Vantaanjoen ja Siuntionjoen vesistöjen välinen rannikkoalue

Vantaanjoen ja Siuntionjoen vesistöjen välinen rannikkoalue kuuluu Suomenlahden rannikkoalueeseen (vesistöaluetunnus 81) ja se sijoittuu mantereella kahden päävesistön Vantaanjoen vesistön (21) ja Siuntionjoen vesistön (22) väliin Suomenlahden rannikolla.
Yleistä.
Rannikkoalueen itäpuolella sijaitsee Vantaanjoen vesistöalue ja länsipuolella Suintionjoen vesistöalue. Vantaanjoki laskee mereen Helsingin Vanhankaupunginlahdella. Siuntionjoen valuma-alueen laskujoki on nykyään Pikkalanjoki, joka laskee mereen Siuntion ja Kirkkonummen välillä Pikkalanselän Pikkalanlahteen. Rannikkoalue sijaitsee Uudellamaalla Helsingissä, Vantaalla, Espoossa, Kauniaisissa, Vihdissä, Kirkkonummella ja vähäsen Siuntiossa.
Vesistöalueet.
Rannikkoalueen vesistöalueita esitellään tässä artikkelissa idän suunnasta kohti länttä. Valuma-alueella on yleensä vain yksi lasku-uoma, mutta välialueella voi olla monia lasku-uomia mereen.
Välialue 81V050.
Välialueelle 81V050 kuuluu Helsingin keskustan niemi mukaan lukien Hernesaari, Jätkänsaari ja Ruoholahti muttei Katajanokka, lännessä Meilahti, Munkkivuori ja Haaga, pohjoisessa Pirkkola ja Pakila, idässä Kruunuhaka, Kalasatama, Hermanni, Arbianranta ja Koskela. Vesistöalueella sijaitsevat Töölönlahti ja Pikku-Huopalahti ovat merenlahtia. Se rajoittuu koillisessa Vantaanjoen vesistöalueeseen (21), luoteessa ja lännessä Mätäojan valuma-alueeseen (81.051).
Pikku Huopalahteen laskevat Korppaanoja (54 ha) ja Haaganpuro eli Mätäpuro virtaavat Länsi-Helsingissä. Haaganpuro on 6,9 kilometriä pitkä ja sen valuma-alueen pinta-ala on 11,19 km² ja keskivirtaama on 0,101 m³/s. Siihen yhtyy Maunulassa itäinen sivupuro Maunulanpuro, joka alkaa Suursuolta Tuusulantien länsipuolelta. Sen latvahaara virtaa Maununnevalla Kehä I:n pohjoispuolelta peltoaukean halki. Puron alajuoksu virtaa Maunulanpuistossa ja alempana Puutarhurinlehdon ja Tilkanniityn puistikkoalueiden halki. Korppaanoja on varsin pieni ja sen keskivirtaama on vain 0,06 m³/s. Puro virtaa lammen (1 ha) läpi lahden rannan tuntumassa. Munkkiniemessä oleva lampi (1 ha) on tätä paljon suurempi ja sen seuralainen on alajuoksulla pitkä ja kapea lampi. Lampien laskuoja virtaa Isoon Huopalahteen, josta on ulosvirtaus Tarvonsalmen valtatien 1 silta-aukon kohdalta.
Kumpulanpuron valuma-alueen pinta-ala on 5,1 km² ja se laskee Vanhankaupunginlahteen Toukolassa. Sen keskivirtaama on 0,046 m³/s. Se alkaa Valtion rautateiden Ilmalan ratapiha-alueelta. Sen varrella sijaitsevat maaliikennekeskus, Itä-Pasila, Käpylä ja Vallilanlaakson siirtolapuutarha. Puron latvaosia on putkitettu, mutta alajuoksulla Nylanderin puistossa se on avo-oja ja siinä on lampi.
Mätäojan valuma-alue (81.051).
Mätäjoki, eli aiemmin ja Vantaan puolella edelleenkin Mätäoja, muodostaa Mätäojan valuma-alueen (81.051) laskujoen, joka laskee mereen Laajalahdella Isoon Huopalahteen Munkkivuoressa. Se rajoittuu idässä välialueelle 81V050, koillisessa ja pohjoisessa Vantaanjoen vesistöön, lännessä välialueelle 81V052 ja luoteessa Espoonjoen valuma-alueeseen (81.055) . Joen pituus on 9,1 kilometriä, valuma-alueen pinta-ala on 24,4 km² ja sen keskivirtaama on 0,206 m³/s. Se on Helsingin alueen suurin joki.
Välialue 81V052.
