Deepseek

Deepseek (), viralisesti Hangzhou DeepSeek Artificial Intelligence Co., Ltd. (), on kiinalainen teknologia-alan kasvuyritys, joka on kehittänyt avoimeen lähdekoodiin perustuvia laajoja kielimalleja. Deepseekin perustaja ja toimitusjohtaja on yrittäjä Liang Wenfeng. Yrityksen Deepseek-kielimallin versio V3 julkistettiin marraskuussa 2024 ja tämän mobiilisovellus tammikuussa 2025. Mobiilisovellus nousi nopeasti suureen suosioon. Toukokuussa 2023 Kiinan Hangzhoussa perustetun, yksityisesti omistetun Deepseekin taustalla on kiinalainen High-Flyer Quant -sijoitusrahasto. 
Yrityksen ja sen edullisemmiksi ja tehokkaammiksi luonnehdittujen kielimallien esiinnouseminen on herättänyt keskustelua muun muassa yhdysvaltalaisten teknologiayhtiöiden hinnoittelusta sekä laskentakeskusinvestointien mielekkyydestä. Deepseekin kielimallin julkistaminen on vaikuttanut usean suuren teknologiayhtiön (kuten prosessorivalmistaja Nvidian) pörssikursseihin tammikuussa 2025.
Emoyhtiö ja konsernin supertietokoneet.
Vuonna 2015 kolme kiinalaista henkilöä perusti High-Flyer Quant -hedgerahaston. Sen pääomistaja (55 % osakkeista, 99 % äänivallasta) on Liang Wenfeng, joka vuonna 2023 perusti Deepseekin. Sijoitusrahasto investoi vuodesta 2019 lähtien miljoonia Yhdysvaltain dollareita tuhansien prosessorien supertietokoneisiin, joita aluksi käytettiin koneoppimiseen pohjautuvan osakekaupankäynnin apuvälineenä. Vuonna 2019 High-Flyer perusti tekoäly-yhtiön, jolle rakennettiin 1 100 grafiikkasuorittimen (GPU) Yinghuo I (Fire-Flyer I) noin 28 miljoonalla dollarilla (200 miljoonaa yuania). Laitteisto oli käytössä 18 kuukautta. Vuonna 2021 oli vuorossa 140 miljoonan dollarin (miljardi yuania) Yinghuo II (Fire-Flyer II, vaihe I), jossa oli noin 10 000 Nvidian valmistamaa A100-grafiikkasuoritinta. Näillä laskentaresursseilla emoyhtiö oli samalla luonut teknistä valmiutta laajojen kielimallien kehittämiseksi. Vuonna 2022 High-Flyerin tekoälytutkijat esittelivät strategiaa, jolla yritys oli kouluttanut tekoälymalleja käyttämällä Fire-Flyer II -supertietokonetta grafiikkasuoritinryppään tehokkuuden maksimoiden.
Rahasta ja lahjakkaista kehittäjistä ei yrityksen mukaan mukaan ollut puutetta; High-Flyer oli rakentanut 100 miljardin yuanin (13,79 miljardia dollaria) omistussalkun käyttämällä sijoituspäätöksiä tekeviä tekoälymalleja. Yhdysvaltain vientirajoitukset kuitenkin estivät tekoälylaskennan tehokkaimpien grafiikkaprosessorien saamisen. Tekoälysovelluksissa käytettyjen Nvidia A100 -grafiikkasuorittimien vienti Kiinaan kiellettiin syyskuussa 2022. Deepseek on esittänyt käyttäneensä uudempien tekoälymalliensa (Deepseek V3 ja R1) kouluttamiseen 2 000 kakkoskategorian Nvidian H800-grafiikkasuorittimen supertietokonetta. Deepseek ehti hankkia näitä Kiinan markkinoille tehtyjä, seuraavan sukupolven H100-grafiikkaprosessorista heikennettyjä grafiikkasuorittimia ennen kuin Yhdysvallat asetti lokakuussa 2023 niidenkin maastaviennille rajoituksia. 
Deepseek hyödynsi useita olemassaolevia ohjelmistoja, kuten Metan julkaisemaa Llama-tekoälyohjelmistoa. Yhdysvalloissa ehdittiin esittää, että Deepseekin käyttöön olisi tullut konsernin Fire-Flier II:ta tehokkaampi supertietokone, jossa mahdollisesti olisi 50 000 Nvidian uudempaa H100-grafiikkasuoritinta. Tälläisen supertietokoneen kustannus olisi miljardien dollarien suuruusluokassa. Yhdysvaltain vientirajoitusten vuoksi yhtiö ei kuitenkaan voisi tästä viestiä.
