Pia Mäkelä

Pia Mäkelä (s. 16. elokuuta 1969 Helsingin maalaiskunta) on suomalainen sosiologi (VTT), joka työskentelee Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella (THL) tutkimusprofessorina. Hän on suomalaisten alkoholinkäytön ja juomatapojen asiantuntija, joka seuraa myös alkoholinkäytön seurauksia ja suomalaista alkoholipolitiikkaa. 
Mäkelä tuli ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseon lukiosta (1989). Hän opiskeli sosiologiksi Helsingin yliopistossa (VTM 1994) ja jatkoi opintojaan edelleen valtiotieteen tohtoriksi (1999) alkoholipolitiikkaa käsittelevällä sosiologisella tutkimuksella. Suomenkielinen artikkeliväitöskirjan muotoinen tutkimustyö oli otsikoitu "Alkoholiin liittyvät kuolemat : yleisyys ja yhteys sukupuoleen ja sosioekonomiseen asemaan". Helsingin yliopiston sosiologian dosentiksi hänet nimitettiin vuonna 2005.
Hän on työskennellyt Helsingin yliopiston tohtoriopiskelijana (1994–1999), Stakesin ja THL:n erikoistutkijana (1999–2017) sekä vuodesta 2017 tutkimusprofessorina.
Mäkelä on tuottelias tutkija, jonka on osallistunut alkoholinkäytön vertailevaan tutkimukseen myös kansainvälisesti. Tehdyn meta-analyysin merusteella alkoholin fyysisen saatavuuden rajoittaminen vähentää keskimääräistä alkoholin kulutusta henkeä kohden. Suomalaisessa julkisessa keskustelussa hän on kehottanut etsimään poliittisia ratkaisuja, joilla laskevan alkoholinkäytön hyvä kehitys saataisiin jatkumaan. Tästä syystä hän ei kannata alkoholin kotiinkuljetutusta eikä 15-prosenttisten viinien myynnin vapauttamista. Myös eurooppalaisen alkoholinkulttuurin käyttäminen perusteluna suomalaisen alkoholikaupan vapauttamiselle kummeksuttaa Mäkelää, sillä miltei kaikkialla Länsi-Euroopassa (Norjaa, Kreikkaa, Italiaa ja Ruotsia sekä joitain Balkanin maita lukuunottamatta kaikissa läntisen Euroopan maissa) kulutettiin alkoholia vuositasolla enemmän henkeä kohden kuin Suomessa. Mäkelän mukaan olisi perustellumpaa verrata Suomea muihin Pohjoismaihin, joissa alkoholin käyttötavat muistuttavat Suomea. Pohjoismaista Norjassa ja Ruotsissa alkoholia käytetään vuositasolla henkeä kohden Suomea vähemmän.
Mäkelä on tuonut esille, että vaikka alkoholinkulutus on Suomessa laskenut 2010-luvun loppupuolella, vuoden 2017 alkoholilain muutoksen jälkeen usein alkoholismista ja lihavuudesta johtuva maksakirroosikuolleisuus nousi Suomessa. Vertailumaissa alkoholin kulutus ei juuri laskenut, mutta maksakirroosikuolleisuus laski. Vuonna 2018 alkoholilakiin tehdyn lakiuudistuksen arvioitiin lisänneen alkoholin kulutusta noin kolme prosenttia. Alkoholin saatavuuden helpottuminen lisää kulutusta ja haittavaikutuksia. Alkoholista johtuvat kuolemat, työkyvyttömyyseläkkeet, hoitojaksot ja rikokset sekä työpanoksen menetykset aiheuttivat 1,9 miljardin euron kulut tai menetykset vuonna 2022. Alkoholista johtuvat ylimääräiset työtehtävät aiheuttavat myös lääkäripulaa, jota ei joidenkin arvioiden mukaan olisi ilman alkoholia. Koska erityisesti riskikäyttäjien merkitys alkoholihaitoissa on suuri, yhdessä työtoveriensa kanssa Mäkelä esittää esimerkiksi, että terveydenhuollon ammattilaisten tulisi ottaa alkoholin riskikäyttäjille suunnatut mini-interventiot laajemmin käyttöön. Vuoden 2016 aineiston mukaan riskikäyttäytymisestä kertova, runsaan alkoholinkäytön hälytysraja ylittyi yli viidellä prosentilla Suomen väestöstä.