tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Love Is on My Side

Love Is on My Side on portugalilaisen yhtyeen The Black Mamban esittämä kappale, jolla he edustivat Portugalia vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa, Rotterdamissa. Kappale on Portugalin ensimmäinen edustuskappale, joka esitetään kokonaan englanniksi.
Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 153 pistettä ja saavutti sijan 12.
The Boomtown Ratsin diskografia

Tämä on Irlantilaisen punk-/|uuden aallon-yhtye The Boomtown Ratsin diskografia.
Marke Rautiala

Marke Rautiala (s. 1973) on suomalainen entinen maastohiihtäjä. Hän osallistui vuonna 1993 FISin Nuorten maailmanmestaruuskisoihin, joissa osallistui vapaan tyylin 15 kilometrin kisaan sijoittuen yhdeksänneksi. Hän oli mukana myös Suomen naisten viestijoukkueessa vuoden 1995 maailmanmestaruuskilpailuissa Kanadan Thunder Bayssa. Hän osallistui myös 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailuun, jossa sijoittui 29. sijalle. Kausi 1995 oli myös Rautialan ainoa maailmancupissa. Hän sijoittui cupin loppupisteissä sijalle 62.
Viimeisen maailmancupin osakilpailunsa Rautiala hiihti Muoniossa marraskuussa 1998. Tämän jälkeen hän kilpaili joissakin Continental Cupin osakilpailuissa ja FIS-kisoissa. Viimeisen kilpailunsa Rautiala hiihti Saariselän FIS-kisoissa marraskuussa 2003.
Urheilu-uransa jälkeen Rautiala on toiminut Pyhännän, Utsjoen ja Inarin kunnissa liikunnan ja liikuntainfran kehittäjänä, sekä yrittäjänä digiliikunta-alan yrityksessä.
Ane Appelkvist Stenseth

Ane Appelkvist Stenseth (s. 2. maaliskuuta 1995) on norjalainen maastohiihtäjä.
Stenseth kilpaili maastohiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Lillehammerissa joulukuussa 2017, missä hän jäi sprintin karsintaan oltuaan 39:s. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Dresdenin vapaan hiihtotavan sprintissä tammikuussa 2019 oltuaan 17:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Otepään perinteisen hiihtotavan sprintissä viikkoa myöhemmin oltuaan kahdeksas. Helmikuussa 2019 hän sijoittui Cognen vapaan hiihtotavan sprintissä neljänneksi. Toisen kerran hän saavutti saman sijoituksen Rukan maailmancupin avaustapahtumaan kuuluneessa perinteisen sprinttikisassa marraskuussa 2019.
Stenseth kilpaili hiihdon MM-kisoissa ensimmäisen kerran Oberstdorfissa 2021, missä hän sijoittui perinteisen hiihtotavan sprintissä viidenneksi.
Tirebolu

Tirebolu on kaupunki ja piirikunta Turkin Giresunin maakunnassa Mustanmeren rannikolla. Piirikunnan asukasluku oli 32 055 vuonna 2020.
Maantiede.
Tirebolu sijaitsee Turkin Giresunin maakunnassa Mustanmeren rannikolla. Matkaa Trabzonin kaupunkiin idässä on noin 80 kilometriä.
Historia.
Antiikin miletosilaiset perustivat 600-luvulla eaa. nykyisen Tirebolun paikkeille Tripolis-nimisen siirtokunnan. Siirtokunta ei kasvanut kummoisemmaksi, sillä sen satama oli suhteellisen suojaton ja yhteyksiä sisämaahan hankaloittivat jyrkät kohoamat.
Vuodesta 1204 alue oli Trabzonin Komnenos-suvun läänitys. Ruy González de Clavijo mainitsee sen muistiinpanoissaan. Osmanisulttaani Mehmed II valtasi Trebizondin keisarikunnan vuonna 1461. Kaupunkia kutsuttiin nimellä Driboli ja sen ympäristöön asutettiin Čepni-heimon turkmeeneja. Itse kaupungin asukkaat olivat vielä kristittyjä. Evliya Çelebi kuvaili paikkakuntaa vuonna 1640 kukoistavaksi kreikkalaiseksi kaupungiksi. Joseph Pitton de Tournefort kuvaili sitä toisaalta vuonna 1701 kyläksi.
Vuonna 1834 kaupungissa oli erään arvion mukaan 400 muslimiperhettä ja 100 kristittyä perhettä. Toinen arvio vuodelta 1846 on 450 muslimiperhettä ja 150 kristittyä perhettä. 1890-luvun alussa tehdyssä arviossa asukkaita oli noin 8 000 ja heistä 5 600 oli muslimeja, 2 000 kreikkalaisortodokseja ja 400 gregoriaanisia armenialaisia. Ensimmäisen maailmansodan aikana vuonna 1916 Venäjän joukot etenivät Turkissa aina Harşitjoen itärannalle saakka. Kaupungin muslimiasukkaat pakenivat ja kreikkalaiset pakkosiirrettiin Şebinkarahisariin.
Sodan jälkeen asukasluku oli romahtanut ja vuonna 1927 tehdyssä väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli vain 3 375. Asukasluku ylitti vuoden 1914 asukasluvun vasta 1980-luvulla. Alueen maaseutu tunnettiin aikanaan etenkin pähkinöiden kasvatuksesta, mutta sittemmin tee on korvannut pähkinöitä viljelykasvina.
Väestö.
Turkin tilastokeskuksen mukaan Tirebolun piirikunnan asukasluku oli vuonna 2020 32 055 ja heistä 19 750 asui Tirebolun kaupungissa.
Powysin kuningaskunta

Powysin kuningaskunta oli yksi Walesin keskiajan suuremmista kuningaskunnista Gwyneddin ja Deheubarthin ohella. Kuningaskunnan nimen taustalla saattaa olla sana "pagus", roomalaisten antama nimitys kelttiläisen "cornovii"-heimon hallitsemille sisämaille. Ensimmäinen viittaus Powysiin on kuitenkin peräisin vasta 800-luvulta. Powysin kuninkaat väittivät polveutuvansa kelttiläisestä brittien kansasta. Alun perin Powys lienee sijainnut suunnilleen nykyisen Keski-Walesin ja Shropshiren alueella. Mercia valloitti sen itäosat 600-luvun puolivälissä.
Powys vastusti sitkeästi englantilaisten ja Gwyneddin valloitusyrityksiä koko olemassaolonsa ajan. Madog ap Maredudd oli viimeinen koko Powysia hallinnut kuningas. Hänen kuoltuaan vuonna 1160 kuningaskunta jaettiin pohjoisessa olevaan Powys Fadogiin ja etelässä olevaan Powys Wenwynwyyn. Vuoteen 1300 mennessä ne olivat sulautuneet rajamaiden valtiaiden maihin. Powysin muisto on säilynyt Powisin linnan ja paronin nimessä. Powysin kuningaskunta on myös antanut nimen nykyiselle Walesin hallintoalueelle Powysille.
Kaalisinapit

Kaalisinapit ("Erucastrum") on ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 30 lajia. Kaalit ("Brassica") eroavat hieman kaalisinapeista litujen ulkonäön perusteella. Kaalisinappien tieteellinen sukunimi ("Erucastrum") viittaa sinappikaalien ("Eruca") tieteelliseen nimeen ja tarkoittaa ”sinappikaalien kaltaista”.
Kaalisinapit ovat yksi- tai kaksivuotisia ruohovartisia kasveja. Niiden varret ovat kasvutavaltaan pystyjä sekä tiiviisti karvaisia. Lehdet ovat syvään pariliuskaisia. Kukissa on kapeat tukilehdet ja verholehdet ovat pystyjä. Terälehdet ovat 7–8 mm pitkiä ja väriltään kalvaankeltaisia. Hedelminä olevat lidut ovat pitkulaisia ja nelisärmäisiä. Hedelmäperät ovat ulospäin siirottavia.
Thobias Montler