Välialue 81V052 sijaitsee pääasiassa Vantaalla Hämevaaralla, Espoossa Lintuvaaralla, Laaksolahdella, Karakalliossa, Leppävaaralla, Otaniemessä, Tapiolassa, Westendissä ja Haukilahdella. Se rajautuu idässä Mätäojan valuma-alueeseen (81.051), pohjoisessa ja luoteessa Espoonjoen valuma-alueeseen (81.055), ja idässä Gräsanojan valuma-alueeseen (81.053). Välialueella ei ole vesistöviranomaisen luetteloimia lampia tai järviä. Pohjois-Tapiolassa on lyhyt avo-oja, joka laskee Laajalahden Maarinlahteen. Vantaan Koivuvaarasta ja Espoon Laaksonlahdesta alkaa Monikonpuro, joka virtaa Leppävaaran kautta Perkkaaseen, jossa se laskee Isoon Huopalahteen. Sen valuma-alueen pinta-ala on 16 km² ja keskivirtaama 0,1 m³/s.
Gräsanojan valuma-alue (81.053).
Gräsanoja on Gräsanojan valuma-alueen (81.053) laskujoki, joka virtaa Espoossa. Gräsanojan alkupäässä Lukupuro ja Mankkaanpuro yhtyessä toisiinsa ja Gräsanojan uoma on 3,5 kilometriä pitkä. Valuma-alueen latvaosat ylettyvät Kauniaisten puolelle. Se sijaitsee Niittykummun, Olarin ja Haukilahden alueella. Valuma-alue rajautuu lännessä välialueelle 81V054 (Finnoonoja), pohjoisessa Espoonjoen valuma-alueeseen (81.055) ja idässä välialueelle 81V052 (Monikonpuro). Valuma-alueella ei ole merkittäviä järviä tai lampia.
Välialue 81V054.
Välialue 81V054 sijaitsee Kauniaisten eteläosassa ja Espoon länsiosassa Espoonlahden ja Stensvikfjärdenin rannoilla. Sen vesistöalueella sijaitsevat etelässä Matinkylä, Finnoo, Kaitaa, Soukka, Hanikka, Soukanniemi, Espoonlahti ja Saunalahti, pohjoisessa Nöykkiö, Friisilä, Olari, Espoon keskuspuisto, Tuomarila, Latokaski ja Kaupunginkallio. Valuma-alueen rajaavat lännessä Espoonlahdella meri, idässä Gräsanojan valuma-alue (81.053), sekä pohjoisessa ja louteessa Espoonjoen valuma-alue (81.055). Soukassa Soukanlahteen laskee oja, joka alkaa parin kilometrin päässä Hannusjärvi (6 ha). Makkarlahteen laskee puro Soikan keskustasta, Kaitalahteen laskee lyhyt puro, joka alkaa Soukansalmesta, Suomenojan satamaan edellisiä pitempi puro, joka alkaa Kaitaalta. Suuron puro on Finnoonoja (entinen "Suomenoja"), jonka valuma-alueen pinta-ala on 25 km² ja pituus 6–9 kilometriä. Se laskee mereen Espoon Finnoossa lähellä Finnoon allasta.
Espoonjoen valuma-alue (81.055).
Espoonjoki virtaa Espoossa ja Kauniaisissa ja se laskee mereen Espoonlahteen yhdessä Mankinjoen kanssa. Espoonjoen valuma-alueen (81.055) pinta-ala on 132 neliökilometriä ja sen pääuoman pituus on yli 19 kilometriä. Valuma-alue sijaitsee Espoossa, Kauniaisissa ja Vantaalla. Joen valuma-alueen alajuoksulla sijaitsevat Espoossa Tillinmäki, Kurttila, Kauklahti, Vanttila, Espoon keskus, Muurala, Bemböle, Kauniainen, Laaksolahti, Bodomin, Röylä, Juvanmalmi ja Kalajärvi, sekä Vantaalla Kivistö ja Martinlaakso. Se rajautuu etelässä ja kaakossa välialueelle 81V054, Gräsanojan valuma-alueeseen (81.053), välialueelle 81V052 ja Mätäojan valuma-alueeseen (81.051), lännessä Mankinjoen valuma-alueeseen (81.057), koillisessa, pohjoisessa ja luoteessa se rajautuu Vantaanjoen vesistöön (21).
Välialue 81V056.
Välialue 81V056 on pieni maa-alue, joka jää Espoonjoen ja Mankinjoen uomien väliin niiden suistoalueella. Se ei sisällä muuta vesistöä kuin pienialaisen kosteikon.
Mankinjoen valuma-alue (81.057).
Mankinjoen valuma-alue (81.057) laskee Suomenlahteen Espoonlahdessa. Laskujoki on Mankinjoki, joka muodostuu vesistöalueellaan kahdesta päähaarasta: Mankinjoen yläjuoksusta ja Gumbölenjoesta. Valuma-alueen pääuoma muodostuu Mankinjoen alajuoksusta ja Gumbölenjoesta, ja pääuoman pituus on 29 kilometriä. Valuma-alueen pinta-ala on 176 neliökilometriä. Valuma-alueen merkittävimpiä järviä ovat kokonsa perusteella Nuuksion Pitkäjärvi (245 ha), Juusjärvi (196 ha), Loojärvi (122 ha), Tampaja (104 ha), Lapinkylänjärvi (102 ha), Siikajärvi (70 ha), Kaljärvi (63 ha), Sahajärvi (55 ha) ja Haapajärvi (59 ha), ja vesistösijaintinsa perusteella vielä Dämmanin (10 ha), Kvarnträsk (6 ha), Svartbäckträsket (7 ha) ja Nupurinjärvi (22 ha). Valuma-alueen tarkempi kuvaus on sen omassa artikkelissa.
