Norjan energiapolitiikka

 
Norjan energiapolitiikka on Norjan kuningaskunnan energiapolitiikkaa. Siihen sisältyvät lait, sopimukset, verot ja muut ohjauskeinot, joilla ohjataan Norjan energiantuotantoa, jakelua ja energian käytön kehitystä. 
Merkittävintä Norjan energiapolitiikalle on Pohjanmeren öljyntuotanto. Maahan ei ole koskaan rakennettu ydinvoimaa. Vuonna 2013 Norja tuotti 99 % sähköstään vesivoimalla, ja tuulivoiman potentiaali on suuri.
Norja on ollut aloitteellinen kansainvälisissä ilmastoneuvotteluissa. Ilmastonlämpenemisen arvellaan vaikuttavan Norjan jäätikköjen sulamiseen. Norjan tavoite on hiilineutraalius vuoteen 2030 mennessä.
Liikenne.
Norjan tavoite on ollut, että 2017 kolmasosa uusista autoista on sähköautoja tai hybridejä.
Öljy Norjassa.
1960-luvun lopulla alkanut Pohjanmeren öljyn ja maakaasun poraaminen, jalostaminen ja vienti ulkomaille on vaurastuttanut Norjaa valtavasti. Norjalaiset yritykset osallistuvat öljyntuotantoon myös ulkomailla, ja pyrkivät hyödyntämään esimerkiksi arktisia öljyvaroja.
Öljyrahasto.
Norjan valtion eläkerahasto, jota kutsutaan Norjan valtion öljyrahastoksi, oli arvoltaan 1 395 miljardia euroa vuoden 2023 lopussa. Helsingin Sanomien mukaan se on Euroopan suurin osakerahasto ja maailman toiseksi suurin valtion rahasto Yhdistyneiden Arabiemiraattien rahaston jälkeen. Vuonna 2009 öljyrahaston suurimmiksi sijoituksiksi mainittiin Shell, Nestle ja HSBC-pankki. Britannian ja Yhdysvaltojen valtion lainoja rahastolla oli noin 9 mrd € kumpaakin. Syksyllä 2009 öljyrahasto keskusteli ympäristöasioista sijoitusyrityksissään.
Uusiutuva energia.
Norjan tavoite on lisätä vuosina 2001–2016 uusiutuvaa lämpö- ja sähköenergiaa 30 TWh. Syöttötariffi otettiin käyttöön Norjassa vuonna 1999. Tuuli-, vesi- ja biomassatariffia uusittiin vuonna 2008.
Rakennusten rakennusmääräyksiä on tiukennettu energiankulutuksen osalta, esimerkiksi julkisten rakennusten käyttövesi on lämmitettävä uusiutuvalla energialla.
Tuulivoima.
Norjalaisten energiatutkijoiden mukaan tulevaisuudessa tuulivoimalla tuotetusta sähköstä voi tulla maalle yhtä merkittävä vientituote kuin öljystä. Maan tuulivoimapotentiaalin arvioidaan olevan 14 000 TWh. Asiantuntijat ennustavat tuotannoksi 20 TWh vuonna 2020. Öljyä viedään nyt 2 500 TWh vuodessa.
Aker Kværner on osallistunut Ranskan ja Saksan merituulivoiman rakentamiseen. StatoilHydro kehittää tuulivoimaa Enovan tuella. Norjan energiaministeri sai vuonna 2008 raportin, jossa suunniteltiin 5 000-8 000 MW:n merituulipuistoja (28 mrd euroa) vuoteen 2025 mennessä. Tavoite on myydä sähkö Eurooppaan. Ruotsalainen SCA ja norjalainen energiayhtiö Statkraft tekivät sopimuksen 2 800 GWh tuulivoimaa Jämtlannin ja Norrlannin lääneissä syyskuussa 2007.
Aurinkoenergia.
Norjalainen Renewable Energy Corporation (REC) on aurinkoenergialaitteita valmistava yritys.
Bioenergia.
Norjan bioenergiatavoite on 14 TWh vuoteen 2020 mennessä.
Norjalainen työryhmä arvioi vuonna 2006 laajamittaisen kotimaisen biopolttoainetuotannon puusta mahdolliseksi 4–6 vuoden päästä ja tuotannoksi 10–20 vuoden päästä 20–30 % kotimaista polttoainetta. Tuotanto luo 10 000 työpaikkaa. Norsk Hydro ja Norske Skog tutkivat vuonna 2006-7 biodieselin valmistusta puusta. Kaupallista tehdasta ennustettiin vuosiksi 2013-16 (100-200 milj. l/a, 2 milj. m3 puuta/v). Vuonna 2006 hinta arvioitiin 20 % soija- tai rypsiöljydieseliä kalliimmaksi.