tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Antaiopolites

Antaiopolites (, ), egyptiläisittäin Wadjit (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen kymmenes nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Kobra”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Wadjet", "Wadjyt", "Wadkhet", "Uatchet" ja "Neterui". Kreikankielisinä niminä esiintyy jossakin vaiheessa historiaa myös Afroditopolites () ja Apollonopolites (Heptakomias) (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U10.
Maantiede.
Antaiopoliteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen kymmenes nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Nomos käsitti alueen Niilin itäpuolella nykyisen Suhajin kuvernoraatin alueella. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Panopoliteen nomos (U09) ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Hypseliteen nomos (U11).
Nomoksen pääkaupunkina ("mētropolis") esiintyy Antaiopolis. Sen tai siitä erotettujen osien pääkaupunkeina esiintyvät myös Afroditopolis ja Apollonopolis Heptakomias Mikra.
Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu "aruraa" (auranalaa) eli noin 531 neliökilometriä.
Historia.
Antaiopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli ptolemaiosten aikana. Roomalaisella kaudella koko Lykopoliin ja Abydoksen välisellä alueella tapahtui paljon hallinnollisia muutoksia. Varhaisin maininta Antaiopoliteen nomoksesta on Plinius vanhemmalla ensimmäisellä vuosisadalla jaa. Vaikuttaa siltä, että nomos oli tuolloin suhteellisen uusi ja roomalaisten perustama. Se oli erotettu joen länsipuolen Afroditopoliteen nomoksesta, joka sekin oli roomalaisten perustama.
Ensimmäisen vuosisadan lopulle tultaessa jäljelle jäänyt Afroditopoliteen nomos oli nimetty uudelleen Apollonopolites Heptakomiaan (”Seitsemän kylää”) nomokseksi. Jossakin vaiheessa se yhdistettiin Antaiopoliteen kanssa, ja yhdistetty nomos tunnettiin nyt nimellä Antaiopoliteen ja Heptakomian nomos. Se ei kuitenkaan ollut pitkäikäinen, ja jaettiin jälleen länsipuolen Apollonopolites Heptakomiaaksi ja itäpuolen Antaiopoliteeksi. Tämä jako tapahtui suunnilleen keisari Trajanuksen aikana. Keisari Hadrianuksen aikana tai pian tämän jälkeen Apollonopolites Heptakomias vaikuttaa palautetun jälleen Afroditopoliteeksi.
Näin nomoksissa tapahtuneet muutokset alueella voidaan esittää seuraavasti:
Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U10, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta. Erillisinä nomoksina Afroditopolites tunnetaan tunnuksella U10a ja Apollonopolites Heptakomias tunnuksella U10b.
Nomoksen pääjumala olivat Nemty, Seth ja Horus. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Bau.
Hypselites

Hypselites (), egyptiläisittäin Sha (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 11. nomos.
Nomoksen alkuperäinen egyptinkielinen nimi viittaa johonkin Seth-jumalaan liittyvään olioon. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Seth" ja "Set". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U11.
Maantiede.
Hypseliteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 11. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Nomoksen alue ulottui Antaiopoliista Hypseleen noin 37 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Antaiopoliteen nomos (U10) ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Hierakonpoliteen nomos (U12).
Nomoksen pääkaupunkina ("mētropolis") esiintyy yleensä Hypsele eli egyptiläisittäin Shashotep (nyk. Shutb). Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu "aruraa" (auranalaa) eli noin 125 neliökilometriä.
Historia.
Hypseliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U11, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomoksen pääjumala oli Khnemu. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyvät Horus ja Seth.
Hierakonpolites

Hierakonpolites (), egyptiläisittäin Atefet (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 12. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Käärmevuori”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Atfet", "Dju-fet", "Tu-f" ja "Tu-ph". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U12.
Maantiede.
Hierakonpoliteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 12. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Hypseliteen (U11) nomos ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Lykopoliteen (U13) nomos.
Nomoksen pääkaupunkina ("mētropolis") esiintyy yleensä Hierakon eli egyptiläisittäin Per-Nemti. Pääkaupungiksi mainitaan kuitenkin myös Apotheke, vaikka yleensä se luetaan kuuluneeksi Apollonopolites Heptakomiaan nomokseen. Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu "aruraa" (auranalaa) eli noin 206 neliökilometriä.
Historia.
Hierakonpoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U12, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomoksen kreikankielinen nimi Hierakonpolites on kuitenkin epävarma. Se esiintyy joissakin lähteissä, mutta joissakin nomokseen viitataan vain nykyisellä paikannimellä El-Atawla.
Nomoksen pääjumalia olivat Anti, Khnum ja Nemty. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Matyt tai Bat.
Lykopolites