Välialue 81V058.
Välialue 81V058 on pieni maa-alue Mankinjoen suistoalueella. Se ei sisällä muuta vesistöä kuin pienialaisen kosteikon.
Vitträskin valuma-alue (81.059).
Lyhyt Bobackbäcken laskee Mankinjoen ja Espoonjoen kanssa Espoonlahteen. Puro on Vitträskin valuma-alueen (81.059) laskupuro, joka alkaa Vitträski  (486 ha) itärannasta. Bobackbäckenin valuma-alueen pinta-ala on 16,98 km² ja järvisyys 28,69 %. Bobackbäckenin keskivirtaama on 0,12 m³/s.
Välialue 81V060.
Välialue 81V060 sijaitsee osittain pitkällä Porkkalanniemellä, jonka koillispuolella avautuu Espoonlahden suulla Björköfjärden, ulompana Kytöfjärden, itäpuolella aukeaa Suomenlahden Mickelskärsfjärden ja etelässä niemen edustan saaristo. Niemen länsipuolella sijaitsee lahden pohjukka Tavastfjärden, jonne Estbyån laskee, etelämpänä Ändholmssundet ja Hylkefjärden, ja niemenkärjen tuntumassa Sandöfjärden. Välialueen vedenjakajan länsipuolella on Estbyån valuma-alue (81.061), pohjoisessa Vitträskin valuma-alue (81.059) ja Mankinjoen valuma-alue (81.057). Medvastö ja muut Suomenlahden saaret eivät kuulu välialueelle. Välialueen järvet sijaitsevat eri puolilla Porkkalanniemeä. Espoonlahden lounaisrantaan laske Sundet, joka alkaa Gillobackaträsketista (8 ha). Långvikenin laskevat Träskbyträsket (5 ha) ja Hemviken (5 ha) sekä Finnträsk (80 ha) paljon kauempaa. Ilmetton (5 ha) on golfkentän ympäröimänä Gunnarsbyssä. Sillä ei ole merkitty laskuojaa. Niemen eteläosissa sijaitsee Sommarvägsträsket (9 ha). Sen laskuoja laskee itään päin Kalvikeniin. Saman puron valuma-alueeseen kuuluvat Lillträsk ja Långträsk. Lähistön Vintervägsträsket (7 ha) sen sijaan laskee länteen päin Hylkefjärdeniin.
Estbyån valuma-alue (81.061).
Estbyånin jokiuoma laskee vanhassa vesistöjaossa mereen välialueen 81V062 läpi. Alkuperäinen laskujoki oli Estbyån, jonka merenlahti on maankohoamisen takia maatunut. Uudessa vesistöjaossa laskujokena on Vårnäs sund. Estbyånin valuma-alueen pinta-ala on 87,34 neliökilometriä (km²). Se sijaitsee Kirkkonummella ja Meikon yläpuolella hieman myös Siuntion puolella. Valuma-alueen vedenjakajan takana lännessä ja pohjoisessa sijaitsee Siutionjoen valuma-alue (22), koillisessa Vitträskin valuma-alue (81.059), itäpuolella välialue 81V060 ja lännessä ja etelässä välialue 81V062. Viimeksi mainittu välialue on uusimmassa vesistöaluejaossa hajoitettu niin, että Estbyån valuma-alueeseen on liitetty aikaisempi merenlahdesta maatunut osa. Tätä asiaa esimerkiksi ei verkkopalvelu Järvi-meriwiki havainnollista mutta kylläkin Paikkatietoikkuna. Valuma-alueen suurimpia järviä ovat Humaljärvi (429 ha), Meiko (106 ha), Djupström (15 ha) ja Vaipo (13 ha).
Välialue 81V062.
Välialue 81V062 sijaitsee Estbyån valuma-alueen (81.061) eteläpuolella ja Siuntionjoen vesistön (22) alajuoksun itäpuolella, Upinniemelle ulottuvalla niemimaalla. Sen keskiössä on kaksi suurempaa järveä Valkolampi (41 ha) ja Niittylampi (96 ha). Valkolampi laskee etelään Telalahteen ja Niittylampi Frasibäckeniä myöten itään, jossa se yhtyy Lakatbäckeniin ja laskee Tavastfjärdeniin. Båtvikenissä on teollisen latoksen käytössä vesiallas (5 ha). Storträsk (14 ha) ja Lillträsk (1 ha) laskevat yhteistä ojaa myöten Stormbyvikeniin. Samaan lahteen laske toinen Lillträsk (3 ha) etelästä päin. Välialueelle kuuluu myös maatuneiden salmien Vårnäs sundin ja Sperrings sundin koillispuolella olevat alueet. Siellä sijaitsee yksinäinen Storträsk (4 ha). Lopuksi Upinniemen lähellä on rannikolla Mustalampi (9 ha).