Thobias Montler (aik. Thobias Nilsson Montler, s. 15. helmikuuta 1996 Helsingborg) on ruotsalainen pituushyppääjä ja EM-mitalisti. Montler on saavuttanut lisäksi nuorten EM-mitaleja sekä kaksi sisäratojen EM-kilpailuiden hopeaa.
Thobias Nilsson Montler saavutti ensimmäisen aikuisten Ruotsin mestaruusmitalin 18-vuotiaana sijoittuessaan vuonna 2014 pituushypyssä kolmanneksi Michel Tornéusin voittaessa. Saman vuoden alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa Montler sijoittui pituudessa kahdeksanneksi. Kevään 2015 sisähalli-EM-kisoissa Prahassa Montler oli mukana Tornéusin voittaessa uudella Ruotsin ennätyksellä ja Andreas Otterlingin sijoittuessa kolmanneksi. Montler ei selvinnyt vielä silloin loppukilpailuun. Vuoden 2015 alle 20-vuotiaiden EM-kisoissa Eskilstunassa hän saavutti neljännen sijan. Pikaviestissä Ruotsin joukkueelle, jossa Montler oli joukkueen jäsen, tuli mestaruus. Samana vuonna jatkui pronssisijoitus Ruotsin mestaruuskisoissa. Kausi 2017 osoitti Montlerin uralla todellista kehitystä. Hän aloitti vuoden 2017 alussa opiskelun Yhdysvalloissa Keiser yliopistossa Floridan West Palm Beachissa. Keväällä 2017 hän paransi Floridan Jacksonvillessä pituusennätystään peräti 36 sentillä 768 cm:stä 804 cm:iin. Näin hänestä tuli viides ruotsalainen 8 metrin ylittäjä. Samana vuonna kesällä 2017 Montler saavutti kolmannen pronssin Ruotsin mestaruuskisoissa ja Bydgoszczin alle 23-vuotiaiden EM-kisoissa tuli myös pituushypyn pronssi Ukrainan Vladyslav Mazurin voittaessa.
Montler nousi Ruotsin pituushypyn ykköseksi vuoden 2018 Ruotsin mestaruuskisoissa. Kesän 2018 EM-kisoissa Berliinissä Montler sijoittui neljänneksi tuloksella 810 cm voittajan ollessa jälleen Kreikan Tentóglou. Seuraavan talven halli-EM-kisoissa Montler saavutti ensimmäisen aikuisten sarjan mitalin sijoittuessaan Glasgow'ssa hopealle tuloksella 817 cm Kreikan Tentógloun voittaessa. Samana vuonna Montler hyppäsi Espanjassa myötätuuleen 843 cm ja virallisesti vähän myöhemmin Tukholman Timanttiliigakilpailuissa uuden oman ennätyksensä 822 cm, joka samalla oli Tokion olympialaisten kisaraja. Syksyn MM-kisoissa Dohassa Montler pääsi loppukilpailuun sijoittuen yhdeksänneksi tuloksella 796 cm. Hän voitti Ruotsin-mestaruuden sekä 2019 että 2020. Vuoden 2021 halli-EM-kisoissa Montler uusi hopeansa uudella sisähalliennätyksellä 831 cm voiton mennessä jälleen Kreikan Tentógloulle. Hän hyppäsi kesällä 2021 ulkorataennätyksensä 827 Monacossa, sijoittui seitsemänneksi Tokion olympialaisissa ja voitti Ruotsin-mestaruuden. 
Montler saavutti Belgradin sisäratojen MM-kilpailuissa 2022 hopeaa Ruotsin ennätystuloksella 838 cm. Eugenen MM-kilpailuissa 2022 hän sijoittui 11:nneksi. Samana vuonna hän saavutti hopeaa Münchenin EM-kilpailuissa tuloksella 806 cm. Hän voitti 2022 Ruotsin sisä- ja ulkoratamestaruuden. Seuraavana vuonna hän voitti Ruotsin hallimestaruuden ja saavutti Istanbulin sisäratojen EM-kilpailuissa hopeaa tuloksella 819. Hän voitti samana vuonna ulkoratojen Ruotsin-mestaruuden ja oli kuudes Budapestin MM-kilpailuissa.
Uşak

Uşak on kaupunki ja piirikunta Turkin Länsi-Anatoliassa. Aikanaan se tunnettiin etenkin uşak-matoistaan. Piirikunnan asukasluku vuonna 2020 oli 256 050.
Maantiede.
Uşak sijaitsee Turkin Länsi-Anatoliassa. Sen korkeus merenpinnasta on 907 metriä.
Historia.
Heettiläisten kaudella nykyinen Uşak oli osa heettiläistä valtakuntaa. Sen lähellä sijaitsevat myös antiikin aikaisen Flaviopoliksen rauniot.
Germiyanin turkkilaiset ruhtinaat alistivat nykyisen Uşakin 1300-luvulla. Hallitsija Yakub I:n waqf vuodelta 1321 mainitsee paikalle perustetun uskonnollisen koulun ("zawiye") ja edelleen pystyssä olevan moskeijan ("Ulu Camii"). Sittemmin Uşakista tuli osa Osmanien valtakuntaa. Vuonna 1530 se oli oman hallinnollisen alueensa ("kada") keskus ja kaupungissa tuotettiin saippuaa, jolla maksettiin myös veroja. Osmanien valtakaudella tulivat tunnetuksi myös uşak-matot. Evliya Çelebi mainitsee paitsi värikkäät matot, mutta myös kaupungin olevan villakaupan keskus.
1700-luvun lopulla paikallinen derebey Hajj Murad-oghlu kapinoi Osmanivaltiota vastaan ja tuli teloitetuksi. Seuraavan vuosisadan lopulla kaupungin asukasluku oli erään arvion mukaan noin 13 000. Heistä noin kolmasosa oli kreikkalaisia ja armenialaisia. Mattoteollisuus alkoi kasvaa kovaan tahtiin 1870-luvulta lähtien, kun itämaiset matot tulivat suosituiksi Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Vuosisadan vaihteessa Uşakin kanssa kilpailivat kuitenkin monet muut kaupungit, joissa työvoima oli halvempaa.
Kreikan–Turkin sodan aikana 1900-luvun alkupuoliskolla kaupungin tuntumassa käytiin kiivaita taisteluja. Kreikkalaisten ylipäällikkö Nikólaos Trikoúpis jäi turkkilaisten vangiksi Uşakissa 2. syyskuuta 1922.
Väestö.
Uşakin piirikunnan asukasluku oli Turkin tilastokeskuksen mukaan vuonna 2020 256 050. Heistä 228 881 asui itse kaupungissa ja 27 169 kylissä.
Ligandikenttäteoria

Lígandikenttäteoria on malli, joka kuvaa kemiallista sitoutumista ja rakennetta kompleksiyhdisteissä, erityisesti siirtymämetallien komplekseissa. Ligandikenttäteorian avulla kyetään selittämään kompleksien ominaisuuksia kuten niiden värejä ja magneettisia ominaisuuksia. Teoria on yhdistelmä kidekenttäteoriaan ja molekyyliorbitaaliteoriaa ja sen ovat kehittäneet yhdysvaltalaiset Hans Bethe ja John Hasbrouck van Vleck.
Periaatteet.
Liganditeoriassa metalli-ionia eli kompleksien keskusionia käsitellään kidekenttäteorian tavoin varauksellisena kovana pallona ja d-orbitaalien energioiden oletetaan olevan jakautuneen samalla tavoin kuin kidekenttäteoriassa t2g ja eg-orbitaaleihin. Kidekenttäteoriasta poiketen ligandikenttäteoriassa ligandeja pidetään joko pallomaisina varauksina tai sauvamaisina dipoleina ja ligandien ja keskusionin väliset orbitaalivuorovaikutukset otetaan huomioon. Keskusionien ja ligandien orbitaalit muodostavat hybridisoituneen kompleksiorbitaalin.
Ligandikenttäteorian avulla kyetään selittämään myös miksi osa ligandeista suosii niin sanottujen matalan spinin kompleksien syntyä, kun taas osa ligandeista suosii korkean spinin kompleksien syntyä. Ligandeilla, joilla on täysi p-orbitaali muodostavat keskusionin kanssa kompleksin π-sidoksella ja luovuttavat siihen elektroneja. Nämä ligandit, esimerkiksi halogenidi-ionit, muodostavat yleensä korkean spinin komplekseja. Ligandit, joilla on tyhjä p-orbitaali, kykenevät vastaanottamaan elektroneja keskus-ionilta ja tätä kutsutaan takaisinsitoutumiseksi. Takaisinsitoutuvat ligandit, esimerkiksi hiilimonoksidi, muodostavat yleensä matalan spinin komplekseja.
Måneskin

