Sähköautot Suomessa

 
Tämä artikkeli kertoo sähköautoista Suomessa historiassa ja nykyaikana. Sähköautoja on tehty Suomessa yksittäisiä prototyyppejä ja pieniä sarjoja sekä joitakin autoja on muunnettu sähkökäyttöisiksi. Suomessa on ollut käytössä 2000-luvun alussa vain sadan kappaleen luokkaa sähkökäyttöisiä autoja.
Suomessa sähköautojen hankintaa tuetaan päästöperusteisella autoverolla, joka on sähköauton tapauksessa matala, sekä 2000 euron suuruisella sähköauton hankintatuella 2018–2023. Hankintatuen saa sähköautoon, joka on enintään 50 000:n euron hintainen. 
Suomen tavoitteena on 700 000 sähkökäyttöistä henkilöautoa ja 45 000 sähkökäyttöistä pakettiautoa vuonna 2030.
Ensimmäiset sähköautot Suomessa.
Sähköautojen valmistus oli huipussaan 1900-luvun kahdella ensimmäisellä vuosikymmenellä, jolloin niitä tehtiin Yhdysvalloissa, Britanniassa, Saksassa ja Ranskassa. Suomessa sähköautoja ei tehty eikä niiden tuotantoa tiettävästi edes suunniteltu. Tästä huolimatta Suomeen tuotiin muutamia sähköautoja, joista on säilynyt joitakin valokuvia. Helsingin palolaitoksella ollutta sähköautoa tiedetään käytetyn 1920-luvulle saakka. Korpivaara &amp; Halla Oy toi maahan 1910- ja 1920-lukujen vaihteessa ainakin kaksi yhdysvaltalaista Milburn-merkkistä sähköautoa, joiden myöhemmät vaiheet ovat kuitenkin hämärän peitossa. Vaasan Sähkö Oy:n toimitusjohtaja vaihtoi autoonsa talvisodan alla syksyllä 1939 sähkömoottorin välttääkseen ajokkinsa pakko-oton puolustusvoimien käyttöön.
Suomalaisten sähköautojen historia.
Uudenkaupungin autotehtaalla julkistettiin vuonna 1985 suomalaisen sähköauton prototyyppi, jonka rakentamiseen olivat osallistuneet Neste, Imatran Voima, Kymi-Strömberg ja Saab-Valmet. Koeauto oli Talbot Horizon. Tämän jälkeen Imatran Voima, Kymi-Strömberg ja Leo Laine Oy (Lokari) kehittivät muovikorisen Finnvanin, jota valmistui kolme prototyyppiä. Lokarin vetäydyttyä projektista vuonna 1990 Imatran Voima ja Kymi-Strömberg siirsivät jo kehitetyn tekniikan Subaru-pakettiautoon.
1990-luvulla useat suomalaiset kunnat ja yritykset hankkivat käyttöönsä sähköautoja, mutta sittemmin niistä on luovuttu.
Tilastokeskuksen tietojen mukaan Suomeen rekisteröityjä sähköautoja oli vuosituhannen alussa 161 kappaletta. Vuoden 2006 lopussa niitä oli enää 104 kappaletta. Vuoden 2011 lopussa Suomessa oli 56 sähkökäyttöistä henkilöautoa. Määrän lasku johtunee nykyisen akkuteknologian riittämättömistä ominaisuuksista.
Vuonna 2008 Suomessa rekisteröitiin 5 uutta sähköautoa. Vuonna 2013 Suomessa myytiin sähköautoja vain muutama kymmenen kappaletta.
Nykyään sähköauto on kokeilukäytössä esimerkiksi Vantaan kaupungin katurakennusosaston puhtaanapitotyöntekijöillä. Helsingin Energialla on kaksi Peugeot Expert Electriciä ja Itellalla Citroën Berlingon sähköversio.
Elcat.
Fortum aloitti sähköautojen kehityksen Suomessa 1980-luvun puolivälissä. Näitä Elcateja on valmistettu 250 kappaletta. Elcat rakennettiin Subarun pienoispakettiauton pohjalta. Viimeiseksi jääneen mallin huippunopeus on 90 km/h ja toimintamatka 100 km. Suomen Posti käytti Elcateja, kunnes Subaru lopetti alustana toimivan pakettiautomallin valmistuksen ja Fortum myi Elcat-yhtiön.
Postin sähköautohistoria.
Suomen Posti on ollut sähköautoalan pioneereja.
