tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Sultan ibn Muhammad al-Qasimi

Sultan bin Muhammad Al-Qasimi (; s. 2. heinäkuuta 1939), tunnetaan myös nimellä Sheikh Sultan III, on Sharjan emiraatin hallitsija ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien liittovaltion korkeimman neuvoston jäsen. Hän on hallinnut Sharjaa katkeamattomasti tammikuusta 1972 lähtien, lukuun ottamatta kuuden päivän jaksoa kesäkuussa 1987, veljensä Sheikh Abdulaziz bin Mohammed Al-Qasimin johtaman vallankaappausyrityksen aikana. Hän on myös vakiintunut historioitsija ja julkaissut useita teatteri- ja kirjallisuusteoksia.
Laura Wienroither

Laura Wienroither (s. 1999) on itävaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Itävallan naisten maajoukkueessa kesäkuun 2022 loppuun mennessä 23 maaottelua, joissa hän on tehnyt yhden maalin. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi maaliskuussa 2018 Walesia vastaan.
Wienroither siirtyi heinäkuussa 2018 kotimaansa St. Pöltenistä saksalaisseura TSG 1899 Hoffenheimiin. Tammikuussa 2022 hän siirtyi englantilaisseura Arsenaliin.
Žusupbek Šaripov

Žusupbek Šaripovitš (Šarip uulu) Šaripov () (s. 27. huhtikuuta 1955, Kara-Kulža, Neuvostoliitto) on kirgisialainen poliitikko.
Tällä hetkellä Šaripov toimii Kirgisian suurlähettiläänä Ukrainassa; hän aloitti tehtävässä heinäkuussa 2018. Ennen palvelustaan Kiovassa hän on toiminut diplomaattitehtävissä Kuwaitissa, Marokossa, Jordaniassa ja Bahrainissa suurlähettiläänä. Ennen Kirgisian tulppaanivallankumousta, Šaripov toimi myös maan itäosassa sijaitsevan Žalal-Abadin alueen kuvernöörinä.
Šaripov puhuu äidinkielensä kirgiisin lisäksi sujuvasti venäjää ja uzbekkia.
Šaripov on Kirgisian entisen presidentin Sooronbai Žeenbekovin vanhempi veli. Šaripovin toinen veli, Asylbek on Kirgisian korkeimman neuvoston jäsen.
Jennifer Klein

Jennifer Klein (s. 1999) on itävaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Itävallan naisten maajoukkueessa 15 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi marraskuussa 2017 Israelia vastaan. Viimeksi hän on pelannut maajoukkueessa helmikuussa 2021.
Klein edusti kausina 2018–2020 saksalaisseura TSG 1899 Hoffenheimia mutta palasi kesällä 2020 kotimaahansa St. Pöltenin joukkueeseen.
Julia Hickelsberger-Füller

Julia Hickelsberger-Füller (o.s. Hickelsberger, s. 1. elokuuta 1999) on itävaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Itävallan naisten maajoukkueessa kesäkuun 2022 loppuun mennessä 28 maaottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi helmikuussa 2019 Nigeriaa vastaan.
Hickelsberger on tammikuusta 2019 alkaen edustanut kotimaassaan St. Pöltenin joukkuetta.
Selviytyjät Suomi (6. tuotantokausi)

Selviytyjät Suomen kuudes tuotantokausi esitettiin syksyllä 2021. Kausi kuvattiin vuoden 2021 keväällä Dominikaanisessa tasavallassa, Karibialla. Kauden juonsi Juuso Mäkilähde ja siinä nähtiin 16 julkisuudesta tunnettua henkilöä. Kilpailu kesti 36 vuorokautta ja voittaja sai 30 000 euroa. Kilpailun voitti Shirly Karvinen äänin 6–3.
Uusina juonenkäänteinä kaudella nähtiin Hylättyjen saari ja Kultaiset kolikot.&lt;br&gt;Hylättyjen saarella käytiin kaksintaisteluja ulosäänestettyjen kilpailijoiden välillä. Kaksi saarelta selviytynyttä kilpailijaa palasivat takaisin peliin.&lt;br&gt;Kultaisilla kolikoilla oli mahdollista ostaa ruokaa, etuja kilpailuihin tai koskemattomuus heimoneuvostossa.
Marina Georgieva

Marina Georgieva (s. 1997) on itävaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Itävallan naisten maajoukkueessa kesäkuun 2022 loppuun mennessä 13 maaottelua. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi maaliskuussa 2017 Belgiaa vastaan.
Georgieva siirtyi tammikuussa 2017 kotimaansa St. Pöltenistä saksalaisseura 1. FFC Turbine Potsdamiin. Heinäkuusta 2018 alkaen hän on edustanut Saksassa SC Sandia.
Mikaela Åhlin-Kottulinsky

Mikaela Åhlin-Kottulinsky (s. 13. marraskuuta 1992) on ruotsalainen kilpa-autoilija. Hän ajaa Rosberg X Racing -tallissa Extreme E -sarjassa.
Åhlin-Kottulinsky siirtyi kartingista umpiautoihin kaudelle 2012. Debyyttikaudellaan hän kilpaili sekä Skandinavian Porsche Carrera Cupissa että Saksassa Volkswagen Scirocco R Cupissa. Scirocco Cupissa hän ajoi kahdella jälkimmäisellä kaudella sijat kahdeksan ja yhdeksän. Scirocco R-Cupissa hän oli ensimmäinen kilpailun voittanut nainen.
Kaudelle 2015 hän siirtyi Scirocco Cupista Audi Sport TT Cupiin, jossa hän sijoittui lopputuloksissa 15. sijalle. Kaudet 2016 ja 2017 Åhlin-Kottulinsky kilpaili Audi R8:lla Saksan ADAC GT Masters -sarjassa 26 kilpailua.
Åhlin-Kottulinsky on ajanut 2017 vuodesta alkaen Ruotsin STCC-sarjassa TCR Scandinavia-luokassa, jossa paras sijoitus on ollut kauden 2021 toinen sija kahdella voitolla. 
Åhlin-Kottulinskyn veli on kilpa-autoilija Fredrik Åhlin, hänen äitinsä Susanne Kottulinsky ajoi rallia 1980- ja 1990-luvuilla, ja hänen isoisänsä on Dakar-rallin voittaja Freddy Kottulinsky.
Eppu Varjamo