Måneskin (tulee tanskan kielestä, ) on vuonna 2016 Roomassa perustettu italialainen rock-yhtye. Sen muodostavat laulaja Damiano David, basisti Victoria De Angelis, kitaristi Thomas Raggi ja rumpali Ethan Torchio. Yhtye nousi kuuluisuuteen sijoituttuaan toiseksi Italian X Factorin 11. tuotantokaudella. Måneskin voitti vuoden 2021 San Remon musiikkifestivaalit kappaleellaan ”Zitti e buoni” ja lähti siten edustamaan Italiaa Rotterdamissa järjestettyyn Eurovision laulukilpailuun, jonka yhtye voitti.
Yhtye on julkaissut kolme studioalbumia: "Il ballo della Vita" (2018), "" (2021) ja "Rush!" (2023). Yhtye on julkaissut myös yhden pitkäsoiton ja kymmenen singleä, jotka ovat nousseet Italian ja Euroopan musiikkilistan kärkeen. Yhtye on kerännyt 28 platina- ja 7 kultasertifikaattia FIMI:ltä (Federation of the Italian Music Industry), ja se on myynyt Italiassa yli miljoona levyä ennen Euroviisujen jälkeistä läpimurtoaan. Vuonna 2021 Måneskinista tuli ensimmäinen italialainen rock-yhtye, joka nousi Britannian singlelistalla 10 parhaan joukkoon kappaleellaan "Zitti e buoni" (I Wanna Be Your Slave) ja coverilla The Four Seasons -yhtyeen kappaleesta "Beggin" päästen Yhdysvaltojen ulkomaisten kappaleiden Billboardin 10 parhaan joukkoon.
Måneskin esiintyi ensimmäistä kertaa Suomessa 27. kesäkuuta 2024 Seinäjoen Provinssi-festivaalilla.
Zitti e buoni

Zitti e buoni on italialaisen rock-yhtyeen Måneskinin esittämä kappale, jolla he edustivat Italiaa vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa Rotterdamissa. Kappale voitti lopulta laulukilpailun saaden yhteensä 524 pistettä raadeilta ja yleisöltä.
Kappaleen nimi on suomeksi ’hiljaa ja kunnolla’. Se esiintyy säkeessä "Vi conviene stare zitti e buoni", ’teidän on parasta olla hiljaa ja (käyttäytyä) kunnolla’.
Terhi Pirilä-Porvali

Terhi Pirilä-Porvali (s. 1981 Ilmajoki) on suomalainen toimittaja, joka työskentelee tuottajana Yleisradiossa. Pirilä-Porvali on koulutukseltaan filosofian maisteri Jyväskylän yliopistosta pääaineenaan journalistiikka. Lisäksi hän on suorittanut medianomi (AMK) tutkinnon Helsingin ammattikorkeakoulu Stadiassa. Pirilä-Porvalin puoliso on tietokirjailija, poliisi Mikko Porvali.
Ura.
Aikaisemmin Pirilä-Porvali on työskennellyt toimittajana muun muassa sanomalehti Pohjalaisessa, Yleisradiossa sekä tiedottajana Suomen kuntaliitossa. Vuosina 2018–2020 hän toimi Ilmajoki-lehden päätoimittajana. Hän on työskennellyt myös peruspalveluministeri Paula Risikon eduskunta-avustajana ja Sauli Niinistön eduskuntavaalikampanjan tiimivastaavana.
Irtisanoutuminen Ilmajoki-lehdestä.
Keväällä 2020 Pirilä-Porvali irtisanoutui työstään Ilmajoki-lehden päätoimittajana.
Tapauksessa oli kysymys Ilmajoki-lehdessä maaliskuussa 2020 julkaistusta uutisesta, jossa kerrottiin Espanjassa lomailleen kunnanvaltuutettu Timo Tuurin (kesk.) osallistumisesta Ilmajoen kunnanvaltuuston kokoukseen koronapandemian karanteeniajasta ja kunnan ohjeistuksesta välittämättä. Pirilä-Porvalin mukaan hän oli joutunut sekä kuntapäättäjien että Ilmajoki-lehden hallituksen painostuksen kohteeksi. Jutun julkaisua seuraavana päivänä Pirilä-Porvali lomautettiin. 
Tapaus herätti keskustelua journalismin periaatteista ja lehdistön sananvapaudesta sekä etenkin pieniin lehtiin mahdollisesti kohdistuvasta painostuksesta. Julkisen sanan neuvoston mukaan Ilmajoki-lehden päätoimittajan julkaisema uutinen oli korona-aikaan poikkeuksellisen merkittävä yleisön tiedonsaannin kannalta. JSN lausui myös, että ”Journalistin ohjeisiin sitoutuneissa tiedotusvälineissä kaikki sisältöä koskevat ratkaisut on tehtävä journalistisin perustein, eikä tätä päätösvaltaa saa missään oloissa luovuttaa toimituksen ulkopuolisille (JO 2). Toimituksen ulkopuolisilla tarkoitetaan myös mediayhtiön hallitusta ja toimivaa johtoa”.
Myös Päätoimittajien yhdistys paheksui Ilmajoki-lehden tapahtumia kannanotossaan ja totesi muun muassa, että ”Journalistin ohjeiden mukaan toimitusten on torjuttava kaikki ulkopuolinen painostus”. Helsingin Sanomien päätoimittaja Kaius Niemi kirjoitti kolumnissaan Pirilä-Porvalin ulostulon tuoneen esiin media-alalla piilevän riskin toimituksen ulkopuolisesta piilovaikuttamisesta. Ilkka-Pohjalaisen päätoimittaja Markku Mantila piti tapausta ”reippaana hönkäyksenä tunkkaiselta 1970-luvulta”.
Lähteet.
Jousjärvi (Jämsä)

Jousjärvi on Koskenpäällä Jämsän koillisosassa sijaitseva viiden hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 27 kilometriä pohjoiskoilliseen ja Jyväskylästä 29 kilometriä lounaaseen.
Maantiede.
Jousjärven on pituus on 400 metriä. Järvi on saareton ja sitä ympäröi suo. Pohjoisessa on Miilukangas ja etelässä Jousmäki (200 metriä mpy). Jousmäen itäpuolella on Joussuo ja lounaispuolella Korkeasuo, jonka yhteydessä sijaitsee Karilammi puolitoista kilometriä Jousjärveltä etelään. Jousjärveen virtaa vettä etelästä Jousojaa pitkin. Lännessä sijaitsee Luokkilammi (10 aaria, 163,8 metriä mpy) ja Karhulammi, jonka länsipuolella sijaitsee Hirvijärvi. Noin 1,8 kilometriä pohjoiseen sijaitsee Iso Koirajärvi.
Jousjärvi kuuluu Vuojanjoen valuma-alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö. Vuojanjoen alueen suurin vakavesi on Iso Koirajärvi.
Syrjäjärvi (Jämsä, Koskenpää)