Lykopolites (), egyptiläisittäin Nedjefet-khentet (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 13. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Ylempi sykomori ja käärme”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Nedj(e)fet-khent" ja "Atef-khent". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U13.
Maantiede.
Lykopoliteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 13. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Nomoksen alue ulottui Hypselestä Lykopoliihin noin 8 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Hierakonpoliteen nomos (U12) ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Kussiteen nomos (U14).
Nomoksen pääkaupunkina ("mētropolis") esiintyy yleensä Lykopolis eli egyptiläisittäin Saut (nyk. Asyut). Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu "aruraa" (auranalaa) eli noin 250 neliökilometriä.
Historia.
Lykopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U13, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomoksen pääjumalia olivat Anubis sekä Wepwawet, joka esiintyy nomoksen jumalana myös faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa. Myöhempinä aikoina nomoksen jumalat olivat triadi eli jumalkolmikko Anubis/Osiris, Hathor/Isis ja Wepwawet.
Kussites

Kussites (), egyptiläisittäin Nedjefet-pehet (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 14. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Alempi sykomori ja käärme”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Nedj(e)fet-peḥtet" ja "Atef-pehu". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U14.
Maantiede.
Kussiteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 14. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Nomoksen alue ulottui Lykopoliista Kussaihin noin 67 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Lykopoliteen nomos (U13) ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Hermopoliteen nomos (U15).
Nomoksen pääkaupunkina ("mētropolis") oli Kussai eli Qis/Qesi/Qesy (nyk. al-Qusiya). Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu "aruraa" (auranalaa) eli noin 272 neliökilometriä.
Historia.
Kussiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U14, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta. Kussiteen nomos yhdistettiin jossakin vaiheessa Hermopoliteen nomokseen (U15).
Nomoksen pääjumala oli Kussain Hathor. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy tunnistamaton naishahmo, joka on oletettavasti Hathor.
Hermopolites (Ylä-Egypti)

Hermopolites (), egyptiläisittäin Wenet (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 15. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Jänis”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Unit" ja "Un". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U15.
Maantiede.
Hermopoliteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 15. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Se sijaitsi Ylä-Egyptin pohjoisosassa, joka luettiin usein erilliseksi Keski-Egyptiksi eli Heptanomiiksi. Nomoksen alue ulottui Kussaista Hermopolis Megaleehen noin 42 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Kussiteen nomos (U14) ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Antinoiteen nomos (U16).
Nomoksen pääkaupunki ("mētropolis") oli Hermopolis Megale eli egyptiläisittäin Khemen(n)u (nyk. Al-Ashmunay). Amarna-kaudella sen alueella sijaitsi myös tuolloinen pääkaupunki Akhetaten.
Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu "aruraa" (auranalaa) eli noin neliökilometriä.
Historia.
Hermopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U15, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Antinoiteen nomos (U16) erotettiin ilmeisesti jossakin vaiheessa erikseen Hermopoliteen nomoksesta. Kussiteen nomos (U14) puolestaan yhdistettiin Hermopoliteehen.
Nomoksen pääjumala oli Thoth, jonka kreikkalaiset yhdistivät Hermeeseen, ja josta nomoksen pääkaupunki sai nimensä. Siellä palvottiin myös Thothin kumppania Nehmetawayta. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyvät Aha eli Bes sekä Wenut.
Antinoites

Antinoites (), egyptiläisittäin Ma-hedj (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 16. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Keihäsantilooppi”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Meh-mahetch". Kreikankielisenä nimenä esiintyy joskus myös "Antinoopolites" () ja "Hibites" (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U16.
Maantiede.
Antinoiteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 16. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Nomoksen alue ulottui Hermopolis Megalesta Antinoopoliihin noin 8 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Hermopoliteen nomos (U15) ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Kynopoliteen nomos (U17).
Nomoksen pääkaupungiksi ("mētropolis") mainitaan Hipponon eli Alabastronpolis, egyptiläisittäin Hebenu (Hebennu, nyk. Kom al-Ahmar?) (eräässä lähteessä Ibion/Hiben). Myöhemmäksi pääkaupungiksi mainitaan puolestaan Menat-Khufu (nyk. Al-Minya). Nomoksen nimen perusteella pääkaupunki olisi voinut olla jossakin välissä Antinoopolis eli Antinoe. Nomoksen muita kaupunkeja olivat Akoris eli Tadehnet (nyk. Tehna) ja Herwer.
Historia.
Antinoiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Nomoksen kreikankielinen nimi ei ole täysin varma ja ilmeisesti muuttui eri aikoina. Nomos erotettiin jossakin vaiheessa Hermopoliteen nomoksesta (U15) ja mahdollisesti yhdistettiin siihen takaisin, ja mainitaan siksi joskus samalla numerolla. Nomoksen erottaminen Hermopoliteesta tapahtui todennäköisesti Antinoopoliin kaupungin perustamisen yhteydessä roomalaisella kaudella keisari Hadrianuksen aikana, sillä se perustettiin Hermopoliteen alueelle.
Nomoksen pääjumalia olivat Horus Hebenussa, Ammon ja Sobek Akoriissa sekä Khnum Herwerissä. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Hebenun Horus.
Kynopolites