Eppu-Eemil Varjamo (s. 15. elokuuta 2000 Loimaa) oli suomalainen jääkiekkoilija, joka edusti viimeksi III-Divisioona joukkuetta Loimaan Rockets. Varjamo oli pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. 
Ura.
Varjamo on Loimaan Rocketsin kasvatti. Kaudella 2015–2016 hän toimi seuran C-nuorten kapteenina. Varjamo oli C-nuorten Mestiskarsinnoissa joukkueensa paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 7+11=18. Hän voitti myös tehoilla 38+22=60 koko C-nuorten Mestiksen maalipörssin ja jakoi pistepörssin voiton SaPKon Jesse Pesosen kanssa. Kaudella 2016–2017 Varjamo oli B2-nuorten Mestiskarsinnoissa Rocketsin paras maalintekijä 16 osumallaan. B2-nuorten Suomi-sarjassa hän teki neljässä ottelussa peräti tehot 22+19=41, joilla Varjamo sijoittui koko B2-nuorten Suomi-sarjan maalipörssin ja sijoittui pistepörssissä kolmanneksi. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan kuitenkin Rocketsin B-nuorissa. Varjamo sijoittui tehoilla 23+25=48 koko B-nuorten Mestiskarsintojen pistepörssissä toiseksi edellään vain Kiekko-Vantaan Eetu Matilainen. Hän debytoi kauden aikana myös seuran miesten II-divisioonajoukkueessa, jossa vain 16-vuotias Varjamo pelasi yhdeksän runkosarjaottelua tehopistein 5+10=15.
Kaudeksi 2017–2018 Varjamo siirtyi yhdessä joukkuetoverinsa Eemeli Mäen kanssa try-outin kautta Tampereen Ilveksen organisaatioon. Varjamo pelasi suurimman osan kaudestaan seuran B-nuorissa, joiden paras pistemies ja maalintekijä hän oli tehoilla 23+23=46. Varjamo sijoittui koko B-nuorten SM-sarjan maalipörssissä viidenneksi ja hän jakoi pistepörssin seitsemännen sijan Lukon Oliver Sunin kanssa. Kaudella 2019–2020 Varjamo oli Ilveksen A-nuorten neljänneksi paras pistemies tehtyään piste per peli -tahdilla 33 runkosarjaottelussa tehot 8+25=33.
Syksyllä 2020 Varjamo esiintyi Ilveksen SM-liigajoukkueen harjoitusotteluissa. Hän aloitti kauden 2020–2021 U20-junioreissa, mutta Varjamo pelasi suurimman osan kaudestaan kuitenkin lainalla Mestis-joukkue KOOVEE:ssä, jossa hän pelasi 15 runkosarjaottelua tehopistein 4+4=8 ja kaksi playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Mestis-kauden päätyttyä Varjamo sai Ilveksessä tililleen ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen SM-liigaottelunsa runkosarjan päätöskierroksella 10. huhtikuuta 2021 paikallisvastustaja Tapparaa vastaan. Hänet merkittiin joukkueen 13. hyökkääjäksi, mutta Varjamo jäi kuitenkin ilman peliaikaa.
Kaudeksi 2021–2022 Varjamo teki vuoden mittaisen Mestis-sopimuksen KOOVEE:n kanssa. Hän oli tehoilla 4+17=21 joukkueen paras syöttäjä Jani Nymanin kanssa sekä kolmanneksi paras pistemies. Kaudeksi 2022–2023 Varjamo siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Forssan Palloseuraan. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi.
Apionia vastaan

Apionia vastaan ( ja ; tai "In Apionem") on Josephuksen kirjoittama teos, joka puolustaa juutalaisia muun muassa grammaatikko Apionin herjauksia vastaan. Josephus kirjoitti sen elämänsä loppupuolella ensimmäisen vuosisadan lopulla. Tutkimuksessa teos tunnetaan usein latinankielisellä nimellään.
Sisältö.
Teos koostui kahdesta kirjasta, jotka oli kirjoitettu juutalaisen uskonnon, lain ja tapojen puolustukseksi aleksandrialaisten kreikkalaisten antisemitistisiä hyökkäyksiä vastaan. Teoksesta useimmiten käytetty nimi on sikäli harhaanjohtava, että Apionin hyökkäyksiä käsitellään vasta osana teoksen toista kirjaa.
Tuulikki Sokka-Isler

Tuulikki Maarit Sokka-Isler (os. Kuusela, ent. Sokka; 4. huhtikuuta 1960 Soini) on suomalainen reumatologian erikoislääkäri ja lääketieteen tohtori, joka on toiminut Itä-Suomen yliopiston reumatologian professorina (4/2015-). Jo ennen professuuriaan, hän toi dosenttina ja Keski-Suomen sairaanhoitopiirin osastonylilääkärinä esille reumahoidon vaikeutuneen lääkäri- ja reumahoitajien pulan johdosta monin paikoin. Vuosittain yli 2 000 suomalaista sairastuu nivelreumaan. Hoitamaton tai huonosti hoidettu nivelreuma johtaa nivelten vaurioitumiseen ja henkilön toimintakyvyn alenemiseen. Koska ajoissa aloitettu ja hyvä hoito auttaa potilaita säilymään toimintakykyisenä, riittävällä lääkäri- ja hoitajamitoituksella, sopivalla lääkityksellä ja muulla hoidolla on yhteiskunnallisestikin suuri merkitys.
Sokka tuli ylioppilaaksi Ähtärin lukiosta 1979. Hän valmistui Tampereen yliopistosta lääkäriksi (LL 1985) ja reumatologian erikoislääkäriksi (1996). Hän jatkoi opintojaan myös Kuopion yliopistossa valmistuen sieltä sisätautien erikoislääkäriksi (1993) ja lääketieteen tohtoriksi (LKT 1999). Sokan englanninkielinen väitöskirjansa (1999) käsitteli nivelreuman lääkehoitoa. Tutkimus otsikoitu "Extensive use of antirheumatic drugs improves long-term outcomes in patients with rheumatoid arthrit". Vuodesta 2003 lähtien Sokka-Isler on ollut Kuopion yliopiston reumatologian dosentti.
Ennen viisivuotista reumatologian professuuria Itä-Suomen yliopiston Kuopion kampuksella (2016–2020), hän toimi lyhyemmän määräajan saman alan professorina (4-12/2015). Hän on ollut myös yhdysvaltalaisen Vanderbiltin yliopiston apulaisprofessori (assistant professor, Nashville, TN, 2001–2006, toisen lähteen mukaan 1999–2006). Sokka-Isler on Keski-Suomen sairaanhoitopiirin reumatologian osastonylilääkäri (2010–).
ContraPoints

Natalie Wynn (s. 21. lokakuuta 1988) on yhdysvaltalainen tubettaja, joka käsittelee ContraPoints-nimisellä YouTube-kanavallaan poliittisia ja yhteiskunnallisia aiheita. Monilla hänen videoillaan nähdään usean hänen itsensä esittämän hahmon välisiä väittelyjä. 
Wynn on syntynyt ja kasvanut Yhdysvaltain Virginian osavaltiossa. Sieltä hän muutti Illinoisiin tekemään jatko-opintojaan Northwesterin yliopistossa filosofian tohtoriohjelmassa, mutta jätti opinnot kesken vuonna 2015.
Wynn aloitti tubettamisen vuonna 2008. Aluksi hänen sisältönsä keskittyi ateismin puolustamiseen ja kreationismin vastustamiseen. Vuonna 2014 GamerGaten aikaan hän huomasi oikeistopopulistisen sisällön lisääntyneen YouTubessa ja vastauksena tälle hän alkoi luoda omia videoita, joissa sosiaalisen oikeudenmukaisuuden aiheet yhdistyvät huumoriin, dragiin ja filosofiaan.
Wynn perusti Contrapoints-nimisen YouTube-kanavansa vuonna 2016. Videoillaan hän käsittelee aiheita, kuten sukupuoli, rotu, äärioikeisto ja kapitalismi. Vaikka videoiden on tarkoitus olla viihdyttäviä, ne täyttävät myös hyvän väittelyn kriteerit: Wynn ottaa aina kantaa vastapuolen vahvimpiin argumentteihin, esittää suuren määrän todisteita väitteidensä tueksi ja tunnustaa, kun vastapuoli on oikeassa tai hän itse on väärässä. Hänen lähtökohtansa on aina tutustua käsiteltävään aiheeseen läpikotaisin ja pyrkiä ymmärtämään vastapuoltaan. ContraPoints on voittanut YouTuben Streamy Awardsin palkinnon parhaasta kommentaarista. 
Wynn on avoimesti transsukupuolinen. Hän on aloittanut sukupuolenkorjausprosessinsa ContraPoints-kanavan olemassaolon aikana, joten seuraajat ovat päässeet seuraamaan hänen transitiotaan.
Jaana Joensuu

Jaana Joensuu (s. 19. tammikuuta 1985) on suomalainen näyttelijä. Joensuu on tullut tunnetuksi muun muassa "Rantabaari"-sarjasta, jossa hän on esiintynyt kuudella tuotantokaudella.
Joensuu on valmistunut Esittävän taiteen koulutusohjelmasta Metropolia Ammattikorkeakoulusta vuonna 2011. Teatteria hän on opiskellut myös Etelä-Pohjanmaan Opistossa vuosina 2005–2006. Ylioppilaaksi hän kirjoitti Vimpelin lukiosta vuonna 2004.
Joensuu kiinnitettiin Savonlinnan Teatteriiin näytäntökaudeksi 2024-2025. Hän työskenteli tätä ennen Kemin teatterissa 2023-2024.
Juutalaisten muinaisajat

