Kennet (joki)

Kennet on noin 72 kilometriä pitkä joki, joka virtaa Wiltshiren ja Berkshiren kreivikunnissa Etelä-Englannissa. Se on Thamesin suurin sivujoki, ja kesäkuukausina sen osuus voi olla jopa puolet Thamesin virtaamasta. Nimi ’Kennet’ on kelttiläistä alkuperää, mutta sen merkitys on jäänyt tuntemattomaksi.
Kennetjoen valuma-aluetta reunustavat Marlborough ja Berkshire Downs pohjoisessa ja Hampshire Downs etelässä. Joki on yksi merkittävimmistä Englannin kalkkivirroista ("chalk stream"). Sen kirkas vesi tarjoaa ihanteelliset olosuhteet monipuoliselle eliöstölle.
Vuonna 1810 avattu Kennetin–Avonin kanava yhdistää Kennetjoen Avonjokeen lännessä. Kanava mahdollistaa sisävesivesiliikenteen Lontoon ja Bristolin kanaalin välillä.
Kulku.
Kennetin alkulähteenä pidetään yleensä Shallowhead Springsiä, joka sijaitsee lähellä Silbury Hilliä Wiltshiressä, mutta muita latvavesiä löytyy myös Berwick Bassettin kylän mailta Aveburyn pohjoispuolelta. Esihistoriallisten megaliittien ansiosta alue on nimetty Unescon maailmanperintökohteeksi. Fyfieldin kylästä ylävirtaan Kennetissä on vettä vain keskitalvesta alkukesään, ja kuivina vuosina joen virtaus saattaa tyrehtyä siellä kokonaan. Erittäin kuivina kausina vesi voi kadota myös Fyfieldin ja Marlboroughin väliseltä osuudelta.
Keskijuoksullaan Marlboroughin ja Newburyn välillä Kennet virtaa vuoroin maaseudulla, vuoroin kaupungeissa, ja sen varrella on vanhoja vesimyllyjä. Marlboroughin läheisyydessä siihen laskee vetensä hyvänä taimenjokena tunnettu Og, ja Hungerfordissa siihen yhtyy etelästä toinen kuuluisa taimenjoki, Dun. Hungerfordin jälkeen Kennet ja Kennetin–Avonin kanava kulkevat osin samassa uomassa. Kanavasta tuleva likainen vesi sekä maatalouden hajakuormitus heikentävät joen vedenlaatua.
Kennet kanavoitiin Newburyn ja Readingin välillä vuoteen 1723 mennessä rakentamalla siihen kaksikymmentä sulkua. Tällä osuudella on vesimyllyjä vieläkin enemmän kuin keskijuoksulla ja Kennetiin liittyy useita sivujokia, joista suurimpia ovat Lambourn, Enborne ja Foudry Brook. Virrattuaan Readingin kaupungin läpi Kennet laskee lopulta vetensä Thamesiin.
Luonto.
Koko Kennetjoessa tavataan kivisimppua, mutua ja taimenta. Yläjuoksulla runsaslukuisimpia kalalajeja ovat taimenen lisäksi harjus, kirjolohi ja muut lohikalat. Joen keski- ja alajuoksulla yleisempiä ovat karppikalat, esimerkiksi jokibarbi, salakka, turpa, särki, törö, lahna ja seipi. Näillä alueilla elää myös ahvenia ja haukia. Kalojen lisäksi Kennetjoen vedessä viihtyvät ravut, erityisesti vieraslaji täplärapu, joka on lähes kokonaan syrjäyttänyt kotoperäisen koloravun.
Saukko on Kennetjoen vesistön huippupeto, mutta sitä uhkaavat liikenne ja elinympäristön kaventuminen. Jokilaakso on myös tärkeä elinympäristö Britanniassa harvinaistuneelle vesimyyrälle, jonka pahimpiin vihollisiin kuuluu Pohjois-Amerikasta tuotu minkki. Minkkipopulaatiota pyritään rajoittamaan aktiivisesti. Kennetin ympäristössä elää lisäksi useita lepakkolajeja, kuten vaivais- ja kääpiölepakko sekä vesisiippa.
Kennetjoen rannat ja vedet ovat tärkeitä elinympäristöjä monille vesilinnuille, kuten sinisorsalle, harmaahaikaralle ja luhtakanalle. Joen rannoilla elää ruokokerttusia, ruovikoissa myös pensassirkkalintuja ja pajusirkkuja sekä pensaikoissa pajulintuja ja tiltaltteja.
Touko-kesäkuussa Kennetjoen virtaan ilmestyvät paikoin vuollesutisätkimen valkoiset kukinnot. Joen virtauksissa kasvaa myös punaleviin kuuluvia tupsu- ja punanauhoja. Matalammilla virtapaikoilla viihtyy isovesikrassi, jota viljeltiin aiemmin kaupallisesti Ramsburyn ja Axfordin kylissä.