Syrjäjärvi on Keski-Suomessa Jyväskylässä ja Jämsässä Mäkikylän lähellä sijaitseva järvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 29 kilometriä pohjoiskoilliseen ja Jyväskylästä 26 kilometriä lounaaseen.
Maantietoa.
Syrjäjärvi on 570 metriä pitkä, 320 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 12,3 hehtaaria. Järvi on saareton ja sitä ympäröi metsä ja suo. Länsiranta on Syrjäharjun rinnettä. Harju on osa harjujaksoa, jonka Koirajärvien takana olevaa osaa kutsutaan Koiraharjuksi. Syrjäharjun päällä kulkee yhdystie 16599. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Järven kaakkoisrannassa on vapaa-ajan asunto. Järvi sijaitsee Jämsän ja Jyväskylään nykyään kuuluvan Korpilahden kuntarajalla.
Vesistösuhteet.
Syrjäjärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Jämsän reitin valuma-alueen (14.5) Iso Rautaveden alueella (14.52), jonka Vuojanjoen valuma-alueeseen (14.528) se kuuluu. Järven itäpuolella sijaitsee useita järviä, kuten Kurppa, Surkee ja Joutee. Lännessä on Iso Koirajärvi ja aivan Syrjäjärven länsipuolella on hehtaarin laajuinen metsälampi (139,5 metriä mpy). Näitä kutsutaan kartassa yhteisellä nimellä Syrjäjärvet. Järven laskuoja on johdettu suo-ojiin, jotka laskevat harjun läpi Isoon Koirajärveen tai koillisen suuntaan Pieneen Koirajärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 141,5 metriä mpy.
Adrenalina

Adrenalina on italialaisen laulajan Senhitin ja yhdysvaltalaisen rap-artistin Flo Ridan esittämä kappale, jolla he edustivat San Marinoa vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa Rotterdamissa.
Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 50 pistettä ja saavutti sijan 22.
Vuorilammi (Jämsä)

Vuorilammi on Koskenpäällä Jämsän koillisosassa sijaitseva 2,7 hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 25 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede.
Vuorilammin pituus on 400 metriä. Järvi on saareton. Sen kaakkoispuoliset Tallimäki ja Vilhelminmäki ovat ylänköä. Ympäristössä on runsaasti soita, kuten Ojikkosuo ja Korkeasuo. Noin 1,2 kilometriä pohjoiseen sijaitsee Hirvijärvi. Koillisessa sijaitsee Karhulammi.
Vuorilammi kuuluu Vuojanjoen valuma-alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö. Vuojanjoen alueen suurin vakavesi on Iso Koirajärvi neljä kilometriä Vuorilammilta koilliseen. Vuorilammi on Vuojanjoen alueen eteläisiä vakavesiä.
Karilammi

Karilammi on Koskenpäällä Jämsän koillisosassa sijaitseva 1,2 hehtaarin laajuinen metsäjärvi. Etäisyys Jämsän keskustasta on 25 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede.
Karilammin pituus on 200 metriä. Järvi on saareton ja sen lähiympäristö on erittäin harvaanasuttua. Puoli kilometriä kaakkoon sijaitsee Heinälammit (161,9 metriä mpy), kaksi kilometriä länteen Vuorilammi (173,6 metriä mpy), 1,8 kilometriä luoteeseen Karhulammi (163,6 metriä mpy), 1,5 kilometriä pohjoiseen Jousjärvi (153,0 metriä mpy) ja vajaa kaksi kilometriä itään Koukkujärvi (173,8 metriä mpy). Soita on runsaasti, kuten Keltasuo lounaassa, Korkeasuo luoteessa ja Lapinsuo koillisessa. Niin ikään koillisessa on Lapinlähteet (167,3 metriä mpy), jotka ovat vaatimattomia suolampia Jämsän ja Jyväskylän rajan molemmin puolin.
Karilammi kuuluu Vuojanjoen valuma-alueen kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen vesistö. Vuojanjoen alueen suurin vakavesi on Iso Koirajärvi nelisen kilometriä Karilammilta pohjoiseen. Karilammi on Vuojanjoen alueen eteläisiä vakavesiä.
Arvid Sourander

Arvid Sourander (2. tammikuuta 1873 Vaasa – 1. heinäkuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen asianajaja ja taiteen ja kirjojen keräilijä.
Arvid Souranderin vanhemmat olivat tullinhoitaja, kollegiasessori Wilhelm Sourander (1830–1898) ja Marie Buchschacher. Hän pääsi ylioppilaaksi 1892 (Nya svenska läroverket) ja valmistui Helsingin yliopistosta molempien oikeuksien kandidaatiksi 1899. Sourander sai varatuomarin arvon 1901.
Sourander toimi vuodesta 1902 lähtien asianajajana Helsingissä. Hän aloitti taiteen keräämiseen jouduttuaan nuorena asianajajana tekemiseen arkkitehti-kirjailija Jac. Ahrenbergin konkurssipesän kanssa. Sourander lunasti itselleen kaikki konkurssipesän maalaukset, joiden joukossa oli useita vaasalaissyntyisen taiteilija Fanny Churbergin maalauksia. Sourander alkoi kerätä järjestelmällisesti Churbergin maalauksia, joita hänen kokoelmaansa kertyi 38 kappaletta. Hänen kokoelmissaan oli myös muun muassa Eero Järnefeltin, Helene Schjerfbeckin, Akseli Gallen-Kallelan, Hjalmar Munsterhjelmin, Albert Edelfeltin, Aukusti Uotilan, Gunnar Berndtsonin ja Werner Holmbergin maalauksia. Kaikkiaan Souranderin kokoelmassa oli yli 300 maalausta. Sourander oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenenä 1915–1918.
Arvid Sourander lahjoitti vuonna 1940 35 Fanny Churbergin maalausta Ateneumin taidemuseon kokoelmiin. Hän teki toisen lahjoituksen vuonna 1941, jolloin hän lahjoitti 23 eri suomalaisten taiteilijoiden maalausta Ateneumin museolle. Vuonna 1946 Souranderin leski Aina Sourander lahjoitti Ateneumille vielä kaksi taiteilijoiden omakuvaa Souranderin kokoelmasta. Arvid Sourander oli lisäksi jo aikaiemmin tehnyt kaksi lahjoitusta Ateneumille; vuonna 1919 hän lahjoitti kaksi Fanny Churbergin maalausta ja vuonna 1921 yhden Karl Emanuel Janssonin maalauksen.
Arvid Sourander oli myös merkittävä kirjojen keräilijä. Hän lahjoitti 20 000 kirjan kokoelmansa Åbo Akademin kirjastolle.
Arvid Sourander oli naimisissa vuodesta 1902 Aina Ingeborg Bäckmanin (1882–1969) kanssa. Sourander on haudattu Hietaniemen vanhalle hautausmaalle. 
Arvid Souranderin veli oli insinööri, toimitusjohtaja ja hopeaesineiden keräilijä Ingwald Sourander.
Kotilammi (Jämsä)

Kotilammi on järvi Koskenpään kylän pohjoispuolella Jämsän pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 5,6 hehtaaria. Etäisyys Jämsän keskustasta on 30 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede.
Kotilammin pituus on 450 metriä. Järvi on saareton ja matala, sen tilavuus on 54 000 kuutiometriä. Ympärillä on metsää ja suota. Noin 800 metriä itään sijaitsee Kalmaveden Kalmalahti, etelässä on Muurainsuo ja Kotivuori (noin 160 metriä mpy). Kotilammin eteläkolkasta virtaa Kotioja kaakkoon kohti Kalmaveden Kotiojanlahtea. Kalmaveden korkeustaso on noin 20 metriä Kotilammia alempana.
Kotilammi kuuluu Iso Rautaveden-Kalmaveden kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen päävesistöön.
Kilpalammi