Juutalaisten muinaisajat (myös "Juutalaisten muinaishistoria"; ; ) on Josephuksen kirjoittama juutalaisten historiaa käsittelevä teos. Se käsittää ajan maailman luomisesta ensimmäisen juutalaissodan alkuun vuoteen 66 jaa. saakka.
Historia.
Josephus alkoi kirjoittaa juutalaisten vaiheista ensimmäisen juutalaissodan jälkeen. Ensimmäisenä hän kirjoitti teoksen "Juutalaissodan historia", ja noin 20 vuotta myöhemmin juutalaisten aiemmista vaiheista kertoneen teoksen "Juutalaisten muinaisajat", joka tarjosi taustaa "Juutalaissodan historialle". Nämä kaksi teosta ovat tärkeimmät lähteet juutalaisten vaiheisiin erityisesti roomalaisvallan aikana. "Juutalaisten muinaisajat" -teoksen Josephus kirjoitti alun perin arameaksi, mutta tämä alkuperäisteksti ei ole säilynyt. Tämän jälkeen siitä tehtiin kreikankielinen versio. Teos valmistui noin vuonna 93/94 jaa.
Teoksen tarkoituksena on ollut esittää juutalaisten pitkä ja loistava historia kreikkalaiselle ja roomalaiselle lukijakunnalle, ja samalla tuoda esille, että tuo historia on pidempi ja ylevämpi kuin juutalaiset valtansa alle alistaneiden roomalaisten historia.
Sisältö.
Teos koostuu 20 kirjasta. Se seuraa juutalaisten vaiheita luomisesta juutalaissodan kynnykselle saakka. Teoksen alkuosa muodostaa lähes parafraasin "Vanhan testamentin" kertomukselle.
Teoksen sisältö on pääpiirteittäin:
Teos sisältää kaksi tunnettua viittausta Jeesukseen. Ensimmäinen maininta kirjassa XVIII kutsuu Jeesusta jumalaksi, ja tämä yksityiskohta (ellei koko maininta) on selvästi myöhempi, kristittyjen kopioitsijoiden tekemä lisäys. Toinen maininta kirjassa XX kutsuu Jeesusta ”niin kutsutuksi Kristukseksi”.
Kronikka (täsmennyssivu)

Kronikka ("Khronika", "Khronikon", "Chronica", "Chronicon") voi viitata seuraaviin:
Kronikka (Eusebios)

Kronikka tai Khronikon (, ”Universaalihistoria”; ) on Eusebios Kesarealaisen kirjoittama kronikka eli aikakirja.
Historia.
Eusebios julkaisi "Kronikan" vuonna 303 ja lisäsi siihen myöhemmin päivityksiä vuoteen 325 saakka. Teoksen tarkoituksena oli synkronoida "Vanhan testamentin" kuvaus historiasta, Lähi-idän vanhojen kulttuurien historiankirjoitus sekä kreikkalainen ja roomalainen historiankirjoitus.
Teoksen alkuperäisestä kreikankielisestä tekstistä on säilynyt vain katkelmia. Teoksen sisältö tunnetaan kahden käännöksen kautta. Ensimmäinen on latinankielinen täydennetty käännös "Chronicon", jonka teki Hieronymus perustuen kreikankielisen tekstin lopulliseen versioon. Hieronymus jatkoi sitä vuoteen 378 saakka. Latinankielisen käännöksen kautta teos säilyi laajasti käytössä lännessä. Prosperus Akvitanialainen jatkoi sitä 400-luvun alkupuolella vuoteen 448. Keskiajalla sitä jatkoivat Matthaeus Palmerius Florentinus vuoteen 1448 ja Matthaeus Palmerius Pisanus vuoteen 1481.
Eusebioksen "Kronikan" toinen käännös oli armeniankielinen käännös, joka tuli tunnetuksi lännessä vasta 1700-luvun lopulla. Teoksesta tehtiin myös syyriankielisiä lyhennelmiä.
Yksi latinankielisen käännöksen varhaisimpia käsikirjoituksia on Bodleian Codex Lat. Auct. T. II. 26, joka ajoitetaan 400-luvun puoliväliin. Teoksen painoi ensimmäisenä Philippus de Lavagnia Milanossa noin vuonna 1474–1475. Tällöin oli kyseessä latinankielinen käännös sen keskiaikaisilla lisäyksillä.
Sisältö.
Teos käsitti kaksi kirjaa. Armeniankielinen käännös on säilyttänyt kummatkin kirjat ja latinankielinen käännös kirjan II.
Kirja I.
Kirjan I nimi on "Khronografia". Se on universaalihistorian tiivistelmä, ja luettelee erityisesti kuninkaita ja hallitsijoita eri valtakunnissa. Samalla se käsittelee lähteitään laajasti, ja on samalla arvokas säilyttäessään osia muutoin kadonneista teoksista. Teksti voidaan jakaa ylätasolla viiteen osaan: 1) kaldealaisten ja assyrialaisten historia; 2) "Vanhan testamentin" historia eli heprealaisten historia; 3) Egyptin historia; 4) Kreikan historia; ja 5) Rooman historia.
Kirjan sisältö luvuittain on:
Kirja II.
Kirjan II nimi on "Kanon" ("Kronologinen kaanon"). Se koostuu kronologista taulukoista, ja esittää "Vanhan testamentin" ajoitustiedot, kreikkalaiset olympiadit ja muita ajoitustietoja rinnakkaisissa sarakkeissa. Lisäksi marginaaliin on merkitty ajoitustietoihin liittyneitä tapahtumia. Rinnakkaisten sarakkeiden käyttö historian esittämisessä oli Eusebioksen innovaatio. Se perustui ilmeisesti Origeneen teokseen "Heksapla", jossa samaa ideaa oli käytetty alkutekstin ja sen eri käännösten vertailussa. Historiaan sovellettuna keksintö mahdollisti samanaikaisten tapahtumien vertailun eri valtakunnissa.
Esimerkki
Esimerkki taulukon sisällöstä teoksen latinankielisessä käännöksessä:
Kohta kertoo esimerkiksi, että Bakkhylides tuli tunnetuksi 78. (LXXVIII) olympiadin alkupuolella Persian kuninkaan Kserkseen 18. (XVIII) hallitusvuonna, Makedonian kuninkaan Aleksanteri I:n 36. (XXXVI) hallitusvuonna ja 1549 vuotta (eli ennen vuotta 1550 = MDL) Abrahamista.
Onomastikon