1990-luvun jälkipuoliskolla Postin tavoitteena oli nostaa sähköautojen osuus kymmeneen prosenttiin yhtiön jakeluautokannasta. Parhaimmillaan Elcateja oli Postilla käytössä 61 kpl. Itella käyttää jakeluissa ja kuljetuksissa yli viittätuhatta ajoneuvoa.
Sähköautot soveltuivat hyvin työkaluiksi ja niistä tuli paljon myönteistä asiakaspalautetta.
Fortum kuitenkin vetäytyi sähköautovalmistaja Elcatin toiminnasta ja sähköautojen valmistus Suomessa päättyi. Viimeinen kotimainen Elcat-sähköauto poistui Postin käytöstä vuonna 2006.
Postin käytössä sähköautojen keskimääräinen kilometrikustannus on ollut kolmanneksen kalliimpi kuin muiden autojen. Sähköauton hankintahinta on ollut kaksinkertainen, mutta energiakustannukset kolmasosan bensa-autoihin verrattuna.
Nykyään Posti kokeilee Citroen Berlingon sähköautoversion toimivuutta postinjakelussa. Postia kuljetetaan yhdellä Berlingolla Helsingin Suomenlinnassa. Syksystä 2010 lähtien Itella on koeajanut kahta Volkswagen Caddy -muunnossähköautoa.
Sähköautojen lukumäärät.
Suomessa olevien sähköautojen määrät ovat kasvaneet huomattavasti vuoden 2015 jälkeen. 
Sähköautojen verotuskohtelu.
Suomessa häkä- ja maakaasulla toimivien autojen polttoaineet on vapautettu veroista, mutta sähköauton käyttäjä joutuu maksamaan veroa sähköstä. Lisäksi sähköauton käyttäjä joutuu maksamaan käyttövoimaveron eli niin sanotun diesel-veron. On esitetty, että tämä on verotuksellisesti ymmärrettävää, sillä sähköauto on vapaa bensiiniverosta, jolla kerätään suurin osa autoiluun liittyvien palveluiden (muun muassa tieverkoston rakentaminen ja ylläpito) tuottamiseen tarvittavista varoista. Toisaalta sähköautojen kannattajat pitävät tätä esteenä sähköautojen laajemmalle käyttöönotolle.
Sähköajoneuvoyhdistyksen mukaan vuoden 2008 alussa voimaan astunut uusi päästöihin perustuva autoverolaki jarruttaa sähköautojen käyttöönottoa ja uhkaa nostaa sähköautojen verotuksen kymmeneen prosenttiin. Valtiovarainministeriön mukaan vero ei nouse, vaan laskee kymmeneen prosenttiin 26:sta.
Ristiriita johtuu siitä, että sähköautoille on voinut anoa erityisharkintaan perustuvia erillisiä huojennuksia tullihallitukselta. Käytännön perusteena on ollut uuden teknologian kehittäminen. Siten sähköautot ovat olleet käytännössä verovapaita.
Verouudistuksessa ei oteta huomioon polttomoottorikäyttöisten autojen muuntamista sähköautoiksi. Niinpä saattaa olla, että sähköllä kulkevasta autosta tullaan perimään ajoneuvoveroa painon perusteella.
Jos sähköautot yleistyvät, EU:n odotetaan ottavan kantaa sähköautojen päästömittauksiin, mutta toistaiseksi tätä ei ole katsottu tarpeelliseksi.
Suomen sähköajoneuvoyhdistys pyrkii edistämään sähköautojen verovapautta.
Matti Vanhasen mukaan sähköautojen käyttövoimaveron voimassaololle on vaikea löytää perusteita ja sen poistamista on harkittava pian. Myös muita tukia sähköautoille olisi Vanhasen mukaan pohdittava.
Ylijohtaja Petri Peltosen johtama työ- ja elinkeinoministeriön työryhmä on ehdottanut, että sähköautojen hankintaan ja käyttöön kannustettaisiin päästöverotuksen keinoin tai suoralla tuella. Sähköautojen käyttöä työsuhdeautoina voitaisiin suosia. Käyttövoimavero voitaisiin poistaa kokonaan.
Nykyään sähköautojen ajoneuvovero on suuruusluokaltaan sama kuin polttomoottoriautoilla. Esimerkiksi vuonna 2016 Tesla Model S P85D -täyssähköauton ajoneuvovero on 217,54 euroa vuodessa, eli saman verran kuin 167 g/km hiilidioksidipäästöisellä bensiinikäyttöisellä henkilöautolla.
Vuonna 2018 Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla on ehdottanut, että sähköajoneuvojen yleistymisestä johtuva polttoaineveron tuoton alenema paikataan tienkäyttömaksuilla ja kiinteistöveron korotuksella. Etla mainitsee että paikannusteknologian avulla tien käytön hintaa voitaisiin säännellä ruuhkan mukaan.