Kynopolites (), egyptiläisittäin Input (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 17. nomos.
Nomoksen alkuperäinen egyptinkielinen nimi viittaa Anubis-jumalaan. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Inpu" ja "Anpu". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U17.
Maantiede.
Kynopoliteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 17. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Se sijaitsi Ylä-Egyptin pohjoisosassa, joka luettiin joskus erilliseksi Keski-Egyptiksi eli Heptanomiiksi. Nomoksen alue ulottui Hermopolis Megalesta Kynopoliihin noin 100 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Antinoiteen nomos (U16) ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Ankyropoliteen nomos (U18) ja Oksyrhynkhiteen nomos (U19).
Nomoksen pääkaupunki ("mētropolis") oli Kynopolis eli egyptiläisittäin Saka.
Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu "aruraa" (auranalaa) eli noin 110 neliökilometriä.
Historia.
Kynopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U17, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomoksen pääjumalia olivat koiranpäinen Anubis (Anpu) Hardaissa ja Bata Sakassa. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Henun Anubis.
Ankyropolites

Ankyropolites (), egyptiläisittäin Nemti (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 18. nomos.
Nomoksen alkuperäinen egyptinkielinen nimi viittaa Nemty (Nemti) -jumalaan. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Anti", "Sept" ja "Sep". Kreikankielisenä nimenä esiintyy joskus myös "Hipponon" (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U18.
Maantiede.
Ankyropoliteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 18. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Se sijaitsi Ylä-Egyptin pohjoisosassa, joka luettiin joskus erilliseksi Keski-Egyptiksi eli Heptanomiiksi. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Kynopoliteen nomos (U17), länsipuolella eli joen toisella puolella Oksyrhynkhiteen nomos (U19), ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Herakleopoliteen nomos (U20).
Nomoksen pääkaupunkina ("mētropolis") mainitaan Hut-nesu (Hut-nesut/"Hwt-nsw", nyk. Sharuna) ja Hipponon (Het-benu). Sen muihin kaupunkeihin lukeutuu Ankyropolis (nyk. El-Hiba). Ainakin nimensä puolesta se olisi voinut olla nomoksen pääkaupunki jossakin vaiheessa historiaa.
Historia.
Ankyropoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin ehkä tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Nimi on kuitenkin epävarma. Nomoksissa tapahtui tuolloin myös paljon muutoksia, ja siksi nomoksella esiintyy useita nimiä, tai siitä erotettiin uusia nomoksia, joihin nimet viittaavat. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U18, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomoksen pääjumalia oli Horus-Dunanwy Hutnesutissa. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Nemty.
Oksyrhynkhites

Oksyrhynkhites (), egyptiläisittäin Wabui (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 19. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Kaksi valtikkaa”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Wabwi", "Uabwi", "Uabui" ja "Uab". Kreikankielisenä nimenä esiintyy joskus myös Iustinupolites/Justinopolites (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U19.
Maantiede.
Oksyrhynkhiteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 19. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Se sijaitsi Ylä-Egyptin pohjoisosassa, joka luettiin usein erilliseksi Keski-Egyptiksi eli Heptanomiiksi, noin 160 kilometriä etelälounaaseen nykyisestä Kairosta. Nomoksen alue ulottui Kynopoliista Oksyrhynkhokseen noin 20 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Kynopoliteen nomos (U17), itäpuolella eli joen toisella puolella Ankyropoliteen nomos (U18), ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Herakleopoliteen nomos (U20).
Nomoksen pääkaupunki ("mētropolis") oli Oksyrhynkhos eli egyptiläisittäin Per-medjed (nyk. Bahnasa). Sen muihin kaupunkeihin lukeutui Wenes.
Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu "aruraa" (auranalaa) eli noin neliökilometriä.
Historia.
Oksyrhynkhiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Nimen "Iustinupolites" ("Justinopolites") se sai nimestä päätellen Justinianus I:n aikana 500-luvulla. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U19, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomoksen pääjumalia olivat Seth (Sutekh/Setesh/Set) ja Nebet-Hut/Nefthys. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Igay.
Herakleopolites