Onomastikon (, ) voi viitata seuraaviin teoksiin:
Rosalie Duthé

Catherine-Rosalie Gerard Duthé nimi kirjoitettu myös muodoissa Du The ja Duthe (1748 – 1830) oli ranskalainen kurtisaani. Syntymävuodeksi on joissain lähteissä merkitty myös vuosi 1750. Hän oli Euroopan aatelisten ja Ranskan kuninkaan läheinen kumppani. Hän oli myös mallina useille taiteilijoille ja häntä esittäviä maalauksia on museoissa ja yksityiskokoelmissa. Kulttuurihistoriallisesti häntä pidetään ensimmäisenä "julkkisblondina". 
Elämänvaiheita.
Duthén isä Jen-Fraçois Gerard oli palvelija Versaillesissa. Hän sai ensiopetuksensa luostarin koulussa ja hänet lähettiin 15-vuotiaana Pariisiin asumaan tätinsä luona. Väitetään, että hänen tätinsä tutustutti hänet tunnettuihin kurtisaaneihin, kuten Marie ja Géneviève Rinteauhun, jotka olivat huomattavien miesten, kuten Moritz Saksilaisen seuralaisia. Väitetään, että sisarukset perehdyttivät Rosalien ammattinsa salohin, kuten viehättämiseen, vitsailuun ja laulamiseen. Hän pääsi pian tanssijaksi Pariisin oopperaan. 
Rosalien nuorekkuus lumosi monet miehet. Yksi heistä oli Philippe Égalité, tuolloin vielä tunnettu Orléansin herttuana. Pariisissa vieraillut Tanskan kuningas Kristian VII lankesi hänen käsivarsilleen. Kun myöhempi kuningas Kaarle X näki Rosalien muotokuvan, tämä aloitti hänen kanssaan kuusi kuutta kestäneen suhteen, vaikka hänen vaimonsa oli raskaana. Väitetään, että kun tuleva kuningas Ludvig Filip oli 15-vuotias, hänen isänsä olisi pyytänyt Rosalieta opettamaan pojalleen "tosiasioita elämästä".Rosalien vaunut herättivät Pariisissa huomiota, ne olivat hienommat kuin kuningatar Marie Antoinetten. Rahojaan hän sijoitti kartanoihin. 
Monet Pariisin ylhäisön seurapiireissä nauroivat Duthén kouluttamattomuudelle. Hänen puhetyylilleen naurettiin ja häntä pidettiin suorastaan tyhmänä. Häntä pilkannut satiirinen näytelmä "Les Curiosités de la Foire " ilmestyi näyttämölle vuonna 1775. 
Pariisi ei riittänyt Rosalielle. Hän matkusti Lontooseen ja solmi suhteen jaarli George Wyndhamin ja tuhosi jaarlin talouden. Hän palasi Englantiin pakoon Ranskan vallankumouksen kauhuja. Hän pysyi Lontoossa vuoteen 1816 saakka. Viimeisinä vuosinaan hän oli lähes sokea.
Orneai

Orneai (, myös ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Argoliissa Kreikassa. Se sijaitsi lähellä nykyistä Árgos-Mykíneen kunnan Lýrkeian kylää.
Maantiede.
Orneai sijaitsi Argoliissa, Pausaniaan mukaan maakunnan Fleiasian ja Sikyonian vastaisten rajojen lähellä 120 stadioninmitan päässä Argoksesta, sillä se oli 60 stadionin päässä Lyrkeiasta, joka oli itse 60 stadionin päässä Argoksesta. Strabonin mukaan Orneai sijaitsi samannimisen joen rannalla Sikyonin tasangon yläpuolella. Orneain kautta kulki pohjoisempi niistä kahdesta tiestä, jotka johtivat Argoksesta Mantineiaan. Kyseisen tien nimi oli Klimaks, ja se seurasi Inakhos-jokea.
Kaupunki sijoitetaan lähelle nykyistä Lýrkeian kylää. Kaupungin akropoliina eli yläkaupunkina ja linnavuorena toimi nykyisin nimellä Paliokastráki tunnettu kukkula nykyisestä kylästä kaakkoon, heti Kórinthoksesta Trípoliin johtavan A7-valtatien pohjoispuolella. Orneain kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä.
Historia.
Varhaisin maininta Orneaista on Homeroksen "Iliaan" Laivaluettelossa nimellä "Orneiai". Kreikkalaisessa mytologiassa kaupunki sai nimensä Orneuksesta, Erekhtheuksen pojasta. Pausaniaan mukaan kaupungin asukkaat olivat vanhaa kynurialaista alkuperää ja olivat säilyneet sellaisina, kun doorilaiset valtasivat muun Argoliin. Kaupungin kansalaisesta käytettiin doorilaisittain etnonyymiä "Orneatēs" (), joonialaisittain "Orneētēs" ().
Thukydides mainitsee orneailaiset ja kleonailaiset argoslaisten liittolaisina Mantineian taistelun jälkeen vuonna 418 eaa. Spartalaiset valtasivat Orneain vuonna 416/415 eaa., linnoittivat sen ja jättivät sinne varuskunnan. Argoslaiset valtasivat kaupungin tämän jälkeen ateenalaisten avustuksella ja tuhosivat sen sekä siirsivät asukkaat Argokseen.
Herodotoksen perusteella on joskus päätelty, että argoslaiset olisivat tehneet Orneain asukkaista perioikkeja, ja että kaikkia Argoksen perioikkeja kutsuttiin tämän seurauksena orneailaisiksi. Todennäköisemmältä vaikuttaa kuitenkin, että Herodotos tahtoi sanoa, että muista kynurialaisista tuli perioikkeja, mutta orneailaiset säilyivät vapaina, mikä sopii yhteen sen kanssa, mitä Thukydides sanoo. Vaikka Orneai on luetteloitu nykytutkimuksessa polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti. Edellä sanotun perusteella sen arvellaan olleen poliksena Argoksen alaisuudessa.
Myöhemmin Orneai asutettiin uudelleen. Vuonna 353/352 eaa. spartalaiset voittivat argoslaiset lähellä Orneaita ja valtasivat kaupungin piirityksen jälkeen, koska se oli liitossa Megalopoliin kanssa. 300-luvulla eaa. orneailaiset saavuttivat voiton kaupunkiin hyökänneistä sikyonilaisista.
Orneain raunioita luultiin aiemmin virheellisesti antiikin Lyrkeian kaupungin jäänteiksi. Siksi nykyinen Lýrkeian kylä, aiempi Káto Bélesi, on nimetty sen mukaan vuonna 1928. Nykytiedon mukaan Lyrkeia sijaitsi kuitenkin eri paikassa, Orneaista itäkaakkoon.
Rakennukset ja löydökset.
Orneain kaupunki tai osa siitä on ollut ympäröity muurein, joista on säilynyt osia. Niiden arvellaan olevan peräisin 300-luvulta eaa.
Panormos (Megaris)

Panormos (, ) oli antiikin aikainen kaupunki Megariissa Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Mándra-Eidyllían kunnan alueella, ja se sijoitetaan lähelle nykyistä Psáthan kylää. Panormos oli pieni satamakaupunki, joka sijaitsi Korintinlahteen kuuluvan Alkyonidienlahden rannalla Pagain ja Aigosthenan kaupunkien välissä, ja sen hallinta oli niiden kiistelyn kohteena.
Noussair Mazraoui

Noussair Mazraoui (; s. 14. marraskuuta 1997 Leiderdorp, Alankomaat) on marokkolainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan laitapuolustaja ja on edustanut kesästä 2024 alkaen seurajoukkuetasolla englantilaista Manchester Unitedia.
Mazraoui kasvoi etelähollantilaisessa Alphen aan den Rijnin kaupungissa ja aloitti pelaamisen sikäläisessä AVV Alphenissa. Hän siirtyi sieltä Alphense Boysiin, mutta hänet haluttiin Ajaxin junioreihin jo 9-vuotiaana. Hän debytoi Ajaxin kakkosjoukkueessa kaudella 2016–2017 ja pääsarjassa Ajaxin ykkösjoukkueessa kaudella 2017–2018. Hän pelasi viiden kauden aikana Eredivisiessä 93 ottelua ja teki niissä kuusi maalia, joista viisi kaudella 2021–2022. Mestarien liigassa hän pelasi 28 ottelua ja teki kolme maalia. Hän voitti Ajaxissa Alankomaiden-mestaruuden 2019, 2021 ja 2022 sekä Alankomaiden cupin 2019 ja 2021. 
Mazraoui siirtyi Ajaxista Bayern Müncheniin kaudeksi 2022–2023.. Hän pelasi avauskaudellaan 19 bundesliigaottelua, joissa teki yhden maalin. Mestarien liigassa hän pelasi viisi ottelua. Hän voitti Saksan-mestaruuden ja DFL-Supercupin. Seuraavalla kaudella hän kärsi lihasvammoista ja pelasi 19 ottelua Bundesliigassa ja kahdeksan peliä Mestarien liigassa. 
Mazraoui siirtyi Englannin Valioliigan Manchester Unitediin 15 miljoonan euron siirtosumnalla elokuussa 2024. Hän pelasi tulokaskaudellaan 37 valioliigaottelua, kolmea vaille kaikki avauskokoonpanossa. Eurooppa-liigassa hän pelasi 14 ottelua avauskokoonpanossa, mukaan lukien tappiollinen finaali. Hän pelasi kauden aikana oikeana ja vasempana puolustajana ja keskikenttäpelaajana sekä keskuspuolustajana, kerran jopa hyökkäävänä keskikenttäpelaajana. 
Mazraoui pelasi Marokon A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2018. Hän pelasi kolme ottelua Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2019. MM-kilpailuissa 2022 Marokko selviytyi kaikkien aikojen ensimmäisenä afrikkalaismaana MM-kilpailujen välieriin ja Mazraoui pelasi avauskokoonpanossa viisi Marokon seitsemästä ottelusta. Hän joutui loukkaantumisen vuoksi jättämään kesken neljännesvälierä- ja välieräottelut ja oli näiden jälkeen kokonaan poissa ensin puolivälieräottelusta ja sitten pronssiottelusta. Hän pystyi lihasvamman vuoksi pelaamaan vain yhden ottelun Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2023.
Mazraoui on elokuun 2025 puoliväliin mennessä pelannut 33 A-maaottelua, joissa hän on ollut 28 kertaa avauskokoonpanossa. Hän on maaotteluissaan tehnyt kaksi maalia: marraskuussa 2019 Afrikan-mestaruuskilpailujen karsinnoissa Burundia ja lokakuussa 2020 ystävyysottelussa Kongon demokraattista tasavaltaa vastaan.
Drygalskin jäätikkö

