän oli toisen maailmansodan loppupuolella taistellut saksalaisten puolella ollessa virolaisrykmentissä neuvostojoukkoja vastaan.
Regi johti Tarton yliopiston sinfoniaorkesteria vuosina 1956–1959. Hän johti Tarton musiikkikoulun jousi- ja puhallinorkesteria vuosina 1959–1972. Lisäksi hän toimi Tarton kulttuurihuoneen puhallinorkesterin johdossa vuosina 1960–1985 ja maakunnallisten laulupäivien johtajana vuosina 1957–1974. Regi johti orkestereita Viron laulujuhlilla vuonna 1994.
Regi opetti Tarton musiikkikoulussa vuosina 1944–1951 ja 1956–1991. Tämän jälkeen hän muutti Muhokselle ja opetti vuoteen 1999 saakka Muhoksen musiikkikoulussa. Regin johdolla opiskelivat muiden muassa Hendrik Nagla, Jüri Millistfer, Kalev Velthut, Vello Voltein, Tiit Veigel, Margus Kasemaa, Ilmar Lääne, Priit Raik, Endel Nõgene ja Ahti Rääts. Regi oli Viron teatteriliiton jäsen vuodesta 1967 ja Viron säveltäjäliiton jäsen vuodesta 1992. Hänen sävellystuotantoonsa kuuluu musiikkia näytelmiin, marsseja ja soololauluja. Regi kirjoitti monia musiikkiaiheisia artikkeleita ja arvosteluja lehtiin. Lisäksi hän kokosi oppikirjoja. Regiltä ilmestyi vuonna 2000 muistelmateos "Muusikast ja muust: mälestused". Regi sai Viron sosialistisen neuvostotasavallan kunniataiteilijan arvonimen vuonna 1989, Suomen sotaveteraanien hopeisen ansiomerkin 2001 ja Valkoisen Tähden ritarikunnan neljännen luokan ansiomerkin 2004. Hän oli Viron kuoroliiton kunniajäsen vuodesta 2002. Regille myönnettiin Tarton kunniakaupunkilaisen arvonimi ja Tarton suuri tähti vuonna 2005.
Regi oli naimisissa Meta Regin kanssa.
Alicella gigantea

Alicella gigantea ("Alicella gigantea") on katka-laji.
Ulkonäkö ja koko.
Alicella gigantea on vitivalkoinen. Havaitut yksilöt ovat olleet 24–34 cm pitkiä.
Levinneisyys ja elinympäristö.
Alicella gigantean tyypillinen elinympäristö on 4 000–9 000 metrin syvyydellä meressä. 
Alicella gigantea kuvailtiin kirjallisuudessa ensi kerran 1899. Aiemmin harvinaiseksi arvioitu laji saattaa olla vuoden 2025 tutkimuksen mukaan hyvinkin yleinen ja laajalle levinnyt. Tutkimuksen Dna-analyysim mukaan ympäri valtameriä pyydetyt A. gigantea -yksilöt olivat geneettisesti huomattavan samanlaisia. 
Ravinto.
Alicella gigantea on raadonsyöjä.
Nimi.
Alicella gigantea on saanut tieteellisen nimensä alkuosan tutkimusalus Princess Alicelta, joka oli puolestaan nimetty Monacon ruhtinattaren﻿ Heinen mukaan.
Nolla-avaruus

Nolla-avaruus on matriisiin liittyvä vektoriavaruuden aliavaruus, joka koostuu kaikista niistä vektoreista, joiden kuva kyseisen matriisin avulla on nollavektori. Nolla-avaruus tunnetaan myös nimellä ytimen avaruus tai yksinkertaisesti ydin.
Määritelmä.
Olkoon "A" m×n-matriisi, ja olkoon formula_1. Matriisin nolla-avaruus (engl. "null space") määritellään seuraavasti:
formula_2
Toisin sanoen nolla-avaruus koostuu kaikista ratkaisuista homogeeniseen yhtälöön formula_3.
Esimerkki.
Olkoon
formula_4
Tällöin yhtälö formula_3 tarkoittaa:
formula_6
Parametriesitys:
formula_7
missä formula_8. Nolla-avaruus koostuu vektoreista muodoissa:
formula_9
Tämä muodostaa aliavaruuden avaruudessa formula_10.
Ortogonaalinen komplementti

