tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Virginian lippu

Virginian lippu on Yhdysvaltain osavaltio Virginian virallinen tunnus sen sinetin ohella. Lipussa on osavaltion sinetti sinisellä taustalla.
Lippu otettiin käyttöön 28. maaliskuuta 1912, ja se standardisoitiin vuonna 1950. Sen on suunnitellut newyorkilainen kuvanveistäjä Charles Keck.
Ádele

Ádele () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 489 (vuonna 2011).
Ádelen kylä sijaitsee noin 8,5 kilometriä itään Réthymnon kaupungista ja noin kaksi kilometriä sisämaahan saaren pohjoisrannikosta eli Kreetanmeren rannasta. Kylän ydin on venetsialaiselta kaudelta. Ádele muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Άδελε, "Topikí Koinótita Ádele"), johon kuuluvat varsinaisen Ádelen kylän lisäksi sen ranta-asutus Adelianós Kámpos sekä Agía Paraskevín kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 415.
Aiemmin kylä kuului Arkádin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Arkádin kunnallisyksikköön.
Adelianós Kámpos

Adelianós Kámpos () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Adelianós Kámpos on osa Ádelen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 680 (vuonna 2011).
Adelianós Kámpoksen kylä sijaitsee Kreetan pohjoisrannikolla eli Kreetanmeren rannalla noin kuusi kilometriä itään Réthymnon keskustasta. Se on alun perin Ádelen kylän ranta-asutus, mutta nykyisin Réthymnon esikaupunkia ja osa sen itäpuolisen rannikon turistialuetta. Réthymnosta alkunsa saava pitkä hiekkaranta ulottuu kylään saakka. Kylässä on paljon hotelleja.
Aiemmin kylä kuului Arkádin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Arkádin kunnallisyksikköön.
Akoúmia

Akoúmia () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Ágios Vasíleioksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 344 (vuonna 2011).
Akoúmian kylä sijaitsee noin 36 kilometriä eteläkaakkoon Réthymnon kaupungista. Se on rakennettu noin 500 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimen on ehdotettu tulevan joko eläinsuojista ("koúmous") tai siitä, että alueelle asettui bysanttilaisella kaudella 900-luvulla Koumís-suku.
Akoúmian vanhin kirkko on bysanttilaisaikainen Kristuksen kirkastumisen ("Metamórfosi tou Christoú") kirkko vuodelta 1389. Kylän pääkirkko on omistettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle ("Koímisi tis Theotókou"). Kylän lähellä sijaitsee Pyhän Antonioksen luostari ("Moní Agíou Antoníou Katevatís").
Akoúmia muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Ακουμίων, "Topikí Koinótita Akoumíon"), johon kuuluvat varsinaisen Akoúmian kylän lisäksi kylät Triópetra ja Vrýses. Koko yhdyskunnan väkiluku on 509.
Aiemmin kylä kuului Lámpin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ágios Vasíleioksen kunnan Lámpin kunnallisyksikköön.
Washingtonin osavaltion lippu

Washingtonin lippu on Yhdysvaltain osavaltio Washingtonin virallinen tunnus sen sinetin ohella. Lipussa on vihreällä taustalla osavaltion sinetti, jota koristaa Yhdysvaltain ensimmäisen presidentin George Washingtonin muotokuva. Lipun mittasuhteet ovat 5:8.
Lippu otettiin käyttöön ensimmäisen kerran 5. maaliskuuta 1923, ja se standardisoitiin vuonna 1967.
Angelianá