Drygalskin jäätikkö on Etelämantereen Grahaminmaan Nordenskiöldin rannikolla sijaitseva noin 29 kilometriä pitkä jäätikkö. Kaakossa se rajoittuu Larsenin jäähyllyyn ja lounaassa Worsleynniemeen. Ensimmäisen kerran sen merkitsi karttaan lahtena vuonna 1902 Ruotsin Etelämannerretkikunta. Vuonna 1947 Falkland Islands Dependencies Survey vahvisti alueen olevan todellisuudessa jäätikkö.
Toisessa osassa Etelämannerta sijaitsee Drygalskin jäätikkökieleke.
Bullet Train

Bullet Train on vuonna 2022 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen komediallinen toimintaelokuva, jonka on ohjannut David Leitch. Se perustuu Kōtarō Isakan romaaniin "Maria Beetle" ("Bullet Train" Britanniassa ja Yhdysvalloissa), jonka on sovittanut käsikirjoitukseksi Zak Olkewicz. Brad Pitt esittää elokuvassa palkkatappajaa, joka joutuu taistelemaan muita tappajia vastaan luotijunassa. Muita rooleja esittävät muun muassa Joey King, Aaron Taylor-Johnson, Brian Tyree Henry, Andrew Koji, Hiroyuki Sanada, Michael Shannon, Bad Bunny ja Sandra Bullock.
"Bullet Train" sai maailmanensi-iltansa Pariisissa 18. heinäkuuta 2022. Suomen-ensi-iltansa se sai 5. elokuuta 2022. Elokuva oli taloudellinen menestys tuottaen yli 239 miljoonaa dollaria maailmanlaajuisesti. Taloudellisesta menestyksestä huolimatta se sai ristiriitaisen vastaanoton kriitikoilta.
Leverettin jäätikkö

Leverettin jäätikkö on Etelämantereella sijaitseva noin 80 kilometriä pitkä ja 4,8–6,5 kilometriä leveä jäätikkö. Se rajautuu Stanfordin ja Kalifornian tasankoihin, Tapleyvuoriin, Harold Byrdin vuoriin, Scottin jäätikköön ja Rossin jäähyllyyn. Jäätikön löysi joulukuussa 1929 Byrdin Etelämantereen retkikunta, joka nimesi sen geologi Frank Leverettin mukaan.
TUL Cup 2002

TUL Cup 2002 oli 63. kerran järjestetty Suomen Työväen Urheiluliiton . Mestaruuden voitti FC Jazz, jolle saavutus oli kahdeksas TUL:n mestaruus. Kilpailuun osallistui 17 joukkuetta. Lopputurnaus järjestettiin Porin Karhuhallissa 2.–3. maaliskuuta 2002. Alkulohkojen ottelut pelattiin 2×30 minuutin pituisina ja sijoitusottelut täysimittaisina.
Odd Einar Dørum

Odd Einar Dørum (s. 12. lokakuuta 1943 Oslo) on norjalainen Venstren poliitikko. Hän on istunut suurkäräjillä vuosina 1977–1981 ja 1997–2009 sekä toiminut Norjan liikenne- ja viestintäministerinä 1997–1999 sekä oikeusministerinä 1999–2000 ja 2001–2005. Dørum oli puolueensa nuorisojärjestön Unge Venstren puheenjohtaja 1970–1972 ja itse puolueen puheenjohtaja 1982–1986 sekä 1992–1996.
Al-Qasas

Al-Qasas () eli Kertomuksen suura on Koraanin 28. suura ja sisältää 88 jaetta. Nöldeken ikäluokituksessa suura on "mekkalainen", paitsi jakeet 52-55, jotka ovat "medinalaisia". Suuran nimi tulee jakeen 3 sanasta "kertomus". 
Sisältö.
Suura alkaa "mystisillä kirjaimilla" ja kertoo omasta sisällöstään seuraavasti jakeissa 1–3:
Mooseksen tarina.
Puolet suuran tekstistä kertoo laajasti Mooseksesta (3–43). Mooses on Koraanissa nimeltä useimmin mainittu profeetta. Häntä koskevat tarinat perustuvat paitsi Vanhaan Testamenttiin myös rabbiiniseen perinteeseen. Koraanissa Mooseksen elämänvaiheita on kuitenkin usein kuvattu eri tavalla. Suurassa 28 tällaisia poikkeamia ovat se, faraon tyttären sijaan Mooseksen löytäjäksi kerrotaan faraon vaimo, että Mooseksen kerrotaan vastoin rabbiinista perinnettä katuneen, kun hän oli lyönyt kuoliaaksi egyptiläisen, että midianilaisella olisi ollut kaksi tytärtä seitsemän sijaan. 
Nimettömän profeetan tarina.
Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan suura kertoo seuraavaksi Muhammedista (jakeet 44-55). Profeetan nimeä ei kuitenkaan mainita, vaan häntä puhutellaan persoonapronominilla "sinä".
Suuran loppu.
Suuran jakeet 56-88 sisältävät useita aiheita, kuten varoituksen uskottomille (56-61), kuvauksen tuomiopäivästä (62-67). Jumalan mahdin esittelyä (68-75) ja yleisiä kehotuksia (83-88). Jakeissa 76-82 kerrotaan Qarunista. Kyseessä on Vanhan Testamentin Korah tai Koorah (4. Moos. 16). Koorah mainitaan myös seuraavassa suurassa (29:39).
Planet Stories