Lataaminen.
Sähköauton voi jokainen ladata kotipihallaan omasta pistorasiastaan tai julkisista pikalatauspisteistä. 
Latauspisteet Suomessa.
EU-direktiivin mukaan latauspisteitä olisi oltava keskimäärin vähintään yksi kymmentä autoa kohden, kun vuonna 2020 niitä oli yksi 42,5:tä autoa kohden. Tammikuussa 2013 uutisoitiin, että EU halusi Suomeen jopa 7 000 latauspistettä vuoteen 2020 mennessä. 
Vuoden 2020 lopussa Suomessa oli 1 302 sähköautojen latauspaikkaa, joihin kuului 4 406 perustasoista latauspistettä ja 365 pikalatauspistettä. Näiden lisäksi on 145 kpl Tesla-yhtiön valmistajakohtaista latauspaikkaa. Suomen latauspaikoista 1 255 kpl on tyypiltään Type 2; 274 kpl CCS; 264 kpl CHAdeMO; 50 kpl Tesla Destination Charger ja 9 kpl Tesla Supercharger. EU-direktiivi määrää, että jokaisella latausasemalla on oltava ainakin tyypin 2 liitin tai tasavirtajärjestelmissä Combo 2 -liitin.
Julkisten latauspisteiden sijainnin Suomessa voi löytää useilta verkkosivustoilta. Latauspisteiden sijainnit näkee myös esimerkiksi "Electric Traffic" - tai "Chargefinder" -nimisillä älypuhelinsovelluksilla.
Siinä missä vaihtovirtalataus kotipihalla tapahtuu tyypillisesti 11 kilowatin teholla, tasavirralla toimivien pikalatausasemien nimellinen tehoalue on 50–350 kilowattia. 150–350 kilowatin latureita kutsutaan HPC-latureiksi tai suurteholatureiksi. Käytännössä teho vaihtelee latauksen aikana eikä yllä luvattuihin lukemiin missään vaiheessa. Suurteholatureilla ladataan keskimäärin vain 73 kilowatin teholla.Tavallisesti lataaminen käynnistetään mobiilisovelluksella tai avainnippuun lisättävällä etätunnisteella eli tagilla. Vuoden 2024 huhtikuusta alkaen pääteiden varsille asennettavissa uusissa pikalatureissa on oltava mahdollisuus maksaa kortilla. Myös pääteiden vanhoihin latureihin pitää asentaa korttimaksuominaisuus viimeistään vuoden 2027 alussa. Ns. "Plug &amp; Charge" -tekniikassa auto tunnistautuu, kun latauskaapeli kytketään verkkovirtaan, eikä kuljettajan enää tarvitse käyttää korttia, mobiilisovellusta tai erillistä tunnistetta. Latauksesta veloitetaan joko lataukseen käytetyn ajan tai autoon ladatun energiamäärän perusteella. Latausasemalla maksamiseen tarvitaan joko operaattorin oma rfid-tunnistekortti tai puhelimeen ladattava maksusovellus.
Suomen suurimmat latausoperaattorit vuonna 2022 ovat ABC-lataus, K-lataus, Recharge Infra ja Virta. Vuonna 2020 Virta Oy:n markkinaosuus oli reilut 60 %; Recharge Finland hallinnoi noin 20%:a ja K-Lataus noin 15 prosenttia. Latausverkkoon investoivat myös S-ryhmän ABC-lataus, Helen, sekä Lidl, jonka kaikkien myymälöiden yhteyteen rakennetaan latausasema vuoden 2024 loppuun mennessä. Esimerkiksi Rechargen latureita voi käyttää sekä Fortum Charge &amp; Drive -kännykkäsovelluksen että Shell Recharge -sovelluksen kautta. 
Pikalatauspisteet ovat kärsineet luotettavuusongelmista. "Tuulilasi"-lehti uutisoi kesällä 2015, että lehden kokeilemista kymmenestä pikalatauspisteestä kolme kieltäytyi antamasta virtaa. Täyssähköautolla epäkuntoinen pikalatauspiste voi johtaa matkan keskeytymiseen, mikäli välittömässä läheisyydessä ei ole toimivaa pikalatauspistettä.
Latauspisteverkon historiaa.
Suomen ensimmäinen sähköautoille tarkoitettu pikalatauspiste on Helsingin Energian ja sijaitsee Kampissa. Pohjoismaihin oli rakenteilla 2010-luvun alussa 50 sähköautojen pikalatausasemaa, joista 20 tuli Suomeen. Fortum, Nissan ja ABC ovat jo yhdessä näitä rakentamassa.
