SMS Schleswig-Holstein

SMS Schleswig-Holstein oli Saksan keisarikunnan laivaston Deutschland-luokan taistelulaiva, joka ampui todennäköisesti toisen maailmansodan ensimmäiset laukaukset.
Valmistus.
Alus tilattiin Germaniawerftiltä Kielistä, missä köli laskettiin 18. elokuuta 1904. Alus laskettiin vesille 17. joulukuuta 1906 ja valmistui 6. heinäkuuta 1908.
Palvelus.
Ensimmäisessä maailmansodassa alus osallistui Skagerrakin taisteluun kesällä 1916, jossa se kärsi vaurioita Britannian kuninkaallisen laivaston alusten tykkitulesta. Sodan lopulla "Schleswig-Holstein" oli huoltoaluksena ja lopulta majoitusaluksena Kielissä. Alus oli yksi kuudesta vanhentuneesta taistelulaivasta, jotka Versailles’n rauhansopimus salli Saksan laivastolle rannikkopuolustuskäyttöön. Se oli rannikkopuolustuslaivueen lippulaivana vuoteen 1935.
Sisaraluksensa "SMS Schlesienin" lailla alus oli vanhentunut toisen maailmansodan alkaessa, koska sen vedenalainen panssarointi oli heikkoa eikä kestäisi torpedo-osumia. Molemmat alukset olivat palvelleet koululaivoina, mutta sodan sytyttyä kumpikin toimi rajoitetussa palveluksessa ja osallistui muutamiin sotatoimiin.
Toisen maailmansodan ensilaukaukset.
Elokuun lopulla 1939 kommodori Gustav Kleikampin komentama "Schleswig-Holstein" purjehti Danzigiin rauhanomaisen laivastovierailun varjolla. Se ankkuroi kanavaan vastapäätä satamassa sijainnutta puolalaista linnaketta Westerplatten niemimaalla. Alus alkoi 1. syyskuuta 1939 klo 4.45 ampumaan puolalaista varuskuntaa, jolloin se ampui todennäköisesti maailmansodan ensimmäiset laukaukset aloittaen samalla Westerplatten taistelun. Aluksen ampuma laidallinen ei varsinaisesti ollut ensimmäinen väkivaltainen sotatoimi, sillä Saksan ilmavoimat oli pudottanut ensimmäiset pommit Wieluniin viittä minuuttia aiemmin, mutta ensimmäiseksi laukaukseksi se voidaan laskea. Laivasto, ilmavoimat ja tykistö jatkoivat Westerplatten varuskunnan pommittamista viikon ajan, kunnes se vihdoin viikon kuluttua antautui.
Westerplatten taistelun jälkeen "Schleswig-Holstein" ampui Danzigin satamasta toisen puolalaisen satamakaupungin Gdynian linnoituksia syyskuun 13. päivään, jonka jälkeen se siirtyi tulittamaan Kepa Oksywskaa. Helin niemimaan linnoituksia alus ampui taistelulaiva "Schlesienin" kanssa 18. syyskuuta 1939 alkaen. Helin niemimaan taistelun aikana aluksen tykkitorni vaurioitui puolalaisen rannikkopatterin 152 mm:n kranaateista, mikä hiljensi aluksen suurimmat tykit.
Alus osallistui 1940 Tanskan valtaukseen, mutta ajoi karille Isossa-Beltissä jo operaatio Weserübungin alussa. Sen jälkeen "Schleswig-Holstein" oli koululaivana. Syyskuun alkuun 1944 mennessä siitä oli tehty ilmatorjunta-alus, mutta saman kuukauden 18. päivänä brittilentokoneet pommittivat sitä osuen kolmesti. Alus syttyi palamaan ja upposi Gdyniassa 12 metrin syvyyteen. Neuvostoliiton laivasto nosti aluksen ja hinasi sen Tallinnaan 26. syyskuuta 1946. Alus oli kuitenkin vahingoittunut liian pahasti, jotta sitä olisi kannattanut korjata. Se upotettiin lähelle Osmussaarta 25. heinäkuuta 1947. Punalaivasto antoi sille uuden nimen "Borodino" ja käytti sitä vuoteen 1955 maalialuksena. Hylkyä suojelee Viron kansallisperintölautakunta. Laivakello on esillä Dresdenissä Bundeswehrin sotahistoriallisessa museossa.