Planet Stories oli yhdysvaltalainen tieteistarinoita julkaissut pulp-lehti. Lehden kansikuvat olivat räikeitä, ja useat tarinat olivat tyyliltään avaruusoopperaa. Tunnetuimpia Planet Storiesin kirjoittajia olivat Poul Anderson, Ray Bradbury ja Leigh Brackett 
Planet Stories -lehti alkoi ilmestyä vuonna 1939. Sitä julkaisi Thurman T. Scottin johtama Fiction House -niminen kustantamo, joka oli tuolloin jo vakiintunut kioskikirjallisuuden julkaisija. Yhtiön tunnetuimpia julkaisuja olivat "Action Stories" ja "Wings"-lehdet. Kustantamo oli tauolla lamakauden ajan, mutta jatkoi kustannustoimintaa vuonna 1934. Tuolloin yhtiö alkoi julkaista kioskikirjallisuuden lisäksi myös sarjakuvia, ja Planet Stories –lehden ohessa julkaistiin myös Planet Comics –sarjakuvalehteä.
Planet Stories julkaisi muun muassa Ray Cummingsin, Clifford Simakin, Theodore Sturgeonin, Leigh Brackettin, Isaac Asimovin, Ray Bradburyn ja Poul Andersonin kertomuksia. Vuonna 1952 lehti julkaisi Philip K. Dickin ensimmäisen tieteistarinan "Beyond Lies the Wub". Planet Stories-lehdessä oli kertomusten lisäksi vakituinen kirjepalsta "The Vizigraph", joka toimi kansainvälisenä keskustelufoorumina tieteiskirjallisuudesta kiinnostuneille. Lehden kuvituksista vastasi aluksi Frank R. Paul. Myöhemmin myös Hannes Bok, Kelly Freas ja Alexander Leydenfrost toimivat lehden kuvittajina.
Planet Stories ilmestyi neljä kertaa vuodessa. Vuonna 1943 ja 1951–1954 kokeiltiin tiheämpää julkaisutahtia. Kesällä 1955 Planet Stories lopetti toimintansa 71 numeron jälkeen.
Bärgslagsbladet

Bärgslagsbladet (lyh. Bbl) on ruotsalainen vuonna 1890 perustettu paikallislehti, jonka kotikunta on Köping. Se ilmestyy kolmesti viikossa, on poliittiselta linjaltaan liberaali ja kuuluu Bonnier-konserniin. Lehdellä on yhteinen toimitus Arboga Tidningin kanssa.
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 2022 loppuottelu

Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 2022 loppuottelu oli jalkapallo-ottelu, jossa ratkaisttiin jalkapallon MM-kilpailujen 2022 voittaja. Se oli neljän vuoden välein pelattavien jalkapallon MM-kilpailujen 22. loppuottelu. Se pelattiin Lusailin stadionilla Lusailissa, Qatarissa 18. joulukuuta 2022 Argentiinan ja Ranskan välillä. 
Argentiina johti puoliajan jälkeen 2–0, mutta Ranskan Kylian Mbappén hattutemppu ja Lionel Messin lisämaali Argentiinalle jättivät ottelun tasalukemiin 3–3. Jatkoajan jälkeen Argentiina voitti rangaistuspotkukilpailun 4–2 ja ansaitsi kolmannen maailmanmestaruutensa. Finaalia kehuttiin laajalti sen vaihtelevasta luonteestaan ja sitä kuvailtiin kaikkien aikojen parhaaksi MM-loppuotteluksi.
Ottelu.
Tiedot.
&lt;section begin=loppuottelu /&gt;&lt;section end=loppuottelu /&gt;
TUL Cup 1993

TUL Cup 1993 oli 55. kerran järjestetty Suomen Työväen Urheiluliiton . Mestaruuden voitti FC Jazz, jolle saavutus oli viides TUL:n mestaruus. Lopputurnaus järjestettiin Porin Karhuhallissa 20.–21. helmikuuta 1993. Alkulohkojen ottelut pelattiin 2×30 minuutin pituisina ja sijoitusottelut täysimittaisina.
Moldovan kansalaisuus

Moldovan kansalaisuus on laillinen suhde Moldovan tasavallan ja yksittäisen henkilön välillä. Maassa sovelletaan lähtökohtaisesti ius soli -periaatetta.
Kansalaisuuden saaminen syntymällä.
Kaikki sellaiset henkilöt, jotka ovat syntyneet Moldovassa, ovat syntyperäisiä kansalaisia. Tämä pätee myös niissä tapauksissa, joissa henkilön vanhemmat tai isovanhemmat ovat syntyneet Moldovassa. Vuonna 2023 lakia tarkennettiin siten, että jos lapsi syntyy ulkomaalaisille vanhemmille Moldovan maaperällä, vähintään toisella vanhemmista on oltava oleskelulupa tai vanhemman on oltava kansainvälisen suojelun alainen tai kokonaan valtioton.
Syntyperäisiä tai tunnustettuja kansalaisia ovat myös sellaiset henkilöt, jotka ovat syntyneet Moldovan ulkopuolella ja joiden vanhemmat tai isovanhemmat ovat joko syntyneet Moldovassa tai heidät on karkotettu sieltä vuoden 1940 jälkeen, ovat Moldovan kansalaisia.
Kansalaisuuden saaminen hakemuksella.
Hakemuksen perusteella kansalaisuuden voi saada sellainen vähintään 18-vuotias henkilö, joka täyttää seuraavat ehdot:
Hakijalta vaaditaan myös tietty määrä laillista oleskeluaikaa Moldovassa, joka määräytyy seuraavasti:
Vuonna 2017 Moldova mahdollisti kansalaisuuden saamisen investoimalla. Hieman kanavasta riippuen 100 000–250 000 euroa investoivat ulkomaalaiset saattoivat hakea kansalaisuutta. Uusi laki herätti kritiikkiä sen jälkeen, kun presidentti Igor Dodon sanoi venäläiselle liikemiehelle, että tämän tulisi harkita Moldovan kansalaisuutta investoinnin kautta, koska se helpottaisi pääsyä Euroopan unionin alueelle. Laki kumottiin vuonna 2020. Kaikkiaan hakemuksia tuli Moldovan hallituksen mukaan 97.
Kaksoiskansalaisuus ja kansalaisuuden menettäminen.
Moldova on sallinut kaksoiskansalaisuuden vuodesta 2003 lähtien eivätkä moldovalaiset, jotka ottavat vastaan vieraan valtion kansalaisuuden, enää menätä Moldovan kansalaisuuttaan.
Moldovan presidentti voi poistaa kansalaisuuden, mikäli henkilö on saanut sen vilpillisesti, tehnyt vahinkoa valtiolle tai palvellut vapaehtoisesti vieraan valtion asevoimissa. Näissä tapauksissa presidentti ei tarvitse oikeuden päätöstä asian suhteen.
Marko Johansson (jalkapalloilija, 1979)

Marko Johansson (s. 16. marraskuuta 1979 Pori) on suomalainen entinen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja tai keskuspuolustaja.
Johansson pelasi FC Jazzissa kymmenen Veikkausliigan ottelua ja neljä Veikkausliigan karsintasarjan ottelua kaudella 2002. Lisäksi hän edusti alemmilla sarjatasoilla Musan Salamaa, Euran Palloa ja AC Vantaata.
Marko Johansson (jalkapalloilija, 1998)

Marko Johansson (s. 25. elokuuta 1998 Malmö) on ruotsalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Bundesliigassa pelaavaa VfL Bochumia. Johansson siirtyi seuraa lainalle syyskuussa 2022 Hamburger SV:ta.
MIPI DSI

MIPI Display Serial Interface on MIPI Alliancen (alun perin nimestä Mobile Industry Processor Interface) kehittämä määrittely näytön liittämisestä laitteeseen digitaalisella sarjaväylällä. 
Väylää käytetään tyypillisesti mobiililaitteissa LCD-näytön liittämiseen.
Liitin on käytössä Raspberry Pi:n malleissa 3 ja 4.
Jasmin Selberg

Jasmin Selberg (s. 11. elokuuta 1999 Tallinna) on saksalais-virolainen malli ja kauneuskuningatar, joka voitti Miss International -kilpailun vuonna 2022.
514107 Kaʻepaokaʻawela

514107 Kaʻepaokaʻāwela, väliaikaiselta nimeltään , on pieni asteroidi, jonka halkaisija on noin 3 kilometriä ja joka resonoi yhdessä kiertoradalla Jupiterin kanssa. Se on epätavallinen asteroidi, koska sen kiertorata on päinvastainen kuin useimpien muiden aurinkokunnan kappaleiden suunta.
Antero Rantamäki

