Attendo

Attendo on Ruotsissa vuonna 1985 perustettu Pohjoismaiden suurin terveydenhuolto- ja hoivapalveluyritys. 1990-luvun puolivälin jälkeen Attendo aloitti laajentamisen Norjaan ja Tanskaan.
Attendon Pohjoismainen konserni perustettiin vuonna 2007. Attendo listautui Tukholman pörssiin marraskuussa 2015.
Yrityksellä on Pohjoismaissa 510 toimipaikkaa, joissa on noin 24 000 työntekijää. Yhtiöllä on 370 hoivakotia eri puolilla Suomea (2019). 
Attendon visio on olla ”vahvistamassa ihmistä”.
Omistus.
Attendon suurimmat (yli 2 % osakkeista omistavat) osakkeen omistajat olivat 28. joulukuuta 2018 seuraavat:
20 suurinta omistajaa omistivat yhteensä 78,92% osakkeista. 
Maantieteellisesti omistuksista oli kesäkuussa 2016 noin:
Yrityskaupat.
Suomessa Attendon edeltäjä MedOne aloitti toimintansa vuonna 2000. Sen toiminnot yhdistettiin Attendoon vuonna 2007. 
Yhtiö tiedotti 31. toukokuuta 2017 ostaneensa 150 miljoonalla eurolla noin 2 800 asiakaspaikkaa tarjoavan hoivayhtiö Mikevan. Mikevalla oli palvelutarjontaa mielenterveyskuntoutujien ja vammaisten asumispalvelujen saralla, ja Attendon mukaan se täydentää maantieteellisesti yhtiön tarjontaa ikäihmisten palveluasumisessa.
Lokakuussa 2017 Kilpailu- ja kuluttajavirasto hyväksyi yrityskaupan, jossa Attendo osti Mi-Hoiva Oy:n. Viraston selvitysten perusteella yrityskauppa ei olennaisesti estä kilpailua Suomen markkinoilla.
Attendo on tehnyt vuodesta 2015 vuoden 2018 marraskuuhun yhteensä 24 yritysostoa.
Toukokuussa 2018 Terveystalo ilmoitti ostavansa Attendon terveyspalvelut Suomessa.
Attendo Suomi.
Attendo Suomi on Attendo-konsernin alaisuudessa toimivia yksityisiä sosiaali- ja terveyspalveluyrityksiä hallinnoiva yritysryhmä. Se toimii perusterveydenhuollon, hoivan, työterveyshuollon, suun terveydenhuollon, lastensuojelun ja erikoissairaanhoidon alalla.
Yritys toimii Suomessa 65 paikkakunnalla. Vuonna 2017 Attendo Suomen liikevaihto oli 511 miljoonaa euroa ja se työllisti noin 10 000 työntekijää. 
Vuonna 2010 Attendo MedOne Oy oli liikevaihdolla mitattuna Suomen toiseksi suurin terveyspalvelualan yritys Suomen Terveystalo Oy:n jälkeen. Vuonna 2011 Attendo Oy oli Suomen suurin sosiaalipalveluyritys. Attendo Suomi oli liikevaihdolla mitattuna alansa suurin yritys vuonna 2015.
Attendo pitää suurimpana kilpailijanaan julkisia palveluita ja kuntasektoria.
Vuonna 2017 Attendo Oy:n kasvuprosentti oli 18,17 %, nettotulos 28 962 000 euroa ja sijoitetun pääoman tuottoprosentti oli 40,9 %.
Ulkoistukset kunnilta Attendolle.
Pyhtää ulkoisti sosiaali- ja terveyspalvelunsa Attendolle vuoden 2015 alusta. Attendo vastaa myös Rääkkylän, Tohmajärven, Puolangan ja Kärsämäen sosiaali- ja terveyspalveluiden tuottamisesta. Myös Sulkava ja Sysmä ulkoistivat palvelut Attendolle vuoden 2017 alusta alkaen.
Attendon ulkoistuksia tutkineen Kuntamaisema Oy:n tutkija Laura Käsmän mukaan "ulkoistaminen näyttää tuottavan kuntien kannalta kustannustehokkuutta ja myös palveluiden saatavuuden parantumista etenkin terveyspalveluissa."
Verovastuullisuus.