Deepseek-kielimallit.
Deepseekin tuotejulkistuksia:
* Kakkosversio osallistui Kiinan tekoälymarkkinoiden hintakilpailuun. Se pakotti kiinalaiset teknojätit, kuten ByteDance, Tencent, Baidu ja Alibaba, alentamaan tekoälypalvelujensa hintaa rajusti toukokuussa 2024 pysyäkseen markkinoilla. 
Loppuvuodesta 2024 Deepseekin V2- ja V3-kielimalleilla saatujen testitulosten raportoitiin olevan useilla osa-alueilla vertailukelpoinen GPT-4o -kielimallilla saatujen tulosten kanssa, vaikka Deepseekiä väitettiin koulutetun huomattavasti pienemmällä laskentateholla kun yhdysvaltalaisen OpenAI:n ChatGPT:n kielimallia. Deepseekin avoimen lähdekoodin DeepSeek-R1:tä, jota kutsuttiin ”päättelemään kykeneväksi kielimalliksi”, oli verrattu OpenAI:n o1-kielimalliin muutamissa tekoälyn vertailutesteissä (benchmark). Tämän väitettiin pohjautuvan osaksi Deepseekin tekemiin oivalluksiin ohjelmiston arkkitehtuurissa ja tehokkaammassa ohjelmiston koodauksessa. Innovatiivisuus ei ole yllättävää, sillä edeltävän kymmenen vuoden aikana Kiina on myös patentoinut tekoälyyn liittyviä asioita kuusi kertaa Yhdysvaltoja enemmän. Pienemmällä tehoprosessorien tarpeella arvioitiin voivan olla vaikutuksia tekoäly-yrityksille tietokoneprosessoreja valmistavien yritysten ylikuumentuneiksi nousseisiin pörssiarvostuksiin. Toisaalta Deepseek-tekoälymallia on Liang Wenfenginkin kertoman mukaan koulutettu ChatGPT-mallin avulla, mikä osaltaan selittää ja kyseenalaistaa tekomallin oppimiskyvyykkyyttä koskevia väitteitä.
Deepseek on tehnyt strategista teknologiayhteistyötä mikropiirivalmistaja AMD:n kanssa. Tehokkaista suorittimistaan tunnetun AMD:n Instinct-grafiikkasuorittimet ja ROCM-ohjelmisto ovat tuoneet ajanmukaisia työkaluja Deepseekin keskeisiin mallikehityksen osavaiheisiin. 
Hintakilpailu, vastaanotto länsimaissa ja käyttöestoja.
Toukokuussa 2024 julkistettu Deepseek-V2 sisälsi innovatiivista ohjelmistoarkkitehtuuria (MLA, multi-head latent attention) ja laskentatarvetta vähentävän rakenteen (MoE, mixture of experts). Nämä mahdollistivat Deepseekin tekoälylaskennan edullisemman kustannustason. Tämä osaltaan aiheutti hintasotaa Kiinan tekoälymarkkinoilla ja pakotti kiinalaiset teknojätit kuten ByteDancen, Tencentin, Baidun ja Alibaban alentamaan tekoälypalvelujensa hintaa rajusti (jopa 97–99 %) pysyäkseen kilpailukykyisinä. Kiinalaisten teknojättien tekoälyliiketoiminta muuttui hinnanalennusten seurauksena tappiolliseksi, ja teknokonsernit joutuivat tukemaan tätä osa-aluetta taloudellisesti.
Viimeistään Deepseekin länsimarkkinoille laajentamisen ja versioden V3 ja R1 myötä yritys on käytännössä luonut laajojen kielimallien kansainvälisille markkinoille hintakilpailun tarjoamalla kehittyneimpien tekoälymalliensa hinnoittelua yli 95 prosenttia edullisemmin kuin mitä suljettua ohjelmakoodia käyttävät OpenAI ja Google tarjoavat. Kun OpenAI laskutti 60 dollaria miljoonaa tokenia (tulosteen sanasegmenttiä) kohden kehittyneimmän o1-kielimallinsa käytöstä, maksoi Deepseekin laajimman R1-mallin käyttö vain 2,19 dollaria miljoonalta tokenilta.