Matias Aarno Antero Rantamäki (6. toukokuuta 1928 Lappajärvi – 19. toukokuuta 2014 Salo) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. 
Rantamäen vanhemmat olivat maanviljelijä Matti Eemeli Rantamäki ja paperityöntekijä, emäntä Elviira Kotiaho ja puoliso vuodesta 1959 ekonomi Maija-Liisa Tähti. Rantamäki tuli ylioppilaaksi Jämsän yhteiskoulusta 1949 ja valmistui Helsingin kauppakorkeakoulusta ekonomiksi 1953 ja kauppatieteiden kandidaatiksi 1963 ja maisteriksi 1966. Hän oli Metalliteollisuudenharjoittajain Keskus Oy:n varastonhoitajan apulainen 1947–1948, Yhtyneet Paperitehtaat -yhtiön harjoittelija 1949 ja 1951, Rake Oy:n harjoittelija 1952, Suomen Paperitehtaiden Yhdistyksen myyjä 1952–1960 ja prokuristi 1961–1963, Feldmühle AG:n harjoittelija Düsseldorfissa 1954, Maalaiskuntien Liiton, vuodesta 1970 Suomen Kunnallisliitto, liikeosaston osastopäällikkö ja tuotantolaitosten johtaja 1963–1972 ja Kunnallispainon, vuodesta 1982 Kunnallispaino Oy, johtaja vuodesta 1973 ja toimitusjohtaja ja johtokunnan jäsen 1976–1989. Rantamäellä oli myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan hän oli reservin vänrikki (1950). Kauppaneuvoksen arvonimen Rantamäki sai 1984.
Pentti Salonen (kauppaneuvos)

Pentti Kalle Einari Salonen (12. marraskuuta 1924 Messukylä – 23. lokakuuta 2006 Tampere) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. 
Salosen vanhemmat olivat laivuri Lauri Mooses Salonen ja Lydia Emilia Salonen ja puoliso vuodesta 1953 Eeva Annikki Pyrhönen. Salonen kävi keskikoulun Tampereen yhteislyseossa 1940 ja Ahlmanin maamieskoulun 1946 ja valmistui agrologiksi Mustialan maamiesopistosta 1949. Maatalousharjoittelija Ruotsissa hän oli 1949 ja sitten Etelä-Suomen Osuusteurastamon harjoittelija ja ostoasiamies Keravalla 1950–1951, Tuottajain Lihakeskuskunnan Tampereen varaston hoitaja 1951–1954 ja konttorin johtaja 1954–1962, Hämeen Osuusteurastamon toimitusjohtaja 1962–1964, Osuusteurastamo Itikan, vuodesta 1972 Itikka Osuuskunta, myyntipäällikkö 1964–1968, osastonjohtaja 1968–1983, varatoimitusjohtaja 1982–1983 ja toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja 1983–1987 ja Maan Liha Oy:n toimitusjohtaja 1975–1987. Salosella oli myös useita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan hän oli reservin korpraali. Kauppaneuvoksen arvonimen Salonen sai 1984.
Seppo Marjomäki

Seppo Jaakko Marjomäki (8. kesäkuuta 1931 Pyhäjoki – 9. kesäkuuta 2007) oli suomalainen yritysjohtaja, joka sai kauppaneuvoksen arvonimen. 
Marjomäen vanhemmat olivat osuuskaupan hoitaja Iisakki Marjomäki ja Selmi Flinkkilä ja puoliso vuodesta 1958 Aura Laulumaa. Marjomäki kävi kauppaopiston 1951–1952 ja otti osaa liikkeenjohdon koulutuksiin 1966–1968. Hän oli Pyhäjoen Osuuskaupan myyjä ja myymälänhoitaja 1954–1955, Oulaisten Osuuskaupan kenttäkoulutuksessa 1955–1956, SOK:n Kokkolan alueen kenttäkoulutuksessa 1956–1957, Oy Tuote-Välityksen palveluksessa 1957–1958, SOK:n Porin konttorin maatalousosaston johtaja 1958–1962 ja Rauman Osuuskaupan, vuodesta 1967 Osuuskauppa Keula, kaupallinen johtaja 1962–1969 ja toimitusjohtaja 1969–1989. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä. Sotilasarvoltaan Marjomäki oli reservin luutnantti. Hän sai kauppaneuvoksen arvonimen 1985.
Marjomäki

Marjomäki on seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Liikkuminen palveluna

Liikkuminen palveluna ("Mobility as a Service", MaaS) on liikennepalvelua, jota voi ostaa, mutta jota ei tarvitse omistaa. Julkiset linja-autot, taksit, metrot, suurnopeusjunat, lentokoneet ja kaupunkipyöräjärjestelmät ovat MaaS:n muotoja.
MaaS on suosittu ympäri maailmaa Yhdysvalloissa, Euroopassa, Japanissa, Koreassa ja Kiinassa.
Esimerkkejä.
Esimerkkejä ovat muun muassa
Vaikutukset.
MaaS voi vähentää liikennettä, ja se saattaa myös vähentää auton omistajien määrää. Näin on jo Kiinassa, jossa yli puolella väestöstä ei ole autoa – he eivät vain tarvitse sitä.
Itse ajavat autot (AV).
Uber, Tesla, General Motors, Waymo, Apple ja Local Motors valmistavat itseohjautuvia ajoneuvoja (tai autonomisia ajoneuvoja, AV:ita). 
Itseajavat autot voisivat viedä ihmiset minne he haluavat halvemmalla kuin taksi tai kyydinjakopalvelu. Se voisi hyödyttää ympäristöä, nopeuttaa kuljetuksia ja jopa parantaa terveydenhuoltoa.
Herralan työväentalo

Herralan työväentalo oli Hollolan kunnan Herralan kylässä sijainnut työväentalo. 
Historiaa.
Herralan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1906. Talo valmistui vuonna 1907, ja sen vihkiäisiä vietettiin 7.7.1907. Orimattilan soittokunta esiintyi, ja lisäksi ohjelmassa oli puheita, runonlausuntaa sekä iltama. Vuonna 1929 taloa laajennettiin, ja tuolloin yhdistys myös eli nousukautta: kevään aikana se sai lyhyessä ajassa 15 uutta jäsentä. Vuonna 1931 yhdistyksen jäsenluku oli noin 40.
Vuoteen 1966 mennessä yhdistys ilmeisesti oli joutunut luopumaan talostaan, sillä sen 60-vuotisjuhlat järjestettiin Herralan seurojentalolla.
Toimintaa työväentalolla.
Talolla järjestettiin esimerkiksi iltamia, vaalijuhlia ja opastuskursseja. Kesällä 1931 yhdistys vietti 25-vuotisjuhlaansa päivä- ja iltajuhlilla. Ohjelmassa oli muun muassa näytelmiä, puheita, kuorolaulua, juhlaruno sekä tanssia. Työväentalon pihalla oli mahdollista kilpailla ”kansankilpailuissa”. 
Vuonna 1934 talolla järjestettiin Hollolan sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön kesäjuhlat. Päiväjuhlassa paikalla oli toistasataa henkilöä, mutta iltajuhlassa vähemmän. Syyksi arveltiin sitä, että "porvarit" olivat järjestäneet samaan aikaan tanssit seuratalollaan kilpaillakseen työväentalon ohjelman kanssa.
Gravitaatiopotentiaali

Gravitaatiopotentiaali on fysiikan käsite. Siihen liittyy tietyn kappaleen massa. Massaan vaikuttava Newtonin gravitaatiolaki voidaan esittää Poissonin yhtälön avulla, jolloin on kyseessä gravitaatiopotentiaalin ja massatiheyden suhde. Kappaleiden keskinäiseen vetovoimaan liittyy potentiaalienergia, joka on suhteellinen kappaleiden etäisyyteen. Vetovoimaan liittyy myös gravitaatiovakio, joka määritetään mittaamalla. Jos määritetään kahden keskenään vuorovaikutuksessa olevien kappaleiden painovoima, saadaan määritettyä potentiaalienergiafunktio.
Uskilan työväentalo