Ortogonaalinen komplementti on vektoriavaruuden aliavaruuden komplementti, joka koostuu kaikista aliavaruuden vektoreihin nähden ortogonaalisista vektoreista.
Määritelmä.
Olkoon formula_1 sisätuloavaruus (esimerkiksi formula_2 pistetulolla). Olkoon formula_3 aliavaruus. Sen ortogonaalinen komplementti määritellään:
formula_4
Tämä on itsekin aliavaruus.
Ominaisuuksia.
formula_9
formula_10
Esimerkkejä.
Ortogonaalinen komplementti formula_2:ssä.
Jos formula_12 on tason aliavaruus, jonka normaali on vektori formula_13, niin formula_14. Esimerkiksi jos
formula_15
niin formula_16.
Matriisin avaruudet ja niiden ortogonaaliset komplementit.
Ortogonaalinen komplementti liittyy läheisesti matriisin kuva- ja nolla-avaruuksiin:
Esimerkiksi matriisille
formula_19
on sarakeavaruus yhdensuuntainen vektorin formula_20 kanssa, ja nolla-avaruus muodostaa ortogonaalisen aliavaruuden rivien suhteen.
Ortogonaalinen komplementti funktioavaruuksissa.
Hilbertin avaruudessa, kuten formula_21, ortogonaalinen komplementti voidaan määritellä sisätulon avulla:
formula_22
Jos formula_8 on joukko polynomifunktioita, sen ortogonaalinen komplementti koostuu niistä funktioista, joiden sisätulo jokaisen formula_8:n funktion kanssa on nolla. Tämä mahdollistaa esimerkiksi Fourier-sarjan ortogonaalisen erottelun.
Yhteydet.
Ortogonaalinen komplementti liittyy seuraaviin käsitteisiin:
Panimo-oireyhtymä

Panimo-oireyhtymä (, lyh. ABS) on ihmisen ruoansulatukseen osallistuvien bakteerien tai ruoansulatuselimistön hiiva- tai sieni-infektion aiheuttama sairaus, jossa ravinnon hiilihydraatit muuntuvat spontaanisti etanoliksi potilaan kehossa. Oireyhtymässä endogeeninen käymisprosessi tuottaa elimistöön päihtymystä aiheuttavan määrän etanolia ruoansulatusjärjestelmässä ilman, että potilas olisi nauttinut etanolia.
Panimo-oireyhtymästä kärsivän elimistössä voi esiintyä lukuisia hiiva- ja bakteerilajeja, jotka tuottavat käymisessä etanolia. Tunnettuja ABS:ää aiheuttavia patogeenejä ovat mm. Saccharomyces cerevisiae, S. boulardii, Candida albicans, C. tropicalis, C. krusei, C. glabrata, C. parapsilosis, Kluyveromyces marxianus, Klebsiella pneumoniae sekä Enterococcus faecium.
Carsten Schneider

Carsten Schneider (s. 23. tammikuuta 1976 Erfurt) on saksalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko, joka on toiminut maansa ympäristöministerinä toukokuusta 2025. Schneider on ollut liittopäivien jäsen vuodesta 1998.
471143 Dziewanna

471143 Dziewanna (väliaikainen nimitys ) on transneptuninen kohde, eli sen kiertorata yltää Neptunuksen kiertorataa kauemmaksi Auringosta. Se kiertää Auringon ympäri (noin ) kiertoradalla, joka on lähimmillään 32,46 astronomisen yksikön päässä ja etäisimmillään 105,24 astronomisen yksikön päässä Auringosta. Kirkkauden ja valon heijastumisen perusteella sen läpimitta on todennäköisesti – . Asteroidin pyörähdysaika akselinsa ympäri on .
471143 Dziewanna on 2:7 rataresonanssissa.
Kiertorata on määritelty hajanaisen kiekon alueelle. Kohdetta pidetään mahdollisena kääpiöplaneettana.
Nimi Dziewanna viittaa slaavilaiseen luonnon ja mesästyksen jumalattareen.