Palaiskiathos

Palaiskiathos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki ja oletettavasti myös kaupunkivaltio ("polis") Skiathoksen saarella (nyk. Skiáthos) Kreikassa. Sen kaupunkikeskus sijaitsi saaren koillisrannikolla.
Maantiede.
Palaiskiathoksen, suomeksi ”Vanha Skiathos”, poliksen kaupunkikeskus sijaitsi Skiathoksen saaren koillisrannikolla pienellä niemikukkulalla, joka tunnetaan nykyisin nimellä Kefála. Se sijaitsee Xánemoksen ja Psaróchoman rantojen välissä heti Skiáthoksen lentoaseman kiitotien pohjoispään koillispuolella. Kukkulan korkeus on noin 57 metriä merenpinnasta laskettuna, ja sen pituus koillis-lounaissuunnassa on noin 140 metriä ja leveys noin 37 metriä. Kaupungin ”akropoliina” toimi kukkulan korkein osa eli koillispää.
Skiathoksen saari sijaitsi Thessaliaan kuuluvan Magnesian rannikon edustalla. Saari luettiin antiikin aikana joskus Kykladeihin, mutta Strabon luki sen Magnesian edustan saariin. Nykyisin se luetaan Sporadeihin ja tarkemmin Pohjoisiin Sporadeihin.
Saari oli Pseudo-Skylaksin mukaan "dipolis" eli siellä oli kaksi kaupunkia. Toinen polis oli nimeltään Skiathos, ja se sijaitsi saaren kaakkoisrannikolla nykyisen Skiáthoksen kaupungin paikalla. Aiemmin ajateltiin, että kaupungit eivät olisi olleet olemassa samanaikaisesti, jolloin Pseudo-Skylaks olisi tehnyt tässä virheen. Palaiskiathoksen löytymisen jälkeen kuitenkin selvisi, että kaupungit ovat sittenkin olleet olemassa yhtäaikaisesti klassisen kauden lopulla ja hellenistisen kauden alussa.
Aiemmin Skiathoksen ja Palaiskiathoksen kaupungit sijoitettiin joskus myös toisin päin, eli Palaiskiathos olisi sijainnut saaren kaakkoisrannikolla nykyisen kaupungin paikalla, ja Skiathos koillisrannikolla.
Historia.
Kreikkalaisen perinteen mukaan Skiathoksen saaren ensimmäiset asukkaat olivat Traakiasta tulleita pelasgeja. Palaiskiathoksen kaupungin perustivat Euboian Khalkiista tulleet siirtokuntalaiset. Se oli saaren kahdesta kaupungista vanhempi. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Palaiskiathios" ().
Arkeologisten kaivausten perusteella kaupunki vaikuttaa asutetun 900-luvun eaa. alkupuolella. Löydösten perusteella sillä on ollut yhteydet ennen kaikkea Thessalian ja Euboian suuntaan. Kaupunki säilyi asuttuna klassiselle kaudelle saakka ja alkoi taantua 400-luvulta eaa. alkaen Skiathoksen kaupungin perustamisen jälkeen. Palaiskiathosta ei kuitenkaan hylätty heti kokonaan, niin kuin aiemmin on usein oletettu, vaan paikalla säilyi pienimuotoisempaa asutusta aina hellenistiselle kaudelle 200–100-luvulle eaa. saakka.
Olisi luontevaa, että kaupungin alkuperäinen nimi olisi ollut Skiathos, ja sitä olisi alettu kutsua Palaiskiathokseksi vasta uudemman kaupungin perustamisen jälkeen. Vuodelta 408/407 eaa. tunnetaan ateenalainen piirtokirjoitus, joka mainitsee nimen ”Oiniades Palaiskiathoslainen”. Etnonyymin alkuosa ”Palai-”, ”Vanha”, on kuitenkin lisätty korjauksella jälkikäteen. Ilmeisesti ateenalaisille kaupunkien ero ei ole ollut selvä, mutta korjaus on tehty, koska se on ollut tärkeä paikallisten mielestä.
Kaupungin arkeologiset tutkimukset alkoivat vuonna 2009. Järjestelmälliset kaivaukset alkoivat vuonna 2012. Kartoituksessa ja kaivauksissa Kefálan kukkula varmistui kadoksissa olleen Palaiskiathoksen paikaksi. Myöhäisen löytymisen vuoksi kaupunkia ei ole merkitty esimerkiksi "Barrington Atlas of the Greek and Roman World" -teoksen karttoihin, eikä se ole mukana polisten inventaariossa (Hansen 2004) Skiathoksesta erillisenä poliksena. Ei ole tietoa siitä, oliko Palaiskiathos itsenäinen polis enää Skiathoksen perustamisen jälkeen, vai enemmän Skiathoksen poliksen alaisuudessa.
Rakennukset ja löydökset.
Kaupungin paikalta on löydetty tuki- ja linnoitusmuurien jäänteitä. Muurit muistuttavat varhaisen rautakauden kaupunkien muureja Kykladeilla. Parhaiten säilyneitä muurien osia on löydetty etelä-, lounais- ja kaakkoissivulta. Säilyneiden osien korkeus on suurimmillaan noin kolme metriä.
Lisäksi on löydetty useiden rakennusten jäänteitä sekä keramiikan osia. Hautoja on löydetty kaupungin lounais- ja länsipuolelta Xánemoksen lahdelta.