Herakleopolites (), egyptiläisittäin Naret-khentet (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 20. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Eteläinen sykomori”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "N‘ar(e)t Khentet", "Naret-chentet", "Noret-Khent" ja "Atef-Khent". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U20.
Maantiede.
Herakleopoliteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 20. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Se sijaitsi Ylä-Egyptin pohjoisosassa, joka luettiin usein erilliseksi Keski-Egyptiksi eli Heptanomiiksi. Nomoksen alue ulottui Oksyrhynkhoksesta Herakleopoliihin noin 67 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsivat Ankyropoliteen nomos (U18) ja Oksyrhynkhiteen nomos (U19), ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Arsinoiteen eli Krokodeilopoliteen nomos (U21).
Nomoksen pääkaupunki ("mētropolis") oli Herakleopolis Megale eli egyptiläisittäin Nen(i)-nesut/Hut-nen-nesu (lat. Herakleopolis Magna, nyk. Ihnasya). Sen muita kaupunkeja oli muun muassa Hipponon Kastra (Fylake Hipponos).
Historia.
Herakleopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U20, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomoksen pääjumalia oli Heryshaf (Heru-shefi/Harsafes) Herakleopoliissa. Nomoksen jumalaa ei esiinny faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa.
Arsinoites

Arsinoites (), egyptiläisittäin Naret-pehet (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 21. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Pohjoinen sykomori”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "N‘ar(e)t-peḥtet", "Noret-pehu" ja "Atef-pehu". Nomoksen kreikankielinen nimi oli aiemmin Krokodeilopolites (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U21.
Maantiede.
Arsinoiteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 21. nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Se sijaitsi Ala-Egyptin vastaisella rajalla Ylä-Egyptin pohjoisosassa, ja luettiin joskus kuuluvaksi erilliseen Keski-Egyptiin eli Heptanomiihin. Nomos käsitti erityisesti Faijumin keitaan alueen Niilin länsipuolella, noin 100 kilometriä lounaaseen nykyisestä Kairosta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Herakleopoliteen nomos (U20), itäpuolella eli joen toisella puolella Afroditopoliteen nomos (U22), ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Ala-Egyptin ensimmäinen eli Memfiteen nomos (L01).
Nomoksen pääkaupunkina ("mētropolis") esiintyy yleensä Arsinoe eli aiempi Krokodeilopolis, egyptiläisittäin Shedet. Nomoksen muita kaupunkeja olivat Akanthon eli Shenakhen/Semenuhor (nyk. Kafr Ammar and Kafr Tarkhan?), Itjtawy ja Karanis.
Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu vähintään "aruraa" (auranalaa) eli yli 643 neliökilometriä.
Historia.
Ylä-Egyptin 21. nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään jo Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisella nimellään se perustettiin hellenistisellä kaudella, ptolemaiosten aikana 200-luvulla eaa. Se tunnettiin aluksi nimellä "Krokodeilopolis". Ptolemaios II antoi sille uuden nimen "Arsinoites" vaimonsa Arsinoen mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U21, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomoksen aluetta eli Faijumia asutettiin voimakkaasti ptolemaiosten aikana, ja sitä otettiin entistä enemmän maanviljelyskäyttöön. Nomos oli jaettu jo varhain kolmeen pienempään hallinnolliseen alueeseen, osaan (, mon. ), päin vastoin kuin perinteisemmät nomokset. Osat oli nimetty johtavien hallintovirkamiesten mukaan nimille Polemonin meris (), Themistoksen meris () ja Herakleideen meris ().
Nomoksen pääjumalia olivat krotokotiilijumala Sobek sekä Khnum ja Osiris. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Khnum.
Afroditopolites (Keski-Egypti)

Afroditopolites (), egyptiläisittäin Medenit (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ylä-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen 22. nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Veitsi”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Mednit" ja "Maten". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella U22.
Maantiede.
Afroditopoliteen nomos oli yksi Ylä-Egyptin 22 nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen 22. eli pohjoisin ja viimeinen nomos Niilin yläjuoksulta laskien. Se samoin kuin muu Ylä-Egyptin pohjoisosa luettiin joskus kuuluvaksi erilliseen Keski-Egyptiin eli Heptanomiihin. Nomoksen alue ulottui Herakleopolis Megalesta Afroditopoliihin noin 47 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Herakleopoliteen nomos (U20), länsipuolella eli joen toisella puolella Arsinoiteen eli Krokodeilopoliteen nomos (U21), ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Ala-Egyptin ensimmäinen eli Memfiteen nomos (L01).
Nomoksen pääkaupunki ("mētropolis") oli Afroditopolis eli egyptiläisittäin Tepihu (Tep-Ihu/Tep-ahet, nyk. Atfih). Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu "aruraa" (auranalaa) eli noin neliökilometriä.
Historia.
Afroditopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta U22, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomoksen pääjumala oli Hathor (Hut-Hor/Het-Hert), jonka kreikkalaiset yhdistivät Afroditeen ja josta nomoksen pääkaupunki sai nimensä. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyvät Neith ja Sobek.
Memfites