Kilpalammi on järvi Koskenpään kylän pohjoispuolella Jämsän pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria. Etäisyys Jämsän keskustasta on 30 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede.
Kilpalammin pituus on runsaat 200 metriä. Järvi on saareton, sen tilavuus on 76 700 kuutiometriä. Ympärillä on metsää ja suota. Noin kaksi kilometriä länteen sijaitsee Kalmaveden Kalmalahti, luoteessa on Vähä Hallinlammi ja Iso Hallinlammi. Noin 900 metriä itään sijaitsee Salosvesi, jonne johtaa laskuoja Kilpalammin koillisrannalta. Salosveden korkeustaso on noin 26 metriä Kilpalammia alempana. Aivan Kilpalammen länsipuolella on Kilpavuori (noin 180 metriä mpy).
Kilpalammi kuuluu Iso Rautaveden-Kalmaveden kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen päävesistöön.
Vähä Hallinlammi

Vähä Hallinlammi on järvi Koskenpään kylän pohjoispuolella Jämsän pohjoisosassa. Sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Etäisyys Jämsän keskustasta on 31 kilometriä pohjoiseen.
Maantiede.
Vähä Hallinlammin pituus on vajaa 200 metriä. Järvi on saareton ja metsän ympäröimä. Eteläpuolella levittäytyy Kaivossuo, lounaassa on Kalmavuori (noin 180 metriä mpy), jonka lounaispuolella on Kalmaveden Kalmalahti. Runsaat sata metriä luoteeseen sijaitsee Iso Hallinlammi, jonka korkeustaso on 40 senttimetriä Vähä Hallinlammia alempana. Noin 800 metriä kaakkoon sijaitsee Kilpalammi.
Vähä Hallinlammi kuuluu Iso Rautaveden-Kalmaveden kolmannen jakovaiheen vesistöalueeseen. Toinen jakovaihe on Iso Rautaveden alue ja ensimmäinen on Jämsän reitin valuma-alue. Päävesistö on Kymijoen päävesistöön.
Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 2021

Yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut 2021 olivat järjestyksessään 36. yleisurheilun sisäratojen Euroopan-mestaruuskilpailut, ja ne järjestettiin Toruńissa, Puolassa 4.–7. maaliskuuta 2021. Kilpailupaikkana toimi Arena Toruń.
Slandön

Slandön on Mälarenin saari Ruotsissa Södertäljen kunnassa, joka sijaitsee Tukholman läänissä.
Maantietoa.
Saari sijaitsee Mälarenin itäosan etelärannan tuntumassa Södra Björkfjärdenissä. Rantaan, jossa sijaitsee Ekebyn Sandviken, on matkaa 700 metriä. Slandön on keskussaari saariryhmässä, jossa on kolme saarta. Lähinnä rantaa sijaitsee Högholmen ja ulapan puolella Slandökalv. Saaren pituus on 1,8 kilometriä ja leveys on 0,6 kilometriä. Pääsaari on suhteellisen korkea 57 metrin korkeuteen mpy. kohoavalla huipullaan. Saaren kaakkoispäässä on yli 200 metriä pitkä niemi Hasselholmen, jonka kärjestä on parikymmentä metriä Högholmeniin. Jo vuonna 1945 osti ammattiyhdistys "Metallavdelningen 30" suuren osan saarta. Metalliosasto möi vuonna 2015 omistuksensa saaresta asuntoyhdistykselle, joka on jakanut maa-alueesta 23 vapaa-ajan asuntoa. Osa saaresta on luonnonsuojelualuetta.
Luontoarvoja.
Saareen on merkitty Slandönin luonnonsuojelualue (Slandöns naturreservat, 31 hehtaaria). Saaren korkein mäki ja kummatkin vastarannat kuuluvat yhtenäiseen suojelualueeseen. Myös saaren luoteispäässä on toinen suoljelualue. Ne ovat saaneet suojelupäätöksen hiljattain.
Gallipoli

Gallipoli () on kaupunki ja piirikunta Turkin Çanakkalen maakunnassa Gallipolin niemimaalla. Vuonna 2020 Gallipolin piirikunnan asukasluku oli 43 581.
Maantiede.
Gallipolin kaupunki sijaitsee Turkin Euroopan puoleisessa osassa Gallipolin niemimaalla kohdalla, jolla Dardanellien salmi päättyy Marmaranmereen.
Historia.
Gallipolin nimi on johdettu kaupungin vanhasta kreikankielisestä nimestä Kallipolis (). Rooman keisari Crispus voitti sen rannikolla Liciniuksen laivaston vuonna 324. Theofanes Tunnustaja kirjoitti 700-luvulla Attilan hunnien vallanneen Kallipoliksen 400-luvulla. Itä-Rooman eli Bysantin keisari Justinianus I jälleenrakennutti sen muurit, mutta kaupungin sittemmistä vaiheista tiedetään vain vähän. Tiettävästi se ei ollut erityisen suuri. Ristiretkeläisten armeijat kulkivat sen kautta Aasian puolelle. Venetsialaiset valtasivat sen vuonna 1205 ja Johannes III Dukas valtasi sen takaisin vuonna 1234–1235. Vuodesta 1320 eteenpäin Gallipoli oli Bysantin laivastomiehistön tukikohta ja yksi voimakkaimmista linnoituksista Traakiassa. Süleyman paššan johtamat Osmanijoukot työntyivät Eurooppaan vuonna 1325. Seurasi Gallipolin piiritys. Gallipoli kukistui vasta, kun 2. maaliskuuta 1354 sen muurit tuhoutuivat suuressa maanjäristyksessä.
Gallipolista käsin Osmanien valtakunta laajeni tulevina vuosina muualle Eurooppaan. Savoijin kreivi Amedeo VI ristiretkeläiset valtasivat sen vielä 23. elokuuta 1366 ja luovuttivat sen takaisin Bysantille. Bysantin keisari Andronikos IV Palaiologos luovutti sen kuitenkin takaisin osmaneille 3. syyskuuta 1376. Murad I:n valtakaudella Gallipolista tuli osmanilaivaston pääasiallinen tukikohta. Bayezid I rakennutti aikaisemmin raunioituneen linnoituksen kokonaan uudestaan. Evliya Çelebi kuvaili kaupunkia 1600-luvulla mainiten sen käsittävän 300 kaksikerroksista taloa llinnoitusten sisäpuolella. Paikalle oli asettunut paitsi turkkialisia, mutta myös venetsialaisia ja juutalaisia kauppiaita. Gallipolin läpi kulki liikennettä Rumelista (Rumelia) Anatolian puolelle.
Gallipolista tehtiin Edirnen "vilayetin" "sancak" vuonna 1864. Sittemmin siitä on tullut oma piirikuntansa.
Väestö.
Gallipolin piirikunnan asukasluku oli Turkin tilastokeskuksen mukaan vuonna 2020 43 581. Vuonna 1960 vastaava lukema oli 12 945.
Survosenkoski

Survosenkoski on Jämsässä Koskenpään kylän luoteispuolella sijaitseva 900 metriä pitkä koski. Sen keskivirtaama on 8 m³/s. Koski virtaa Kalmavedestä (102,4 metriä mpy) Isoon Rautaveteen (100,0 metriä mpy). Survosenkoski on osa Wanhan Witosen melontareittiä.
Survosenkoski käsittää kaksi koskea ja vuollemaisen pienen kosken suvantoineen. Kosken ympäristössä on kulttuurimaisemaa, yhdystie 6046 kulkee kosken itäpuolitse.
Survosenkosken etäisyys Jämsän keskustasta on 27 kilometriä pohjoisluoteeseen.
Jämsän reitti.
Survosenkoski kuuluu Multialta alkavaan Jämsän reittiin. Ohessa reitin kulku Petäjävedeltä Päijänteelle, eli reitin keski- ja eteläosa. Suluissa pinnankorkeus metreinä merenpinnan yläpuolella:
Jämsänvesi–Petäjävesi (111,1) → Hankakoski (109,9) → Piesasjärvi (108,2) → Suolijoki (108,2) → Koskelanlammanne (108,2) → Salosvesi (102,5) → Kalmavesi (102,4) → Siniänvirta → Siniäinen → Survosenkoski → Iso Rautavesi (100,0) → Rautavirta / Vähä Rautavirta → Uuttana (99,9) → Juusanvirta → Myllykoski → Pirttijärvi (98,2) → Luomenvirta → Lahnajärvi (98,0) → Väännäkoski → Kankarisvesi (97,8) → Rekolankoski → Koskikeskinen (92,2) → Patalankoski → Jämsänjoki (78,3) → Päijänne (78,3).
Johnny Young