Uskilan työväentalo on Hollolan kunnan Uskilan kylässä sijaitseva entinen työväentalo.
Historiaa.
Hollolan kirkonkylän työväenyhdistys perustettiin vuonna 1905. Talon yhdistys hankki vuonna 1908, jolloin sen jäsenmäärä oli 64. Vihkiäisjuhlaa vietettiin 7.6.1908. Talo paloi kesällä 1930, ja paloa epäiltiin tuhopoltoksi.
Toinen talo valmistui vuonna 1932, mutta se päätyi saman tien käyttökieltoon vuoteen 1937 saakka, todennäköisesti kommunistilakien takia. Talo rakennettiin talkoilla, ja rakennusmateriaaleja saatiin keräysten ja lahjoitusten kautta. Vihkiäisjuhlaa päästiin viettämään heinäkuussa 1937 runsaan yleisön voimin.
Talo on ilmeisesti vuonna 2022 edelleen olemassa ja yksityisomistuksessa. 
Rakennus.
Vuonna 1930 palanut ensimmäinen talo käsitti juhlasalin, tarjoiluhuoneen ja vahtimestarin asunnon.
Nykyinen talo on hirsirunkoinen, kaksikerroksinen, ja sen pinta-ala on 400 m². Alun perin se oli punainen, mutta se maalattiin sittemmin valkoiseksi. Pärekatto vaihdettiin peltikatoksi vuonna 1975. Vuonna 1964 talo vuorattiin ulkoa mineriittilevyillä. Sisäseinät ovat vuoraamattomat.
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen ja kaksi asuntoa: yhden huoneen asunto alakerrassa sekä yläkerrassa kahden huoneen ja keittiön asunto. Yläkerran toinen asuinhuone on rakennettu vuonna 1978. Vuonna 1977 rakennettiin lisärakennus, johon tuli sauna. Vuonna 1982 talon lämmitys oli edelleen alkuperäinen uunilämmitys, eikä siinä ollut vesijohtoa, viemäriä eikä sisävessaa. Ne olivat kuitenkin suunnitteilla.
Toimintaa työväentalolla.
Talolla järjestettiin muun muassa iltamia ja tansseja. Vuonna 1965 talolla vietettiin yhdistyksen 60-vuotisjuhlaa. Alkuun esiintyi Lahden Työväen Musiikinystävien soittokunta, minkä jälkeen ohjelmassa oli juhlapuheita, laulua, yhdistyksen veteraanien kukittaminen, pihamaalla järjestettyjä seurapelejä sekä kupletteja. 
Talo oli vielä 1980-luvun alussa työväenyhdistyksen käytössä. Siellä järjestettiin kokouksia, nuorisotoimintaa, tansseja, urheiluharjoituksia, teatteria ja juhlia sekä näytettiin elokuvia. 
Vuonna 2012 talolla alkoi toimia kiinalaisten posliiniesineiden näyttely ja myymälä.
Marko Johansson

Marko Johansson -nimisiä henkilöitä ovat:
Vesikansan työväentalo

Vesikansan työväentalo eli Kalliolan työväentalo on Hollolan Vesikansassa sijaitseva työväentalo.
Historiaa.
Vesikansan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1902 Hollolan ensimmäisenä työväenyhdistyksenä. Mukaan liittyi perustavassa kokouksessa 22 henkeä. Yhdistyksen toiminta oli etenkin sisällissodan aikaan, sen jälkeen sekä 1930-luvun alun Lapuan liikkeen aikaan vaikeaa. Sotien jälkeen yhdistys liittyi SKDL:n organisaatioon.
Talo rakennettiin talkootyönä vuonna 1946. Sodan jälkeisissä oloissa tarvikkeista, kuten nauloista, oli pulaa, mutta talo saatiin kuitenkin valmiiksi. Keväällä 1947 yhdistys pääsi muuttamaan omaa taloon, mutta saman vuoden juhannusaattona se tuhoutui tulipalossa. Palo oli ilmeisesti tuhopoltto. Talo kuitenkin rakennettiin uudelleen, ja se valmistui tammikuussa 1948. 1950-luvun alkupuolella yhdistyksen jäsenmäärä oli noin 150. 
Talo on Hollolan Vesikansan työväenyhdistyksen käytössä.
Rakennus.
Talo on yksikerroksinen, rankorakenteinen ja pinta-alaltaan 235 m². Se oli alun perin vuorattu laudalla, mutta vuonna 1964 sen ulkoseiniin laitettiin mineriittilevyt. Väriltään talo on harmaa. Pärekatto vaihdettiin peltikattoon vuonna 1960. Kattotyö tehtiin talkoilla.
Talossa on juhlasali näyttämöineen, ravintola, keittiö, eteinen sekä kahden huoneen ja keittiön asunto. Alkuperäinen lämmitys oli puulla, vuodesta 1977 lähtien sähköllä. Vesijohto tuli taloon vuonna 1974 ja viemäröinti 1977.
Toimintaa työväentalolla.
Oma talo vilkastutti yhdistyksen toimintaa, ja siellä päästiin järjestämään muun muassa opintokerhoja. Vuonna 1982 talo oli Vesikansan työväenyhdistys ry:n käytössä, ja sitä myös vuokrattiin ulkopuolisille. Siellä järjestettiin kokouksia ja urheiluharjoituksia.
Richard Neal

Richard Edmund Neal (s. 14. helmikuuta 1949 Springfield, Massachusetts) on yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko. Neal on toiminut yhtenä Massachusettsin edustajista Yhdysvaltain edustajainhuoneessa yhtäjaksoisesti vuodesta 1989 lähtien. Tätä ennen hän on toiminut politiikassa muun muassa kotikaupunkinsa Springfieldin pormestarina vuosina 1984–88.
Vehkalahden koulu

Vehkalahden koulu on Haminassa toimiva peruskoulu, jossa on luokat 1–9. Se toimii Ruissalon koulukeskuksessa, jossa on päiväkoti, kirjasto sekä liikunta- ja jäähalli. Koulun rehtori on Anssi Kukkanen. Vuonna 2021 koulussa oli noin 500 oppilasta.
Koulussa on iso piha ja iso jalkapallokenttä. Koulun ympäristössä on hyvät liikuntamahdollisuudet, kuten jäähalli, kuntosali, hiihtolatuja ja jalkapallokenttä.
Laitialan työväentalo

Laitialan työväentalo oli Hollolan kunnan Laitialan kylässä sijainnut työväentalo.
Historiaa.
Laitialan työväenyhdistys perustettiin vuonna 1907. 1910-luvulla yhdistyksen toiminta oli muutaman vuoden pysähdyksissä, mutta vuonna 1915 se käynnistettiin uudelleen. Yhdistyksen jäsenluku nousikin vuoden aikana kuudesta kahteentoista. Ilmeisesti saman vuoden aikana se onnistui myös hankkimaan talon.
Vuonna 1930 talo oli jonkin aikaa suljettuna kommunistilakien nojalla, sillä eräs paikallinen kommunistinen järjestö oli pitänyt siellä kokouksiaan. Talon avaamista haettiin sillä perusteella, että sen omisti sosialidemokraattinen yhdistys. Samalla päätettiin kieltää talon vuokraaminen kommunistisille järjestöille. Kesällä 1945 yhdistys kuitenkin liittyi SKDL:n organisaatioon.
Yhdistyksen tai talon myöhemmistä vaiheista ei ole tietoa.
Toimintaa työväentalolla.
Keväällä 1931 talolla järjestettiin luento- ja opastuskursseja sekä niiden päättäjäisjuhla huhtikuussa. Saman vuoden elokuussa pidettiin kesäjuhla, jonka ohjelmassa oli muun muassa urheilukilpailuja sekä tanssi-iltama.