Memfites (), egyptiläisittäin Inbu-hedj (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen ensimmäinen nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Valkea muuri”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Inebu-hedju", "In(e)bu-hedj" ja "Aneb-Hetch". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L01.
Maantiede.
Memfiteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen ensimmäinen eli eteläisin nomos Niilin yläjuoksulta laskien ja sijaitsi Ylä-Egyptin vastaisella rajalla. Se luettiin joskus kuuluvaksi erilliseen Keski-Egyptiin eli Heptanomiihin Ylä-Egyptin pohjoisosan ohella. Nomoksen alue ulottui Afroditopoliista Memfiiseen noin 45 kilometrin matkan Niilin vartta. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsivat Ylä-Egyptin Arsinoiteen nomos (U21) ja Afroditopoliteen nomos (U22) ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin lännestä itään Letopoliteen nomos (U2), Athribiteen nomos (U10) ja Heliopoliteen nomos (U13).
Nomoksen pääkaupunki ("mētropolis") oli Memfis eli egyptiläisittäin Inebhedj/Mennefer (nyk. Mit Rahina). Nomoksen pinta-alaksi on jossakin vaiheessa sen historiaa laskettu "aruraa" (auranalaa) eli noin 281 neliökilometriä.
Historia.
Memfiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L01, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Memfis toimi välillä koko Egyptin pääkaupunkina ja faaraoiden asuinpaikkana. Se samoin kuin koko Memfiteen nomos nousi kukoistukseen Theban taannuttua valtakunnan keskuksena, ja taantui vuorostaan Aleksandrian noustua.
Nomos tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta ("Papyrus Revenue Laws", "Rev. pap."). Antiikin ajan kirjailijoista nomoksen mainitsevat Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.
Nomoksen pääjumalia olivat Ptah, tämän kumppani Sekhmet, heidän lapsensa Nefertem sekä Hathor. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy ”Horus Inebhedjin edessä”.
Letopolites

Letopolites (), egyptiläisittäin Khepesh (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen toinen nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Härän reisi”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Khem" ja "Khensu". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L02.
Maantiede.
Letopoliteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen toinen nomos Niilin yläjuoksulta laskien, jos seurataan joen läntisintä Kanopoksen suuhaaraa. Nomos sijaitsi Niilin suiston eteläpään länsiosassa kyseisen suuhaaran varrella. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Memfiteen nomos (L01), pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Libyan nomos (L03) ja itäpuolella Prosopiteen nomos (L04) ja Athribiteen nomos (L10).
Nomoksen pääkaupunki ("mētropolis") oli Letopolis eli egyptiläisittäin Khem/Sekhem(t) (nyk. Ausim). Sen muihin kaupunkeihin kuului Kerkasoros.
Historia.
Letopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L02, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomos on yksi Ala-Egyptin kahdeksasta vanhimmasta tunnetusta nomoksesta. Nomos tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta ("Papyrus Revenue Laws", "Rev. pap."). Antiikin ajan kirjailijoista nomoksen mainitsevat Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.
Nomoksen pääjumala oli Horus-Khentykhem. Tämä esiintyy myös faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana nimellä Khentykhem (”Khemin ensimmäinen”).
Libya (nomos)

Libya (), egyptiläisittäin Imentet (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen kolmas nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Länsi”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Amenetet", "Amentet" ja "Ament". Kreikankielisinä niminä esiintyy joskus myös Gynaikopolites (), Andropolites (), Mareotes (), Momemfites () ja Nitriotes (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L03.
Maantiede.
Libyan nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen kolmas nomos Niilin yläjuoksulta laskien, jos seurataan joen läntisintä eli Kanopoksen suuhaaraa. Nomos sijaitsi Niilin suiston länsilaidalla kyseisen suuhaaran suussa. Sen eteläpuolella eli yläjuoksulla päin sijaitsi Letopoliteen nomos (L02) ja pohjoispuolella eli alajuoksulla päin Meteliteen nomos (L07).
Nomoksen pääkaupunkina ("mētropolis") esiintyvät Momemfis eli egyptiläisittäin Imau (nyk. Kom el-Hisn) vanhan valtakunnan aikana sekä Hermopolis Mikra eli egyptiläisittäin Pa-demi-Hor (nyk. Damanhur) aina hellenistisen kauden alkuun eli Ptolemaiosten aikaan saakka. Tämän jälkeen pääkaupunkina toimi Aleksandria (Raqote). Nomoksen muihin kaupunkeihin lukeutuvat muun muassa Mareia sekä kreikkalaissiirtokunta Naukratis.
Historia.
Libyan nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana.
Nomos on yksi Ala-Egyptin kahdeksasta vanhimmasta tunnetusta nomoksesta. Se tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta ("Papyrus Revenue Laws", "Rev. pap."). Antiikin ajan kirjailijoista nomoksen mainitsevat Strabon nimellä "Momemfites" sekä Klaudios Ptolemaios nimellä "Libya". Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.
Seudun nomoksissa tapahtui antiikin aikana paljon muutoksia, ja siksi nomoksella esiintyy useita nimiä, tai siitä erotettiin uusia nomoksia, joihin nimet viittaavat. Strabon mainitsee Nitriotiksen nomoksen, Plinius vanhempi Mareotiksen ja Naukratiteen nomokset, ja Ptolemaios Aleksandrian, Mareotiksen, Naukratiteen ja Nitrioteen nomokset. Näistä Nitriotis tunnetaan myös tuloveropapyruksesta, ja Aleksandria, Mareotis ja Naukratites roomalaisaikaisista rahoista. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L03, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomoksen pääjumalia oli Imun Hathor-Sekhmet. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Hut-Ihytin Hepy.
Prosopites

