Iyad Ag Ghaly

Iyad Ag Ghaly on malilainen islamisti ja Jama’at Nusrat al-Islam wal-Muslimin (JNIM) -terroristijärjestön johtaja. Ag Ghaly on vaikuttanut Malissa alkaen 1990-luvun turegien kansallisista aseellisista liikkeistä myöhempiin islamistisiin järjestöihin. Ag Ghalyn perustama Ansar Dine muodosti JNIM:n yhdessä muiden jihadistijärjestöjen kanssa vuonna 2017.
Elämäkerta.
Iyad Ag Ghaly syntyi Malin pohjoisosan Kidalin alueella ifogha-heimon tuaregien ylimystöön kuuluvaan perheeseen. Hän matkusti nuorena Libyaan, jossa hän oli sotilas maan diktaattori Muammar Gaddafin perustamassa Islamilaisessa legioonassa. Islamilainen legioona oli muodostettu pääosin Sahelin alueen asukkaista ja Gaddafi käyti heitä sodissa Tšadia vastaan. Vuonna 1990 Ag Ghaly palasi Maliin, jossa hänestä tuli tuaregien kapinan johtohahmo. Vuonna 1991 Malin yleisradio viittasi häneen Azawadin kansanliikkeen pääsihteerinä, joka johti neuvotteluja Malin hallinnon kanssa. Radio France internationale kuvaili häntä vuonna 1995 tuaregikapinallisten kiistattomana johtajana.
Ranskalaisen "L’Express"-lehden mukaan Ag Ghaly kiinnostui islamin salafistisesta suuntauksesta 1990-luvun lopulla hänen tavattuaan pakistanilaisia salafisteja Kidalissa. Hän alkoi tuolloin myös toimia neuvottelijana islamisteille, jotka harjoittivat sieppauksia lunnaita tavoitellen. Elokuussa 2003 Ag Ghaly oli neuvottelemassa 14 ulkomaalaisen turistin vapauttamista algeriaalisen GSPC-järjestön taistelijoilta. GSPC muuttui myöhemmin Islamilaisen Maghrebin al-Qaidaksi. Saman tapaisia Ag Ghalyn johtamia panttivankien vapautusneuvotteluja käytiin myös vuosina 2008, 2010 ja 2011. Al-Qaidan on arvioitu saaneen eri neuvotteluissa lunnaina kaikkiaan useita kymmeniä miljoonia dollareja. Vuosien 2007 ja 2010 välillä Ag Ghalylla oli myös virka Malin konsulaatissa Saudi-Arabian Jeddassa. Hänen sanottiin saaneen nimityksen suhteilla Malin presidentti Amadou Toumani Touréen. Malilaisessa uutisoinnissa hänen sanottiin lähteneen Saudi-Arabiasta maan julistettua hänet ei-toivotuksi henkilöksi yhteyksistä terroristijärjestöihin.
Libyan sisällissodan päättyessä vuonna 2011 Libyasta palasi Maliin tuaregitaistelijoita, jotka perustivat uuden tuaregien aseellisen järjestön Mouvement national de libération de l’Azawad (MNLA). Joidenkin tietojen mukaan Ag Ghaly tavoitteli liikkeen johtajan asemaa, jota hän ei kuitenkaan saavuttanut. MNLA:n mukaan tämä johtui hänen yhteyksistään al-Qaidaan, mutta mahdollisesti tähän vaikutti myös hänen siteensä Malin presidentti Touréen. Samaan aikaan Ag Ghalylla oli ongelmia myös oman tuaregiheimonsa suhteen. Hän oli tavoitellut myös heimon johtoasemaa, mutta heimopäälliköt ja uskonoppineet sivuttivat hänet, koska hän oli perustanut oman aseellisen järjestönsä nimeltä Ansar Dine. Ag Ghalyn tarkemmista tarkoitusperistä perustaa järjestö on kiistelty. Järjestöllä oli vaikutteita tuareginationalismista, mutta myös voimakkaita uskonnollisia vaikutteita. Mahdollisesti taustasyynä perustamiselle olivat Ag Ghalyn epäonnistumiset yrityksissä päästä MNLA:n johtoon. Ag Ghalyn motiiveista on esitetty myös useita salaliittoteorioita, joihin on liitetty hänen suhteensa Malin johtoon, Algerian turvallisuuspalvelu ja jopa Yhdysvallat. 
Malin sisällissodan puhjettua vuonna 2012 Ansar Dinen taistelijat ottivat yhdessä liittolaistensa kanssa haltuunsa suuria alueita Malin pohjoisosissa, mukaan lukien esimerkiksi Timbuktu, Gao ja Kidal. Vallatuilla alueilla toimeenpantiin šarialakia. Järjestöt menettivät jonkin verran asemiaan ulkovaltojen kuten Ranskan puututtua tilanteeseen. Toiminta ei kuitenkaan loppunut ja se alkoi kiihtyä lopulta uudestaan. Ansar Dine ja neljä muuta jihadistijärjestöä liittoutuivat keskenään vuonna 2017, jolloin niistä muodostettiin Jama’at Nusrat al-Islam wal-Muslimin eli JNIM. Ag Ghalysta tuli JNIM:n johtaja. JNIM on tehnyt iskuja paitsi Malissa, mutta myös laajemman Sahelin alueella.
Kansainvälinen rikostuomioistuin on etsintäkuuluttanut Ag Ghalyn syytettynä sotarikoksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan.