Älypuhelimen ongelmakäyttö

Ongelmallinen älypuhelimen käyttö on psykologista tai käyttäytymiseen liittyvää riippuvuutta matkapuhelimista. Se liittyy läheisesti muihin digitaalisen median liiallisen käytön muotoihin, kuten sosiaalisen median riippuvuuteen tai Internet-riippuvuushäiriöön.
Älypuhelinriippuvuus-termiä on myös käytetty, mutta koska riippuvuutta ei ollut todistettu, tutkijat ehdottivat, että puhuttaisiin älypuhelinten ongelmakäytöstä. 
Ongelmakäyttöön voi kuulua uppoutuminen matkaviestintään, liiallinen rahan tai ajan käyttö matkapuhelimiin, sekä puhelimen käyttö sosiaalisesti tai fyysisesti sopimattomissa tilanteissa, kuten autolla ajettaessa. Lisääntynyt käyttö voi myös johtaa haitallisiin vaikutuksiin ihmissuhteisiin, henkisen tai fyysisen terveyden heikkenemiseen tai siihen, että ihminen ahdistuu, kun hän on erossa matkapuhelimesta tai riittävästä kentästä. 3–11-vuotiaat ovat suurimmassa vaarassa ongelmakäyttää älypuhelimia. 
Yleisyys.
Eri diagnostisten kriteerien mukaan arvioitu ongelmakäytön esiintyvyys vaihtelee välillä 0-38 %, mutta itsearviot antavat tätäkin korkeamman esiintyvyyden. 
Vaikutukset.
Matkapuhelinten liikakäyttö voi olla yhteydessä kielteisiin seurauksiin henkiselle ja fyysiselle terveydelle sekä vaikuttaa käyttäjien sosiaaliseen vuorovaikutukseen. 
Vuonna 2011 tehty tutkimus osoitti:
Kun koehenkilöille annettiin ensimmäiset älypuhelimet, kolmen kuukauden päästä he eivät enää yhtä usein kyenneet lykkäämään tarpeittensa tyydyttämistä, vaikka siitä oli tarjolla isompia palkintoja. Myös heidän tarkkuutensa laskutehtävien ratkaisemisessa laski merkitsevästi ilman että laskeminen nopeutui. Keskeinen syy tähän näyttäisi olevan tutkimuksessa todettu keskittymiskyvyn heikkeneminen.
Terveys.
Tutkimukset ovat osoittaneet, että unen määrän ja laadun väheneminen voi johtua myös melatoniinin erittymisen estymisestä. 
Vuonna 2014 BBC raportoi optikoiden huolista matkapuhelimen näyttöjen lähettämästä siniviolettivalosta, että se voi olla mahdollisesti vaarallista silmälle ja pitkällä aikavälillä se saattaa lisätä silmänpohjan rappeumariskiä . American Macular Degeneration Foundationin kanta on, että todisteet tästä riskistä ovat parhaimmillaankin epäselviä, kun otetaan huomioon laitteen näyttöjen suhteellisen alhainen intensiteetti. 
Keinot matkapuhelimen liikakäytön estämiseen tai hoitoon.
Vuonna 2019 Maailman terveysjärjestö antoi suosituksia aktiivisista elämäntavoista, unesta ja näyttöajasta alle viisivuotiaille lapsille. Näihin suosituksiin kuuluu päivittäisen ruutuajan rajoittaminen yhteen tuntiin eikä ruutuaikaa ollenkaan ennen kahden vuoden ikää. Niihin sisältyy myös kolme tuntia liikuntaa päivässä vuoden iästä alkaen, 14–17 tuntia unta vauvoille ja 10–13 tuntia unta kolmevuotiaille ja sitä vanhemmille. 
Puhelimen asetukset.
Monet älypuhelinriippuvuusaktivistit (kuten Tristan Harris) suosittelevat puhelimen näytön kääntämistä harmaasävytilaan, mikä auttaa vähentämään matkapuhelimissa vietettyä aikaa tekemällä niistä tylsiä katsoa. 
Muita puhelimen asetusten muutoksia matkapuhelimen käyttämättä jättämiseksi olivat lentokonetilan kytkeminen päälle, matkapuhelindatan ja/tai Wi-Fi:n sammuttaminen, puhelimen sammuttaminen, tiettyjen sovellusten poistaminen ja tehdasasetusten palauttaminen. 
Matkapuhelimen käyttökielto kouluissa.
Joissakin osissa maailmaa matkapuhelimet ovat kiellettyjä kouluissa. Ranskassa ja Kanadan Ontariossa matkapuhelinten käyttö on kielletty opetusaikana opiskelijoiden suorituskyvyn parantamiseksi. 
Ranska kielsi käytön perus- ja toisen asteen kouluissa vuonna 2018, jotta lapset keskittyisivät paremmin, nettikiusaisivat vähemmän ja käyttäisivät somea vähemmän. Alankomaat ja Unkari tekivät vastaavat kiellot vuonna 2024.
Vuonna 2021 Kiina kielsi matkapuhelimet kouluissa, elleivät oppilaat ole saaneet kirjallista vanhempien lupaa.
Koulukielto ei yksin vaikuta käyttömääriin?
30 koulun tutkimuksessa ei havaittu eroja sosiaalisen median käyttömäärissä niiden brittikoulujen välillä, joilla oli käyttökieltoja ja joilla ei ollut. Kielto vähensi käyttöä koulupäivänä aikana mutta muuna aikana nämä oppilaat käyttivät somea vastaavasti enemmän. Tutkijoiden johtopäätös oli, että nykymuotoiset koulukiellot eivät toimi.
Sen sijaan pitäisi keskittyä puhelimen käyttöön koko päivän mittaan ja koko viikon mittaan.
Kielloilla ei ollut vaikutusta ei ollut muuhunkaan tutkittuun, kuten henkinen hyvinvointi, ahdistus ja depressio, fyysinen aktiviteetti, uni, oppimistulokset tai häiritsevä käyttäytyminen luokassa. Sen sijaan puhelinten ja somen runsaampi käyttö oli yhteydessä huonompaan henkiseen hyvinvointiin ja henkiseen terveyteen, vähäisempään fyysiseen aktiivisuuteen, huonompaan uneen, huonompaan koulumenestykseen ja häiritsevämpään käyttäytymiseen luokassa.
Keskimäärin oppilaat ilmoittivat käyttävänsä puhelintaan 4-6 tuntia päivässä. He sanoivat puhelinkieltojen vähentäneen kiusaamista ja parantaneen sosiaalisia taitoja. Näitä asioita tutkimus ei mitannut. Oppilaiden mukaan ennen kieltoja oli paljon tappeluita, joita oppilaat sitten kuvasivat puhelimillaan. Labour ehdotti sosiaalisen median kieltoa alle 16-vuotiaille, kuten Australiassa.
Puhelimen käytön psykologiset oireet.
Jatkuva älypuhelimen liikakäyttö voi johtaa oireisiin, jotka voidaan ryhmitellä kolmeen laajaan luokkaan: masennus, sosiaalinen eristäytyminen ja alhainen itsetunto tai ahdistus.