Prosopites (), egyptiläisittäin Neith-resi (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen neljäs nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Eteläinen Neith” (tai ”Eteläinen kilpi”). Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Nit Resu", "Sapi-Res" ja "Sap-Res". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L04.
Maantiede.
Prosopiteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen neljäs nomos. Se sijaitsi Niilin suiston eteläosassa Niilin Kanobikos-suuhaaran eli Kanopoksen suuhaaran itäpuolella. Sen länsipuolella sijaitsi Libyan nomos (L03), itäpuolella Busiriteen (L09) ja Atrhribiteen nomokset (L10), ja eteläpuolella Letopoliteen nomos (L02).
Nomoksen pääkaupunkina ("mētropolis") esiintyy yleensä Prosopis eli egyptiläisittäin Paari-sheps.
Historia.
Prosopiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L04, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Prosopiteen nomos muodostettiin jo hyvin varhaisina aikoina erottamalla se Saiteen nomoksesta (L05), niin että vanha nomos jakaantui pohjoiseen (Saites) ja eteläiseen (Prosopites) osaan. Tämän vuoksi myös niiden egyptinkieliset nimet ovat ”Pohjoinen Neith” ja ”Eteläinen Neith”. Nimet on usein tulkittu muodossa ”Pohjoinen kilpi” ja ”Eteläinen kilpi”. Kumpikin lukutapa on mahdollinen, sillä kilpi oli Neith-sodanjumalattaren symboleja.
Antiikin ajan lähteistä nomoksen mainitsevat Strabon ja Plinius vanhempi. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista. Klaudios Ptolemaioksella nomoksen nimenä esiintyy "Nikiū" ("Nikiou").
Nomoksen pääjumala olivat Sobek, Isis ja Ammon. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalina esiintyvät Neith ja Sobek. On kuitenkin mahdollista, että Prosopiteen ja Saiteen tekstit tulisi lukea yhdessä, eli ”Saisin Neith ja Sobek”.
Saites

Saites (), egyptiläisittäin Neith-mehi (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen viides nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Pohjoinen Neith” (tai ”Pohjoinen kilpi”). Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Nit Meḥtet", "Nit Meḥetet" ja "Sap-Meh". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L05.
Maantiede.
Saiteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen viides nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston pohjoisosassa Välimeren rannikolla Niilin Bolbitinos- ja Sebennytikos-suuhaarojen välissä. Sen länsipuolella sijaitsi Meteliteen nomos (L07) ja itäpuolella Ksoiteen (L06) ja Sebennyteen nomokset (L12).
Nomoksen pääkaupunki ("mētropolis") oli Sais eli egyptiläisittäin Zau/Sau(t) (nyk. Sa al-Hagar). Sen muihin kaupunkeihin lukeutui muun muassa Kabasa.
Historia.
Saiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L05, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomos on yksi Ala-Egyptin kahdeksasta vanhimmasta tunnetusta nomoksesta. Prosopiteen nomos (L04) erotettiin Saiteen nomoksesta jo hyvin varhaisina aikoina, niin että vanha nomos jakaantui pohjoiseen (Saites) ja eteläiseen (Prosopites) osaan. Tämän vuoksi myös niiden egyptinkieliset nimet ovat ”Pohjoinen Neith” ja ”Eteläinen Neith”. Nimet on usein tulkittu muodossa ”Pohjoinen kilpi” ja ”Eteläinen kilpi”. Kumpikin lukutapa on mahdollinen, sillä kilpi oli nomoksessa palvotun Neith-sodanjumalattaren symboleja.
Egyptin 26. dynastian aikana eli saisilaisella kaudella nomos oli Ala-Egyptin merkittävin. Antiikin ajan lähteistä nomoksen mainitsevat Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.
Nomoksen pääjumala oli Neith, jonka kreikkalaiset yhdistivät Atheneen. Siellä oli myös Osiriksen pyhäkkö ja yksi tämän hautana pidetyistä paikoista. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Sau (”Sais(in)”). On kuitenkin mahdollista, että Prosopiteen ja Saiteen tekstit tulisi lukea yhdessä, eli ”Saisin Neith ja Sobek”.
Ksoites