Johnny Young (s. 15. tammikuuta 1984) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka on tehnyt myös äänirooleja videopeleihin, kuten Apex Legends, ja World War Z.
Elämäkerta.
Young teki uransa alussa pieniä rooleja elokuvissa, kuten "Rajattu maa", jossa pääosaa esitti Harrison Ford. Young oli pääosassa komediaelokuvassa "K-Town" ja sivuroolissa kauhuelokuvassa "The Forest". Hän esiintyi myös muutamissa televisiosarjoissa, kuten "Aavekuiskaaja", "Everyday Lies" ja "Bosch".
Young teki 2010-luvulla enemmän äänirooleja videopeleihin ja animaatiosarjoihin. Hän teki sivuroolin ""issa ja ääninäyttelee Cryptoa Apex Legends -videopelissä. Young kertoi kehittäneensä hahmon luonnetta ja ääntä tuottajien antamien kuvausten lisäksi korealaiselokuvien pohjalta, kuten "The Man from Nowhere" ja "No Tears for the Dead". Young oli myös Shon äänenä vuoden 2013 elokuvaan perustuvassa videopelissä "World War Z":ssä. Young oli myös mukana Overwatch lyhytanimaatiossa "Shooting Star" ja sittemmin "Glitch Techs".
Pasieka (saari)

Pasieka ("Wyspa Pasieka", ) on saari Oderjoessa Opolen kaupungin alueella. Sen pinta-ala on noin 0,45 km². Opolen pääuoma virtaa saaren länsipuolella. Młynówkan kanava erottaa Pasiekan Opolen keskustasta. Saaresta johtaa Oderin oikean rannan puoleiseen Opoleen neljä siltaa ja vasemman rannan puoleiseen yksi silta. Opolen kaupungin historiallinen symboli Piast-torni sijaitsee saarella. Luonnonmaantieteellisesti Pasieka sijaitsee Wrocławin jäätikköjokilaaksossa. Saaren korkeus merenpinnasta vaihtelee 150 ja 155 metrin välillä. Pasiekasta tuli saari noin vuonna 1600, kun Oderjoen virtaama muuttui tulvan seurauksena.
Saint-Cyr-l'École

Saint-Cyr-l'École on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 24 km Pariisista länteen.
Saint-Cyrissä oli 1600-luvulla Madame de Maintenonin perustama sisäoppilaitos Maison royale de Saint-Louis. Koulun lopettamisen jälkeen sinne muutti Napoleonin sotilasakatemia Lycée militaire de Saint-Cyr.
 Kaupungissa on ollut vuodesta 1911 lähtien Institut aérotechnique, Aerodynamics Research Institute.
Sinappikaalit

Sinappikaalit ("Eruca") on ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu ainakin kolme lajia, mahdollisesti muutama enemmänkin.
Sinappikaalit ovat yksivuotisia ruohovartisia kasveja. Niiden varret ovat kasvutavaltaan pystyjä sekä tavallisesti haarovia ja karvaisuudeltaan vaihtelevia. Lehdet ovat pariliuskaisia ja päättöliuska on suurikokoinen. Kukkien terälehdet ovat kellanvalkeita.
Sinappikaalien tieteellinen nimi ("Eruca") tulee luultavasti etruskien kielen kaalia tarkoittavasta sanasta.
Välimerensinappikaalin ("Eruca vesicaria") alalaji vihannessinappikaali ("Eruca vesicaria" subsp. "sativa") tunnetaan myös nimellä rucola ja sitä kasvatetaan sekä käytetään yrttinä tai lehtivihanneksena.
Harold Budd

Harold Montgomory Budd (24. toukokuuta 1936 – 8. joulukuuta 2020) oli yhdysvaltalainen muusikko, säveltäjä ja runoilija, jonka musiikin voidaan katsoa hänen uransa aikana liikkuneen ambientin, minimalismin ja dreampopin välillä. Hänet tunnetaan parhaiten yhteistyöstään muusikkojen, kuten Brian Enon sekä Robin Guthrien kanssa, joista ensimmäisenä mainitulle Budd on maininnut olevansa uransa velkaa, toisaalta Eno on maininnut Buddin olleen ”suuri abstrakti taidemaalari loukussa muusikon ruumiissa”.
Budd kuoli 8. joulukuuta 2020 COVID-19-taudin komplikaatioihin 84-vuotiaana.
Pooja Bhatt

Pooja Bhatt (s. 24. helmikuuta 1972 Bombay) on intialainen näyttelijä, elokuvatuottaja ja -ohjaaja, joka työskentelee hindinkielisessä elokuvateollisuudessa.
Varhainen elämä.
Bhattin vanhemmat ovat elokuvantekijä Mahesh Bhatt ja Kiran Bhatt (Lorraine Bright). Hän on isänsä puolelta gujarati ja äitinsä puolelta englantilaista, skottilaista, armenialaista ja burmalaista alkuperää. Hänen äitipuolensa on näyttelijä Soni Razdan. Hänellä on veli Rahul Bhatt sekä sisarpuolet Shaheen Bhatt ja näyttelijä Alia Bhatt.
Åsvalla

Åsvalla on Lohjalla, Uudellamaalla sijaitseva hirsirunkoinen seurantalo, joka on valmistunut 10. syyskuuta 1911. Åsvallan omistaa yhdistys Svenska föreningen i Lojo rf. ja rakennusta vuokrataan erilaisiin tilaisuuksiin. Åsvallan tontin yhdistykselle lahjoitti Moision rälssisäterin omistaja Walter Ahlqvist, sekä hänen puolisonsa Ingrid Ahlqvist vuonna 1907. Åsvallan piirustukset on laatinut puheenjohtaja Naemi Olin ja rakennus edustaa koristeellista jugendia. Yksi rakennuksen merkittäviä koristeellisia yksityiskohtia on kahden laudan rajaama, nousevaa aurinkoa esittävä koristesahaus. Åsvalla on mukana Lohjan kaupungin rakennetun kulttuuriympäristön inventointiluettelossa.
Åsvalla on osittain kaksikerroksinen ja se seisoo luonnonkivisellä sokkelilla. Rakennuksen huoneita ovat muun muassa juhlasali näyttämöineen, keittiö, aula ja vahtimestarin asunto. Åsvallaa ympäröi puistomainen piha, jonka itäreunassa on puinen vaja.
Siuntion kotiseutumuseo

Siuntion kotiseutumuseo on Siuntiossa, Uudellamaalla sijaitseva kotiseutumuseo. Museota ylläpitää Hembygdens vänner i Sjundeå rf. ja se sijaitsee Siuntion kirkonkylässä. Museokokonaisuuteen kuuluu entinen koulurakennus eli Fredriksbergin koulu, kaksi aittaa, liiteri, pienempi mökkitupa, niin kutsuttu Pettrofskan mökki, sekä vahtimestarin asunto.
Fredriksbergin koulurakennuksessa, joka on museon päärakennus on esine- ja sisustusnäyttelyitä. Näyttelyiden aiheet kuvaavat muun muassa Siuntion esihistoriaa, Porkkala-parenteesin aikaa, sekä Mona Leon teatterinukkeja. Museossa on esillä myös osia Siuntion Pyhän Pietarin kirkon ensimmäisistä uruista. Siuntio oli Suomen ensimmäinen maalaisseurakunta, joka sai luvan urkujen hankkimiseen kirkkoonsa.
Nykyiselle paikalleen Siuntion kotiseutumuseo rakennettiin toisen maailmansodan jälkeen. Alun perin kotiseutumuseo toimi Fanjunkarsin torpassa, joka tuhoutui Porkkalan vuokra-aikana. Museota vastapäätä sijaitsee Krejansbergetin mäki, jonka huipulla on 5 pronssiaikaista hautaröykkiötä. Museolta lähtee polku ylös Krejansbergetille, josta aukeaa näkymä jokilaaksoon Kirkkojoelle, Siuntion Pyhän Pietarin kirkolle ja Suitian linnalle.
Johanna Nuutinen