Etelä-Suomen Sanomien mukaan nykyään yhtiö on "sosiaali- ja terveysalan suurin yhteisöveronmaksaja 6,8 miljoonalla eurollaan. Se maksaa kaikki Suomen liiketoiminnasta syntyneiden voittojen verot Suomeen." Yleisradio uutisoi 30. maaliskuuta 2016, että "Attendo maksoi 65. eniten yhteisöveroja kaikista suomalaisista yrityksistä. Attendon yhteisöverokertymä oli lähes yhtä suuri kuin hissejä ja liukuportaita valmistavan Koneen, jonka liikevaihto oli yli seitsemän miljardia euroa."
Finnwatchin toukokuussa 2019 julkaistussa sote-alan verovastuullisuusselvityksessä, Attendo sai kuudesta vertaillusta yhtiöstä toiseksi huonoimman kokonaisarvosanan -1 (asteikolla -11 ... +11). Finnwatch toteaa raportissaan että Attendon Suomen konsernin yhtiöillä ei ole julkista verostrategiaa. Attendo vastasi kyselyyn vain osittain ja vain konsernin Suomen yhtiöitä koskien. Attendon entisellä tytäryhtiöllä on veroriita, jonka euromääräisestä suuruudesta ei Finnwatch saanut tietoa. Yhtiö on hävinnyt riidan hallinto-oikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa. Yhtiö on luopunut aggressiivisesta osakaslainoihin perustuvasta verojärjestelystään yli viisi vuotta tarkasteluajankohtaa aikaisemmin, ja Attendo sai täydet pisteet verovastuullisuudesta rajat ylittävien järjestelyjen osalta. Attendo ei antanut tietoja siitä, moniko sen lääkäreistä työskenteli ulkopuolisina palveluntarjoajina, selvitettäessä tulonmuuntoa, jolla tarkoitetaan ansiotulojen muuttamista pääomatuloiksi (tai päinvastoin) pienemmän veroasteen saavuttamiseksi.
Tekniset innovaatiot.
Elokuussa 2017 yhtiö kertoi ostaneensa kahdeksaan hoivakotiin XL-kokoisen tablet-tietokoneen ikäihmisten ja omaisten yhteydenpitoa varten. Aiemmin yhtiön viihdekäyttöön hankkima hoivarobotti Lydia on ollut otsikoissa esimerkkinä hoitoalan digitalisoitumisesta.
Kritiikkiä.
Syksyllä 2009 Suomen Kuntaliitto vastusti perusteettomana Attendon edeltäjän MedOnen yksipuolista päätöstä vaatia korotusta kunnilta perimiinsä maksuihin vedoten sikainfluenssan mahdollisesti aiheuttamiin lisäkustannuksiin. Myöhemmin MedOne perääntyi vaatimuksissaan.
Syksyllä 2012 paljastui, että Attendo houkuttelee lääkäreitä palvelukseensa tarjoamalla opastusta verosuunnittelussa. Yhtiön laskelmien mukaan lääkärit voivat välttää veroja jopa kymmeniä prosenttiyksikköjä, ja veroja kertyisi kolmessa vuodessa 100 000 euroa vähemmän lääkäriä kohti. Vuonna 2013 Finnwatch syytti Attendoa tulojen siirrosta veroparatiiseihin. Vuonna 2019 omistajapohjan muutosten myötä verovälttelyä ei yhtiön mukaan enää tapahdu.
Attendon valitukset hoitajamitoituksista.
Attendo on tehnyt vuosina 2014–2017 viranomaisten määräämistä hoitajamitoituksista hallinto-oikeuteen kahdeksan valitusta. Kahdesta päätöksestä yhtiö on valittanut korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Muut alan yritykset eivät ole tehtailleet vastaavia valituksia.
Valituksessa Attendo oli pyytänyt saada alempaa hoitajamitoitusta kuin sosiaalipalveluiden tuottamiseen vaadittavassa luvassa on määrätty. Perusteluina käytettiin, että toiminta on aiemman jatkamista ja että muillakaan ei ole ollut korkeampia mitoituksia. Lisäksi mainittiin tietyistä järjestelyistä, joilla voitaisi taata hoidon tason säilyminen alemmallakin mitoituksella. Hallinto-oikeus hylkäsi valituksen eikä korkein hallinto-oikeus muuttanut päätöstä.
Vuonna 2014 Attendo katsoi, että kaksi yöhoitajaa on Tohmajärvellä riittävä määrä kolmeen lähekkäin sijaitsevaan tehostetun palveluasumisen yksikköön. Yhtiö perusteli asiaa sillä, että kaksi yksiköistä sijaitsee samassa pihapiirissä ja yöhoitajat voisivat helposti liikkua yksiköstä toiseen ja tarvittaessa 600–700 metriä autolla. Lisäksi yhtiö perusteli yöhoitajien määrää kameravalvonnalla ja turvarannekkeilla, joiden avulla asukkaat saavat yhtiön mukaan välittömästi yhteyden hoitajaan. Helsingin hallinto-oikeus ei muuttanut Valviran päätöstä.
