Österåkerin kunta

Österåkerin kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Åkersberga.
Kunnan maapinta-ala on 312,37 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 48 234 henkeä (31.12.2021).
Österåkerin naapurikuntia ovat Värmdö, Vaxholm, Täby, Vallentuna ja Norrtälje. Kunta sijaitsee eteläisessä Roslagenissa.
Idässä Österåkeriin kuuluu useita suuria saaria Tukholman saariston pohjoisosasta. Näitä ovat muun muassa Ljusterö, Siarö, Vättersö, Husarö, Ingmarsö ja Särsö. Kuningas Kustaa Vaasan mahdollinen syntymäkoti Rydboholmin linna sijaitsee kunnassa ja on nykyään yksityisomistuksessa.
Vuonna 2007 kunnassa oli 18,46 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 5,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Österåkerin maalaiskunta muodostettiin Österåkerin pitäjästä vuoden 1862 kuntauudistuksessa. Tuolloin kunta kuului "Åkers skeppslag" -nimiseen hallintoalueeseen, joka vastasi kihlakuntaa. Kunnan aikaisempi asutus lähellä Åkerin kanavan suurta Garnsvikenillä menetti merkitystään, kun Roslagenin rautatie rakennettiin ja Åkersbergan rautatieasemasta tuli kunnan suurin asutuskeskus.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Österåkerin maalaiskuntaa liitettiin Östra Rydin maalaiskunta; Österåkerissa oli tuolloin 3 470 ja Östra Rydissä 670 asukasta. Vuonna 1962 tehtiin päätös toisesta valtakunnanlaajuisesta kuntauudistuksesta, joka toteutettiin asteittain. Jo vuonna 1967 Ljusterön maalaiskunta (937 asukasta) ja Roslags-Kullan maalaiskunta (360 asukasta) liitettiin Österåkeriin (9 789 asukasta ennen liitosta). Roslags-Kulla oli ennen liitosta kuulunut vuonna 1952 muodostettuun Roslags-Lännan maalaiskuntaan.
Vuonna 1974 yhdistettiin vielä Vaxholmin kunta (4 952 asukasta) ja Österåkerin kunta (19 806 asukasta). Vaxholm oli entinen kaupunki, joka ei olisi halunnut luopua itsenäisyydestään. Kuntaliitoksessa muodostettu kunta nimettiin Vaxholmiksi, mutta Åkersberga pysyi keskustaajamana. Tämä kuntaliitos ei ollut kestävä, sillä entisen Vaxholmin alue halusi erota kunnasta. Noin 5 000 asukkaan väestöpohjaa pidettiin kuitenkin liian pienenä. Ratkaisuksi tuli erottaa Bogesundslandet (196 asukasta) Östra Rydin seurakunnasta ja Resarön saari (903 asukasta) Österåkerin seurakunnasta. Vuonna 1983 nämä alueen liitettiin Vaxholmin seurakuntaan, ja yhdessä ne muodostivat uuden 6 061 asukkaan Vaxholmin kunnan. Kunnan jäljelle jääneessä osassa asukkaita oli 25 039 ja sen nimeksi otettiin uudelleen Österåker. Österåkerin ja Östra Rydin seurakunnan yhdistettiin vuonna 1952 Österåker-Östra Rydin seurakunnaksi.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 065 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 9,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 086 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 226 893 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 134 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 10 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 86,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 212 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Österåkerin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Österåkerin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Vuosina 1973–1979 luvut ovat nollia, koska tuolloin Österåker oli vielä osa Vaxholmin kuntaa.
Österåker on muiden Etelä-Roslagenin kuntien tavoin vahvasti porvarillinen. Kokoomus on hallinnut kuntaa vuodesta 1982 lukuun ottamatta vuosia 1994–1998, jolloin sosiaalidemokraateilla oli enemmistö yhdessä Kansanpuolueen kanssa.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.