Asinjoki

Asinjoki ja Myllypuro on Pohjois-Savossa Vesannon kirkonkylällä sijaitseva 9 kilometriä pitkä joki, joka alkaa Mertajärvestä ja laskee Vesantojärveen. Joki muodostaa 46 kilometriä pitkästä Kerkonjoen valuma-alueen pääuomasta sen yläjuoksun osuuden .
Määritelmä.
Tässä käsitellään valuma-alueen yläjuoksulla sijaitsevaa pääuoman osuutta, jonka karttanimi on aluksi Myllypuro ja sitten jostakin kohdasta alkaen Asinjoki. Joen nimitys voi vaihtua esimerkiksi seututien 551 sillan kohdalla.
Yleistä.
Joki on 8,7 kilometriä pitkä, josta 1,8 kilometriä on järviosuuksia. Jokea kutsutaan aluksi Myllypuroksi. Sen uoma alkaa Mertajärven eteläosasta 113,0 metrin korkeudella mpy. kahtena rinnakkaisena uomana, jotka yhtyvät toisiinsa 300 metrin jälkeen. Joki on aluksi melko leveä ja se levenee lammeksi johtuen alempana sijaitsevasta padosta. Patolammen pituudeksi voidaan kartoista arvioida yli 500 metriä. Padon ympäristössä on kolmen tilan verran kiinteää asutusta. Padon jälkeen Myllypuro jatkaa aluksi pohjoiseen ja kääntyy sitten laajassa kaaressa kohti etelää. Joen yläosan pituus Mertajärveltä Ylä-Asinjärveen on 3,4 kilometriä. Joki kohtaa täällä 107,5 metrin korkeuskäyrän. Joen alkuosuudella on kertynyt pudotusta 5,5 metriä. Asinjoen uoma, joka alkaa seututien 551 sillalta, virtaa koko ajan 107,5 metrin korkeuskäyrän alapuolella ja laskee Ylä-Asinjärveen, jonka vedenpinnan korkeus on 106,5 metri mpy. Sillan jälkeen joki ohittaa nykyään niittynä olevan Suosaaren maatilan peltomaat ja virtaa ojitetun Asinsuon läpi. Ennen järveä joki mutkittelee voimakkaasti ja sen uoma jakautuu kahdesti rinnakkaiseksi uomaksi, joita voidaan kutsua putaiksi. Rinnakkaisten uomien väliin jää kaksi jokisaarta, joiden pinta-alat ovat kartasta mitattuna noin 0,9 ja 0,4 hehtaaria. Jokisaarien jälkeen joki virtaa loppuun asti yhtenä uomana. Joella on kaksi läpivirtausjärveä. Ylä-Asinjärven jälkeen tulee 120 metrin väliuoman jälkeen Ala-Asinjärvi, jonka vedenpinta on 0,3 metriä edellistä järveä alempana. Väliuoman ylittää yhdystien 16087 maantiesilta. Sillan korvalla sijaitsee Asinjärven tanssilava. Ala-Asinjärveen laskee Asinjoen merkittävin sivuoja Kalmapuro. Järven jälkeen seuraa Asinjoen alajuoksun osuus, jossa on 3,5 kilometrin matkalla 5,1 metrin pudotus. Joen varteen on rakennettu nuotiopaikka ja hirsilaavu hiihto- ja kävelylenkin pysähdyspaikaksi. Laavun kohdalla joen ylittää kävelysilta. Alempana, Launaskukkuloiden kohdalla, tekee joki alajuoksulla käännöksen vasemmalle ja suuntaa Asinkukkuloiden vasemmalta puolelta kohti Vesantojärveä. Joensuussa sijaitsee Varpuahon ja Asin maatilat. Paikka muodostaa Asinkylän kulmakunnan.
Luontoarvoja.
Ala-Asinjärven ja lyhyt osuus Asinjoen etelärantoja sisältyvät luonnonsuojelualueeseen. Myös Ylä-Asinjärven ja sen yläpuolisten Asinjoen putaiden suoalueet ovat suojeltuja.
Hydrologiaa.
Valuma-alue on pinta-alaltaan 53,82 neliökilometriä. Asinjoen joensuun keskivirtaamaksi voidaan arvioida 0,5 kuutiometriä sekunnissa. Joessa ei ollut vuoden 1977 koski-inventoinnin mukaan ollut merkittäviä koskia. Ainoa karttoihin merkitty koski sijaitsee myllypadon alapuolella.
Vesistösuhteita.
Asinjoki muodostaa Kerkonjoen valuma-alueen (14.76) pääuoman yläjuoksun . Valuma-alueella sijaitsee joitakin pieniä järviä, jotka käsitellään valuma-alueen omassa artikkelissa. Joella ei ole muita merkittäviä sivu-uomia kuin Jaakonpuro, joka yhtyy Myllypuroon padon alapuolella, ja Kalmapuro, joka laskee Ala-Asinjärven etelärantaan.
Historiaa.
Joen historiaan kuuluu padon ja myllyn rakentaminen, mutta niistä ei ole tässä tietoa . Lisäksi vanhoista kartoista voi huomata järvissä tapahtuneen muutoksen rantaviivan sijainnissa. Rantaviivan muutos tapahtui vuosien 1973 ja 1987 peruskarttojen välillä.