Ongelmia Suomen hoivakotien toiminnassa.
Attendon Suomen hoivakotien toiminnassa on ollut useita ongelmia vuosina 2019–2022.
Attendon hoivakotien toiminnan ongelmista eri puolilla Suomea uutisoitiin keväällä 2019. Toimintaan liittyi henkilökunnan vähyyttä, aliravittuja vanhuksia, ulkoilutuksen puutteita ja ongelmia hygienian hoidossa. Laaksolahden hoivakodissa 17 vanhusta oli ollut aliravittuja. Alavudella toimintansa 8. tammikuuta 2019 aloittaneen Pelimanni-hoivakodin toiminta keskeytettiin aluehallintoviraston päätöksellä 9. helmikuuta 2019. Toiminta ei vastannut myönnettyä lupaa ja asiakasturvallisuus uhkasi vaarantua vakavasti. Hoivakodissa oli kuolemantapauksia, joita selvitettiin. Lääkkeiden antamisessa oli viiveitä, tukipalveluista vastaavia oli liian vähän. Toiminta siirtyi neljän kunnan vastuulle. Attendo ilmoitti käynistäneensä korjaavat toimenpiteet ja pyysi anteeksi virheitä toiminnassaan. Attendon johdon mukaan työntekijät olivat halunneet tulla kevyemmän hoivan yksikköön, ja kun työnkuva ei vastannut heidän odotuksiaan, he olivat irtisanoutuneet. Ongelmat tietojärjestelmissä olivat aiheuttaneet sekaannuksia työvuoroissa. Toimitusjohtajan mukaan viranomaiset ovat antaneet Attendolle ”erityistä kiitosta tiloista ja tekniikasta sekä henkilöstön työolosuhteista”.
Viranomaisten tarkastuskäynnillä Jalasjärvellä helmikuussa 2019 löytyi puutteita lääkehoidon kokonaisprosessissa ja hoitajien lupa-asioissa. Lääkehoito siirtyi tilapäisesti kuntayhtymän vastuulle.
Jyväskylässä havaittiin helmikuussa 2019 epäkohtia perushoidossa, henkilöstömitoituksessa ja lääkehoidossa. Kaupunki otti lääkehoidon prosessin toistaiseksi haltuunsa.
Avi otti huhtikuussa 2020 Kiuruvedellä vanhusyksikön valvontaansa, kun kahdeksan potilasta oli kuollut koronavirukseen.
Mäntyharjun hoivakodissa kuoli muistisairas vanhus marraskuussa 2022 syötyään vaarallista kemikaalia, jota säilytettiin lukitsemattomassa kaapissa, eikä yksikössä ollut laadittu toimintatapoja asiaan liittyen.
Kannanottoja.
Sisäministeri Petteri Orpo kommentoi vuonna 2019 vaalitentissä Attendon Alavuden hoivakodin toiminnan keskeyttämistä, ja sanoi pitävänsä tilannetta sietämättömänä.
SDP:n kansanedustaja Satu Taavitsainen kommentoi Alavuden hoivakodin tapausta: ”Voi taivas varjele meitä, mikä kauhukone Suomeen on synnytetty". Taavitsainen totesi 10 vuotta aiemmin ajatelleensa, että Suomi Euroopan ensimmäisenä suurten ikäluokkien eläköitymisen kohtaavana maana voisi näyttää positiivista esimerkkiä vanhustenhuollossa, mutta näyttääkin muille maille, miten ei ainakaan pidä tehdä. Hän totesi leikkauspolitiikan ajaneen Suomen ongelmiin ja että valtion pitää pyytää omaisilta ja vanhuksilta anteeksi.
Pääministeri Juha Sipilä kommentoi Alavuden toiminnan keskeytystä ja hoiva-alan tilannetta, todeten että vanhusten laadukkaan hoidon pitää olla ykkösprioriteetti myös suurilla yksityisillä toimijoilla, ja että "nyt on toimien aika, toimiala on aiheesta erityistarkkailussa".
Vihreä liitto on esittänyt Attendoon ja Esperi Careen liittyvän hoivakohun myötä vanhustenhoitoon voitontavoittelun kieltoa ja toisena vaihtoehtona voittokattoa. Myös perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja Leena Meri on ehdottanut hoivayrityksille tuottokattoa.