Ksoites (), egyptiläisittäin Khasuu (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen kuudes nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Vuorihärkä”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Khasu'u", "Khasu'wu", "Khaset" ja "Kaset". Kreikankielisenä nimenä esiintyy joskus myös Kabasites (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L06.
Maantiede.
Ksoiteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen kuudes nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston keskiosissa Niilin Bolbitinos- ja Sebennytikos-suuhaarojen välissä. Sen länsipuolella sijaitsi Saiteen nomos (L05), itäpuolella Sebennyteen nomos (L12), ja Busiriteen nomokset (L09).
Nomoksen pääkaupunki ("mētropolis") oli Ksois eli egyptiläisittäin Khasuu (nyk. Sakha). Sen muihin kaupunkeihin lukeutuvat muun muassa Gynaikopolis sekä Buto eli alun perin erilliset Pe ja Dep (nyk. Tell el-Farain).
Historia.
Ksoiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Nomoksissa tapahtui tuolloin kuitenkin paljon muutoksia, ja siksi nomoksella esiintyy useita nimiä, tai siitä erotettiin uusia nomoksia, joihin nimet viittaavat. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L06, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomoksen pääjumalia olivat Ra Ksoisissa ja Wadjet Butossa. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen kohta on epäselvä, joten sen jumala ei selviä.
Metelites

Metelites (), egyptiläisittäin Wa-em-huu-ges-imenti (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen seitsemäs nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Länsiharppuuna”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Wa-m-huu-imenet", "Ḥui-ges Imenti", "Ḥui-ges Amenti" ja "A-ment". Kreikankielisenä nimenä esiintyy joskus myös Menelaites (). Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L07.
Maantiede.
Meteliteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen seitsemäs nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston länsiosassa Niilin Kanobikos-suuhaaran eli Kanopoksen suuhaaran ja Bolbitinos-suuhaaran välissä.
Nomoksen pääkaupunkina ("mētropolis") esiintyy yleensä Metelis eli egyptiläisittäin Per-Ha-neb-Imenti/Senti-nefer(t). Sen muihin kaupunkeihin lukeutui muun muassa Menelais.
Historia.
Meteliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Nomoksissa tapahtui tuolloin kuitenkin paljon muutoksia, ja siksi nomoksella esiintyy useita nimiä, tai siitä erotettiin uusia nomoksia, joihin nimet viittaavat. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L07, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Meteliteen nomos ja viereinen Heroopoliteen nomos (L08) luettiin jollakin tavalla yhdeksi alueeksi, jossa Metelites muodosti länsiosan ja Heroopolites itäosan. Tämä tulee myös ilmi niiden egyptinkielisistä nimistä ”Länsiharppuuna” ja ”Itäharppuuna”.
Nomos tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta ("Papyrus Revenue Laws", "Rev. pap."). Antiikin ajan kirjailijoista nomoksen mainitsevat Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios nimellä "Menelaites". Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista. Pliniuksella ja Ptolemaioksella esiintyy myös nomos "Metelites" joko saman tai siitä erotetun nomoksen nimenä. Myös se tunnetaan roomalaisaikaisista rahoista.
Nomoksen pääjumala oli Hu. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Meteliteen ja Heroopoliteen jakamana ”harppuuna ja nauha”.
Heroopolites

Heroopolites (), egyptiläisittäin Wa-em-huu-ges-iabti (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen kahdeksas nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Itäharppuuna”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Wa-m-huu-iabet", "Ḥui-ges Iabti", "Ḥui-ges Aabti" ja "A-bt". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L08.
Maantiede.
Heroopoliteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen kahdeksas nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston itälaidalla Niilin Pelusiakos-suuhaaran eli Pelusionin suuhaaran itäpuolella. Sen eteläpuolella sijaitsi Heliopoliteen nomos (L13) ja pohjoispuolella Arabian nomos (L20).
Nomoksen pääkaupunki ("mētropolis") oli Heroopolis eli Patumos tai Pithom, egyptiläisittäin Per-Atum.
Historia.
Heroopoliteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L08, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Heroopoliteen nomos ja viereinen Meteliteen nomos (L07) luettiin jollakin tavalla yhdeksi alueeksi, jossa Metelites muodosti länsiosan ja Heroopolites itäosan. Tämä tulee myös ilmi niiden egyptinkielisistä nimistä ”Länsiharppuuna” ja ”Itäharppuuna”. Antiikin ajan lähteistä nomoksen mainitsee Klaudios Ptolemaios.
Nomoksen pääjumalia oli Per-Atumin Atum. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Meteliteen ja Heroopoliteen jakamana ”harppuuna ja nauha”.
Busirites