Johanna Nuutinen on suomalainen koreografi, ohjaaja ja tuottaja. Nuutinen on luonut teoksia näyttämöteosten ja lyhytelokuvan muotoon vuodesta 2011 lähtien. Vuonna 2017 Nuutinen perusti nimeään kantavan nykytanssiryhmän Johanna Nuutinen +Collaborators. Nuutinen luo teoksia omalle ryhmälleen sekä tilaustöitä suuremmille instituutioille Suomessa ja kansainvälisesti. Nuutinen on tehnyt tilausteoksia muun muassa tanssiryhmille Skånes Dansteater, Suomen Kansallisbaletti, Tero Saarinen Company sekä West Australian Ballet. Yhteistuotantokumppaneina teosprosesseissa ovat toimineet Zodiak - Uuden Tanssin Keskus sekä Tanssin talo. 
Johanna Nuutisen teokset käsittelevät kehoa ja sen aistihavaintoja rohkeiden visuaalisten maailmojen ja virtuoosimaisen liikkeen kautta. 
Ennen siirtymistä koreografiksi Nuutinen työskenteli Suomen Kansallisbaletissa vuosina 2002-2017. Uransa aikana hän tanssi useissa solistisissa rooleissa klassisissa baleteissa ja nykytanssiteoksissa.
Luonnehdintoja.
Nuutinen on tunnettu mielikuvituksellisesta, omaleimaisesta ja aistirikkaasta tuotannostaan. Hän on saanut kiitosta sisällöllisesti tärkeiden teemojen käsittelystä ja hänen teoksiaan on pidetty tyylillisesti selkeinä, voimakkaina ja esteettisesti harkittuina.
Nummen kunnanlääkärin talo

Nummen kunnanlääkärin talo on entinen kunnanlääkärin vastaanotto ja asunto Nummella, Uudellamaalla. Rakennus on valmistunut vuonna 1922 rakennusmestari Heikki Siikosen piirustusten mukaan. Kunnanlääkärin talo on kaksikerroksinen, aumakattoinen rakennus, jonka itäisellä julkisivulla on kaksi lasikuistillista sisäänkäyntiä. Länsipuolella rakennusta on atlaanikuisti, jonka päällä on parveke. Kunnanlääkärin talon ensimmäisessä kerroksessa on T-ikkunat, kun taas toisessa kerroksessa neliruutuiset ikkunat. Ullakon frontonimaiset ikkuna-avaukset ovat suljettu.
Nummen kunnanlääkärin talo edustaa tyylisuunnaltaan klassismia ja se on mukana Nummen rakennetun kulttuuriperinnön inventointiluettelossa. Rakennus kuuluu osaksi suojeltua valtakunnallisesti merkittävää Nummen kulttuurimaisemaa.
Victoria Spartz

Victoria Spartz (o.s. Kulheyko, s. 6. lokakuuta 1978 Nosivka, Ukrainan SNT) on ukrainalaissyntyinen yhdysvaltalainen liikenainen ja republikaanisen puolueen poliitikko, joka on edustanut Indianan 5. vaalipiiriä Yhdysvaltain edustajainhuoneessa tammikuusta 2021 lähtien. Hän voitti marraskuun 2020 vaalit demokraattien Christina Halea vastaan. 
Spartz muutti Yhdysvaltoihin 21-vuotiaana vuonna 2000. Hänestä tuli Yhdysvaltain kansalainen vuonna 2006.
Jelena Belevskaja

Jelena Belevskaja (, s. 11. lokakuuta 1963 Jevpatorija, Ukrainan SNT, Neuvostoliitto) on entinen valkovenäläinen pituushyppääjä, joka edusti Neuvostoliittoa. Hänen ennätyksensä on 7,39 metriä, minkä hän hyppäsi Brjanskissa 18. heinäkuuta 1987.
Belevskaja osallistui yleisurheilun EM-kilpailuihin 1986 ja sijoittui pituushypyssä seitsemänneksi. Vuonna 1987 hän osallistui sisäratojen EM-kilpailuihin ja sisäratojen MM-kilpailuihin saavuttaen molemmissa pronssia. Vuonna 1987 hän osallistui vielä yleisurheilun MM-kisoihin ja saavutti hopeaa. Belevskaja osallistui Soulin olympialaisiin 1988 ja sijoittui neljänneksi. Vuoden 1991 MM-kilpailuissa Belevskaja sijoittui kahdeksanneksi.
Anna-Lisa Eriksson

Anna-Lisa Eriksson (21. kesäkuuta 1928 Selånger – 26. toukokuuta 2012 Härnösand) oli ruotsalainen maastohiihtäjä. Hän saavutti olympiapronssia 3×5 kilometrin viestissä Cortina d'Ampezzossa 1956. Henkilökohtaisessa 10 kilometrin kilpailussa hän sijoittui 13:nneksi.
Hiihdon MM-kilpailuissa Falunissa 1954 hän sijoittui pronssille viestissä. Vuonna 1957 hän voitti 10 kilometrin kilpailun Holmenkollenin kisoissa.
Ruotsin mestaruuskisoissa hän voitti kolme viestimestaruutta Selånger SK -seuran joukkueessa ja sijoittui henkilökohtaisilla matkoilla kahdeksan kertaa hopealle.
Hietasinapit

Hietasinapit ("Diplotaxis") on ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 35 lajia. Hietasinapit muistuttavat muun muassa kaaleja ("Brassica"), mutta eroavat niistä litujen rakenteen myötä.
Hietasinapit ovat yksi- tai kaksivuotisia ruohovartisia kasveja. Niiden varret ovat kasvutavaltaan pystyjä sekä haarovia. Varret saattavat olla lehdettömiä, mutta niissä saattaa olla lehtiä, jolloin ne ovat sepiviä. Muuten lehdet ovat ruusukkeena varren tyvellä. Lehdet ovat pariliuskaisia tai syvään hammaslaitaisia. Kukkien terälehdet ovat keltaisia. Hedelminä olevat lidut ovat pitkulaisia.
Beautiful Mistakes

Beautiful Mistakes on yhdysvaltalaisen popyhtye Maroon 5:n kappale, jossa vierailee rap-artisti Megan Thee Stallion. Se julkaistiin kolmantena singlenä yhtyeen tulevalta seitsemänneltä studioalbumilta "Jordi" maaliskuussa 2021.
Kappaleen ovat kirjoittaneet Adam Levine, Megan Thee Stallion, Jacob Kasher Hindlin, blackbear ja Andrew Goldstein, ja tuottaneet blackbear ja Goldstein.
Kappaleen lyriikkavideo julkaistiin videopalvelu YouTubessa 3. maaliskuuta 2021. Sophie Mullerin ohjaama musiikkivideo julkaistiin 12. maaliskuuta. ”Beautiful Mistakes” menestyi useimmilla listoilla paremmin, kuin edellinen single ”Nobody’s Love”. Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listalla se oli parhaimmillaan sijalla 18.
Tuotanto.
Musiikkivideon tuotanto.
Lähteet:
Katolinen kirkko Irakissa

Katolinen kirkko Irakissa toimii osana maailmanlaajuista katolista kirkkoa paavin ja hänen kuuriansa hengellisessä ohjauksessa.
Organisaatio ja jäsenmäärä.
Katolinen kirkko Irakissa on jakautunut 17 hiippakuntaan tai eparkhiaan, joihin kuului vuonna 2021 yhteensä 122 seurakuntaa. Tuolloin katolisia oli maassa noin 590 000, 1,5% väestöstä.
Outi Kuittinen