Kasvaneen asiakaskysynnän johdosta useat palvelinkeskuksia ylläpitävät yhdysvaltalaiset tekoäly-yritykset (kuten Microsoft, Cerebras ja Groq) kertoivat alkuvuodesta 2025 ryhtyvänsä tarjoamaan esimerkiksi Deepseek R1 -tekoälymallin laajoja versioita asiakkaidensa käyttöön.
Italian tietosuojaviranomainen Garante esti 30. tammikuuta pääsyn Italiasta Deepseekin palvelimille tietoturvasyistä. Viranomainen oli muun muassa tyytymätön Deepseekin vastauksiin siitä, miten italialaisten asiakastietoja kerätään ja säilytetään yhtiössä sekä miten käyttäjille tästä kerrotaan. Lisäksi viranomainen ei ollut tyytyväinen yhtiön omaan ilmoitukseen, joka väitti ettei yhtiö toimisi Italiassa ja ettei eurooppalainen tietoturvalainsäädäntö koskisi Deepseekiä. Jonkun muun maan kautta ohjautuvilla VPN-yhteyksillä käyttö oli yhä mahdollista. Myös Irlanti ja Belgia kysyivät tammikuussa yhtiöltä selvitystä asiakastietojen käytöstä. Sittemmin selvityspyynnön tai reklamaation (esimerkiksi Portugali ja Espanja) on esittänyt moni eurooppalainen valtio, ja useiden muiden maiden tietoturvaviranomaiset analysoivat tilannetta. Lukuisat viranomaiset, organisaatiot ja yritykset ovat myös kieltäneet kiinalaisyrityksen tekoälysovelluksen asentamisen ja käytön yhteisössään. Yhdysvalloissa muun muassa Yhdysvaltain laivasto, NASA ja kongressi kielsivät Deepseekin käytön ja Texasin osavaltio kielsi kiinalaisohjelmiston käytön osavaltion viranhaltijoilta. Esimerkiksi Intiassa on kielto käyttää Deepseekiä ja muita tekoälysovelluksia (kuten ChatGPT:tä) valtionhallinnossa; toisaalta valtio on julistanut avaavansa piakkoin Intian oman tekoälyn laskentakeskuksen, jossa tekoälymalleja voitaisiin ajaa ja kehittää. Muun muassa Taiwanissa, Etelä-Koreassa, Australiassa Deepseekin käyttö on kielletty tai käyttöä rajoitettu viranhaltijoilta.
Valtiollinen sensuuri kielimallin vastauksissa.
Kiinassa jo start-up-yritysten on sisällytettävä tekoälymalleihinsa 5 000–10 000 kysymystä, joihin malli kieltäytyy vastaamasta. Kiinan Internet-sensuuri käy ilmi selkeästi myös Deepseek-tekoälymallin vastauksista. Toisaalta jo joulukuussa 2024 raportoitiin tavasta, joilla kielimalli saatiin vastaamaan kiinalaisen poliittisen sensuurin normaalisti poissuodattamiin kysymyksiin, kuten kertomaan Taivaallisen rauhan aukion mielenosoituksesta vuonna 1989. Mikäli kielimallia pyytää etsimään nettilähteitä aiheesta, se löytää Kiinan politiikalle kriittisiäkin kirjoituksia.
Tietoturva heikkoa, tietoturvariskejä, käyttö kyberrikollisuuden edistämiseen.
Tietoturvatutkijat toivat 29. tammikuuta 2025 julkisuuteen, että tekoälyohjelma Deepseek R1:n tietoturvassa oli havaittu useita puutteita. Esimerkiksi eräs ohjelman tietokanta, jonne oli kerätty ja tallennettu keskusteluja asiakkaiden kanssa, oli jätetty lokitietoineen (sis. käyttäjätiedot ja API-avaimet) suojaamattomaan, julkiseen verkko-osoitteeseen. Tämä tietokanta on sittemmin kuitenkin suojattu. Suomalaisen tietoturvayhtiön tutkimusjohtaja Mikko Hyppönen arvioi tapahtuman aloittelevan yrityksen virheeksi. 