Busirites ( tai "Bousiritēs nomos"), egyptiläisittäin Andjeti (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen yhdeksäs nomos.
Nomoksen alkuperäinen egyptinkielinen nimi tarkoittaa Andjeti-jumalaa. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "‘Andjeti", "‘Anedjti", "Anetzi" ja "Ati". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L09.
Maantiede.
Busiriteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen yhdeksäs nomos. Nomos sijaitsi Niilin suistoalueen keskellä Niilin Bolbitinos-, Sebennytikos- ja Mendesiakos-suuhaarojen ympäröiminä. Sen pohjoispuolella sijaitsi Ksoiteen nomos (L06), itäpuolella Athribiteen (L10) ja Leontopoliteen nomokset (L11), ja länsipuolella Prosopiteen nomos (L04).
Nomoksen pääkaupunki ("mētropolis") oli Busiris eli egyptiläisittäin Per-Usir ja Djedu (nyk. Abu Sir Bana).
Historia.
Busiriteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L09, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomos tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta ("Papyrus Revenue Laws", "Rev. pap."). Antiikin ajan kirjailijoista nomoksen mainitsevat Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.
Nomoksen pääjumalia olivat Osiris, Isis ja Horus-Khentkhety Busiriissa. Faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa nomoksen jumalana esiintyy Djedun Osiris.
Athribites

Athribites (), egyptiläisittäin Kem-wer tai Ka-kem (), oli muinaisen Egyptin nomos eli maakunta tai hallintopiiri. Se sijaitsi Ala-Egyptissä ja oli numeroltaan kyseisen alueen kymmenes nomos.
Nomoksen alkuperäisen egyptinkielisen nimen suomennos on ”Musta härkä”. Nimestä esiintyy tutkimuksessa lukuisia erilaisia lukutapoja ja translitteraatioita, jo mainitun lisäksi myös muun muassa "Kem-ur", "Ka-khem", "Ka-ka'm" ja "Ka-qem". Tutkimuksessa nomokseen viitataan usein tunnuksella L10.
Maantiede.
Athribiteen nomos oli yksi Ala-Egyptin kahdestakymmenestä nomoksesta, ja se oli numeronsa mukaisesti alueen kymmenes nomos. Nomos sijaitsi Niilin suiston eteläosan keskellä heti Niilin suuhaarojen haarautumakohdan pohjoispuolella. Sen länsipuolella sijaitsivat Letopoliteen (L02) ja Prosopiteen (L04) nomokset, pohjoispuolella Busiriteen (L09) ja Leontopoliteen (L11) nomokset, ja itäpuolella Heliopoliteen (L13) ja Bubastiteen (L18) nomokset.
Nomoksen pääkaupunki ("mētropolis") oli Athribis eli egyptiläisittäin Hut-herib/Hut-ta-heri-ib(et) (nyk. Tell Atrib).
Historia.
Athribiteen nomos oli olemassa egyptiläisellä nimellään Egyptin faaraodynastioiden kaudella. Kreikkalaisen nimensä se sai hellenistisellä kaudella eli Ptolemaiosten aikana, jolloin se nimettiin tuolloisen pääkaupunkinsa mukaan. Nimi oli käytössä Egyptin kreikkalais-roomalaisena aikana. Tutkimuksessa nomoksesta käytetään usein tunnusta L10, jolla siihen voidaan viitata nimenmuutoksista riippumatta.
Nomos on yksi Ala-Egyptin kahdeksasta vanhimmasta tunnetusta nomoksesta. Antiikin ajalta se tunnetaan Ptolemaios II Filadelfoksen aikaisesta tuloverotusta käsittelevästä papyruksesta ("Papyrus Revenue Laws", "Rev. pap."). Antiikin ajan kirjailijoista nomoksen mainitsevat Strabon, Plinius vanhempi ja Klaudios Ptolemaios. Se tunnetaan myös nomoksen lyömistä roomalaisaikaisista rahoista.
Nomoksen pääjumalia olivat Osiris ja Isis Athribiissä sekä Horus. Nomos ei esiinny faarao Senusret I:n niin kutsutussa Valkoisessa kappelissa, joten sen jumala jää epäselväksi.