Outi Kuittinen (s. 1962) on suomalainen lääkäri, joka on Itä-Suomen yliopiston onkologian professori sekä sivutoimisesti Kuopion yliopistollisen sairaalan ja Oulun yliopistollisen sairaalan ylilääkäri. Hän on tutkinut erityisesti lymfoomaa eli imukudossyöpää, joka on yksi yleisimmistä syöpäsairauksista. Kuittisen työuran aikana ymmärtämys imukudossyövästä on lisääntynyt merkittävästi. Erilaisia lymfoomia tunnetaan jo yli 90. Hoidot ovat kehittyneet huomattavasti. Esimerkiksi uusia täsmälääkkeitä ja vasta-aineita on kehitetty useisiin imukudossyövän alatyyppeihin ja syöpähoitojen haittoja osataan hoitaa paremmin. Imukudossyövän kuolleisuus on silti yhä 20–30 prosenttia sairastuneista. Kuittisen mukaan joka kolmas suomalainen sairastaa syövän. Imukudossyövän ohella Kuittinen osallistuu tutkimusryhmineen syöpähoitojen vaikuttavuuden selvittämiseen.
Kuittinen opiskeli lääkäriksi Kuopion yliopistossa (LL 1988) ja jatkoi opintojaan Oulun yliopistossa, josta valmistui syöpätautien ja sädehoidon erikoislääkäriksi (1996) ja lääketieteen tohtoriksi (LT 2003). Hänen englanninkielinen artikkeliväitöskirjansa (2003) oli otsikoitu "Matrix metalloproteinase-2 (MMP-2) and -9 (MMP-9) in hematological malignancies". Oulun yliopiston syöpätautien dosentiksi hänet nimitettiin vuonna 2010.
Tätä aiemmin hän on työskennellyt muun muassa Oulun yliopistollisen sairaalan erikoislääkärinä (1996-), myöhemmin syöpätautien osastonylilääkärinä. Itä-Suomen yliopiston professorina hän aloitti elokuussa 2018.
Gropen (Skytteholm)

Gropen () on suppa, joka sijaitsee Skytteholmin kartanon mailla Ekerön saarella Ekerön kunnassa Ruotsissa. Supan mittasuhteet ovat tavallista suuremmat ja sen näkyy sekä järveltä Mälarenin Långtarmenilta katsottuna ja se erottuu jopa Långtarmenin vastarannalta eli Färingsön saarelta asti selvästi. 
Kuvaus.
Paikallinen harju on osa pitkää Uppsalan harjujaksoa (). Harju sijaitsee Ekerön saaren koillisrannassa muodostaen koko saaren pituudella sen Långtarmenin puoleisen rannan. Suppa sijaitsee harjussa noin 500 metriä Skytteholmin kartanolta itään päin. Se on noin 50–60 metriä leveä ja 150 metriä pitkä poikittaisessa suunnassa harjuun nähden. Harju ikään kuin jakautuu lyhyen matkan mitalle kahdeksi rinnakkaiseksi harjuksi, joiden väliin suppa jää. Supan syvyys on noin 20 metriä ja sen pohja on suhteellisen kapea. Långtarmenin puoleiset rinteet ovat niin jyrkät, etteivät kaikki puut pysty juurtumaan riittävän tanakasti vaan kaatuvat tuulisella säällä alas supan rinteille. Supan rinteissä erottuu 5–6 rantaterassia, jotka ovat Mälerenin eriaikaisissa kehitysvaiheissa aallokon synnyttämiä muinaisrantoja. Supan eteläinen sivu on rinteiltään loivempi ja matalampi. Luoteesta tulee ajokelpoinen tie supan pohjalle ja supan ylittää korkeajännitelinja. Suppaa on käytetty sorakuoppana pitkiä aikoja.
Historiaa.
Viime jääkauden loppuvaiheessa mannerjäätikön reunan ollessa Mälarenin seudulla on jäänalaisen jäätikköjoen suuaukon ympäristö muodostanut kapean lahden. On arvioitu, että tilanne muodostui tällaiseksi noin 10 000 vuotta sitten. Lahden reunat muodostuivat mannerjäätikön jääkannesta, josta on lohjennut jäävuori tai jäälohkare jäätikköjoen suistossa suuaukon viereen. Jäävuori oli niin suuri, että se ei enää kellunut meressä vaan se juuttui alaosastaan pohjaan kiinni. Jäätikköjoki toi jäävuoren ympärille lisää hiekka-ainesta peittäen sen hiekalla kokonaan tai osittain harjumuodostumaan. Myöhemmin, kun mannerjäätikkö oli sulannut pois ja jäätikön reuna sijaitsi kauempana pohjoisessa, alkoi jäävuori hiekan alla sulaa hitaasti pois. Kutistuvan jään ympärille sortui sivuilta hiekkaa ja soraa, joiden rinteet jäivät meriveden alla varsin jyrkiksi. Kun Mälarenin vedenpinta maankohoamisen edetessä laski, nousi supan rinteet vedenpinnan yläpuolelle ja niihin kohdistui aallokon kuluttava vaikutus. Aallokko on eri aikoina muodostanut supan rinteisiin terssikohtia, jotka erottuvat edelleen.
Kanarianotakilokki

Kanarianotakilokki ("Salsola divaricata") on otakilokkien ("Salsola") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on Kanariansaarilla endeemisenä kasvava otakilokkilaji, jota tavataan lähes kaikilla Kanariansaarten suurimmista saarista.
Kanarianotakilokki voi kasvaa korkeimmillaan 2,5 metriä korkeaksi pensaaksi. Sen lehdet ovat liereitä, möyheitä sekä kaljuja ja sijaitsevat vastakkaisesti, minkä perusteella kanarianotakilokin voi erottaa muista otakilokeista.
Through the Wire

Through the Wire on yhdysvaltalaisen rap-artisti Kanye Westin kappale, joka julkaistiin ensimmäisenä singlenä hänen debyyttialbumilta "The College Dropout" syyskuussa 2003.
Kappaleen ovat kirjoittaneet Kanye West, David Foster, Tom Keane ja Cynthia Well.
”Through the Wire” ylsi Billboard Hot 100 -listalla parhaimmillaan sijalle 15.
All Falls Down

All Falls Down on yhdysvaltalaisen rap-artisti Kanye Westin kappale, joka julkaistiin toisena singlenä hänen debyyttialbumilta "The College Dropout" helmikuussa 2004. Kappaleella vierailee laulaja Syleena Johnson.
Kappaleen ovat kirjoittaneet Kanye West ja Lauryn Hill.
”All Falls Down” ylsi Billboard Hot 100 -listalla parhaimmillaan sijalle 7.
The New Workout Plan

The New Workout Plan on yhdysvaltalaisen rap-artisti Kanye Westin kappale, joka julkaistiin neljäntenä singlenä hänen debyyttialbumiltaan "The College Dropout" elokuussa 2004.
Kappaleen ovat kirjoittaneet Kanye West, Miri Ben-Ari, Sumeke Rainey, John Legend ja Bosko Kante.
”The New Workout Plan” ylsi Billboardin Hot R&amp;B/Hip-Hop -listalla parhaimmillaan sijalle 59.
Aston Martin AMR21

Aston Martin AMR21 oli Formula 1 -talli Aston Martinin käyttämä auto kaudella 2021. Autolla kilpailivat Sebastian Vettel ja Lance Stroll. Nico Hülkenberg valittiin tallin testikuljettajaksi kaudelle 2021. Auto julkistettiin 3. maaliskuuta 2021. Vettel nimesi autonsa "Honey Ryderiksi", mikä oli näyttelijä Ursula Andressin roolihahmon nimi elokuvassa "Salainen agentti 007 ja tohtori No". Stroll ajoi autolla pisteille kauden avausosakilpailussa, jossa hän sijoittui kymmenennelle sijalle. Pistesija oli samalla Aston Martinin ensimmäinen Formula 1 -sarjassa.