Tietoturvayhtiö Checkpointin mukaan Deepseekin käyttö aiheuttaa yrityksille (ja muillekin käyttäjille) ilmeisiä tietoturvariskejä. Deepseek R1:n käyttöehdot (erityisesti tiedonkeruukäytännöt) poikkeavat paljon tavanomaisesta. Alustan yksityisyyskäytäntöjen mukaan kaikki vuorovaikutus – mukaan luettuna ladatut tiedostot, chat-historiat, puhe, kuvat, jopa näppäinpainallukset – lähetetään ja tallennetaan ulkopuoliselle (kiinalaiselle) palvelimelle. Lisäksi Deepseek varaa oikeuden tarkastella kaikkea käyttäjältä saatua sisältöä. Näin esimerkiksi tekoälylle lähetettyjä sensitiivisiä aiheita käsitteleviä tekstejä saatetaan hyödyntää jatkossa mallin edelleen kouluttamiseen. Siksi käyttäjien kannattaa olla varovaisia ja harkita mitä Deepseekin ja muiden kielimallien syötteeksi antaa, mikäli kielimallia ajetaan vieraalla palvelimella. Esimerkiksi kielimallin käyttämiseen ohjelmoinnin koodauksessa sisältyy omat tietoturvariskinsä, jos koodi siirretään kiinalaiselle palvelimelle. Mikäli koodi päätyisi vihamieliselle toimijalle, tämä saattaisi helpottaa tietoturvaheikkouksien löytämistä jos ohjelmakoodin sisältämään järjestelmään haluttaisiin tunkeutua jatkossa. Myös epätietoisuus koodauksen koulutuksessa käytettyjen koodikirjastojen puhtaudesta (haittakoodista) on aiheuttanut huolestuneisuutta. Checkpointin mukaan Deepseekin käytännöillä on myös suora yhteensopivuusriski esimerkiksi EU:n yleisen tietosuoja-asetuksen (GDPR, General Data Protection Regulation) kanssa. Tämä voi saattaa Deepseekin ja sitä käyttävät tahot korvausvastuuseen. GDPR:n keskeisten säädösten rikkomisesta voi seurata hallinnollinen sakko, jonka suuruus voi asetuksen pykälän 83 mukaan olla enimmillään 20 miljoonaa euroa tai neljä prosenttia yhtiön maailmanlaajuisesta liikevaihdosta edeltävän tilivuoden aikana.
Kun tutkijat testasivat keskustelubotin tietoturvaa, paljastui että Deepseekin keskustelubotti R1:n ohjelmointi ei estänyt botin käyttöä kyberrikollisuuden edistämiseksi. Tekoälymallin suojaus rikollisuutta palvelevan käytön estämiseksi oli heikkoa. Ohjelma muodostaa siksi merkittävän tietoturvariskin. Tietoturvayhtiö Checkpoint havaitsi, että monet kyberrikolliset olivat jo siirtyneet käyttämään Deepseekiä ja kiinalaista Qwenia helpottamaan haittakoodin tekemistä. Löytyi ohjeita, kuinka Deepseekin rajoituksia ja huijaustenestoa pääsi kiertämään sekä haittakoodia tällä tekoälyohjelmalla kehittämään. Ciscon tietoturvatesteissä paljastui, ettei Deepseekille oltu ohjelmoitu yhtään toimivaa estoa tietoturvatutkijoiden testaamalle 50 tunnetulle jailbreak-väärinkäyttötavalle, jotka useissa muissa kehittyneissä laajoihin kielimalleihin pohjautuvissa keskusteluboteissa ovat jo arkea. Testissä oli mukana kyberrikollisuuteen, valeuutisiin, rikolliseen toimintaan, ja yleiseen vahingontekoon liittyvien tekoälymallin toimintatapojen testaamista. Jailbreak-lähestymisessä tekoälyohjelman käyttäjä kiertää keskustelubotin mahdollisia suojamekanismeja ('vapautuu tekoälyn rajoituksista'), ja saa ohjelman neuvomaan kyberrikollisuutta edistäviä toimintatapoja, jopa kirjoittamaan toimivaa haittakoodia esimerkiksi kiristyshaittaohjelmiin. Toisaalta uusia jailbreak-heikkouksia on raportoitu äskettäin muistakin tekoälyohjelmista, esimerkiksi tammikuun 2025 lopulla ohjelmointityökalu GitHub Copilotista ja keskustelubotti ChatGPT-4o:sta.