Liikennevirrasta tuli Suomen ensimmäinen latauspisteoperaattori. Sen perustamisen myötä Suomeen suunniteltujen pikalatausasemien määrä nousi 30 kappaleeseen. Fortum on julkaissut suosituksen kiinteistöjen lämmitystolppien muuntamisesta lataustolpiksi sekä sovelluksen älypuhelimille jolla näkee yhtiön latauspisteet kartalla.
Lataussovellukset.
Julkisilla latauspaikoilla lataamiseen käytettäviä kännykkäsovelluksia ovat ainakin ABC-mobiili, eParking ja Taskuparkki.
Ympäristövaikutukset.
Vuoden 2023 kesäkuussa Suomen sähköntuotanto oli 97 -prosenttisesti päästötöntä. 
Pysäköinti.
Pikalatauspisteillä pysäköinti on aina ilmaista. Helsingissä tavallisilla latauspisteillä pysäköinti on joko ilmaista tai puoleen hintaan riippuen paikasta. Latauspisteettömillä Helsingin kaupungin pysäköintipaikoilla pysäköinnin hinta sähköautoille on aina -50 % normaalihinnasta. Tämän alennuksen saa käyttöön tilaamalla siihen oikeuttavan tarran Helsingin kaupungin rakennusvirastolta. Etu koskee myös vähäpäästöisiä polttomoottoriautoja.
Suomessa myytävät sähköautot.
Kymmenen suosituinta sähköautomerkkiä 2024.
Lähde: 
Suomalaisia sähköautoihin liittyviä toimijoita.
Uusia kotimaisia yrittäjiä.
Ammattikorkeakoulu ryhtyy valmistamaan sähköautoja.
Helsingin ammattikorkeakoulu Stadian Autolaboratorio aikoo ryhtyä valmistamaan yhdessä kansainvälisten asiantuntijayritysten kanssa suunnittelemaansa kaksipaikkaista, täysin sähkökäyttöistä urheiluautoa nimeltä Era. Auton vuosituotantomääräksi kaavaillaan 300 kappaletta. Hinta tulee olemaan korkea. Era osallistui prototyypillään Automotive X-Prize -kilpailuun.
Sähköautot - Nyt -hanke.
Riihimäen seudulla Hausjärven kunnan Hikiän kylässä toimiva, kymmenen henkilön organisoima Sähköautot Nyt -yhteisö on tilannut erän Toyota Corolla -mallisia polttomoottoriautoja ja suunnittelee ryhtyvänsä muuntamaan niitä sähkökäyttöisiksi.
Yhteisön tavoitteena on tuoda markkinoille 500 kpl litium-akuilla toimivaa, kohtuuhintaista perheautoa. Suuri sähköautojen jälleenmyyjä toivoo saavansa niistä 300. Autoja oli määrä valmistaa 50 kpl vuonna 2008, mutta vasta vuoden 2009 marraskuussa esiteltiin projektin muuntama ensimmäinen eCorolla.
Tilauksia aletaan ottaa vastaan protoautojen valmistumisen myötä. Tällaisen auton ostohinta olisi sama kuin vastaavan bensiinimallin hinta uutena, mutta käyttökustannukset puolet polttomoottorikäyttöisen kuluista. Auton hiilidioksidipäästöt olisivat alle puolet vähäpäästöisen polttomoottoriauton päästöistä. Ajomatka yhdellä latauksella olisi yli 150 km. Auton tietojärjestelmän pohjana on Linux, ja auton piirustukset ja muut ohjeet julkaistaan avoimen lähdekoodin periaatteiden mukaisesti kaikkien saataville. Yhteisö pitää Suomen erityisinä vahvuuksina alalla akkutekniikan osaamista, riippumatonta autotehdasta, Litium-esiintymää ja valmiita latausasemia taloyhtiöiden autopaikoilla. Vuonna 2010 yhteisön toiminta keskittyi merkittävästi Tampereelle, jonne perustettiin Tampereen sähköajoneuvokeskus.
Uudenkaupungin autotehdas.
Valmet Automotiven tehtaalla on valmistettu sarjatuotantona Garia-golfautoa, THINK City -kaupunkiautoa ja Fisker Karma-pistokehybridiä. Tehdas julkaisi oman pistokehybridimallinsa maaliskuussa 2013.
Sanifer Oulusta.
Sähköistä Sanifer-kaupunkiautoa kehitellään AMC Motorsin, Oulun Yliopiston Automotive Engineering -osaston ja kiinalaisten kumppaneiden yhteistyössä.