Angelianá () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mylopótamoksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 577 (vuonna 2011).
Angelianán kylä sijaitsee noin 21 kilometriä itään Réthymnon kaupungista ja noin neljä kilometriä sisämaahan saaren pohjoisrannikosta eli Kreetanmeren rannasta. Se on rakennettu noin 90 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä on syntynyt venetsialaisvallan aikana, joskin varhaisin maininta siitä on osmanivallan ajalta vuodelta 1671. Sen nimen on ehdotettu tulevan siitä, että paikalla olisi ollut sanansaattajien ("ángelos") asemapaikka. Alkuperäiset asukkaat ovat tulleet Sfakiásta.
Angelianán suurin kirkko on omistettu Neitsyt Marian ilmestykselle ("Evangelismós tis Theotókou") ja myös Pyhälle Konstantinokselle ("Ágios Konstantínos") ja Pyhälle Katariinalle ("Agía Aikateríni"). Muita kirkkoja ovat muun muassa Pyhän Kolminaisuuden ("Agía Triáda"), Pyhän Antonioksen ("Ágios Antónios") ja Pyhän Johanneksen ("Ágios Ioánnis") kirkot.
Angelianá muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αγγελιανών, "Topikí Koinótita Angelianón"), johon kuuluvat varsinaisen Angelianán kylän lisäksi kylät Cháni Alexándrou ja Chanothianá. Koko yhdyskunnan väkiluku on 653.
Aiemmin kylä kuului Geropótamoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Mylopótamoksen kunnan Geropótamoksen kunnallisyksikköön.
Chromonastíri

Chromonastíri (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 298 (vuonna 2011).
Chromonastírin kylä sijaitsee noin kymmenen kilometriä etelään Réthymnon kaupungista. Kylän nähtävyyksiin kuuluvat bysanttilaisaikaiset Panagía (Neitsyt Maria) Kerán kirkko ja Pyhän Eutykhioksen kirkko.
Chromonastíri muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Χρομοναστηρίου, "Topikí Koinótita Chromonastiríou"), johon kuuluvat varsinaisen Chromonastírin kylän lisäksi kylät Kapedianá, Mýloi ja Prinédes. Koko yhdyskunnan väkiluku on 391.
Wisconsinin lippu

Wisconsinin lippu on Yhdysvaltain osavaltio Wisconsinin virallinen tunnus sen sinetin ohella. Lipussa on osavaltion vaakuna sinisellä taustalla, sen yläpuolella valkoisin kirjaimin ”Wisconsin” ja alapuolella vuosiluku 1848, jolloin osavaltio liittyi unioniin. Lipun mittasuhteet ovat 2:3. Nykyinen lippu otettiin käyttöön 1. toukokuuta 1981.
Wyomingin lippu

Wyomingin lippu on Yhdysvaltain osavaltio Wyomingin virallinen tunnus sen sinetin ohella. Lipussa on sinisellä taustalla valkoinen biisonin siluetti, jonka sisällä on osavaltion sinetti. Lipun reunoja koristaa valkoinen ja punainen reuna. Lipun mittasuhteet ovat 7:10.
Nykyinen lippu otettiin käyttöön 31. tammikuuta 1917.
Myriokéfala

Myriokéfala () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 268 (vuonna 2011).
Myriokéfalan kylä, suomeksi ”Lukemattomia päitä”, sijaitsee noin 36 kilometriä lounaaseen Réthymnon kaupungista. Se on rakennettu noin 550 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimeä on selitetty kahdella tavalla: se voisi viitata siihen, että turkkilaiset leikkasivat aikanaan useita päitä poikki seudun asukkailta, tai ehkä ennemmin seudun lukuisiin vuorenhuippuihin. Kylä on kehittynyt Myriokéfalan luostarin ympärille, ja luostari on edelleen sen tunnetuin nähtävyys.
Myriokéfala muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μυριοκεφάλων, "Topikí Koinótita Myriokefálon"), johon kuuluu varsinaisen Myriokéfalan kylän lisäksi Marouloún kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 309.
Aiemmin kylä kuului Láppan kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Láppan kunnallisyksikköön.
Sokea mies, joka ei halunnut nähdä Titanicia

Sokea mies, joka ei halunnut nähdä Titanicia on Teemu Nikin ohjaama ja käsikirjoittama komediaelokuva vuodelta 2021.
Elokuva on musta komedia, joka kertoo pyörätuolia käyttävän sokean miehen elämästä ja kokemusmaailmasta.
Elokuvan pääosaa näyttelee Petri Poikolainen, Teatterikorkeakoulusta vuonna 2000 valmistunut näyttelijä, jolle rooli on ensimmäinen ja luultavasti viimeinen pääosa elokuvassa. Poikolainen sairastaa MS-tautia, ja elokuvan valmistumisen aikoihin hän oli ollut sairauseläkkeellä kahdeksan vuoden ajan. Poikolainen on roolihahmonsa tavoin sokea ja liikuntakyvytön.
Vastaanotto.
Elokuvajuhlilla.
Elokuva palkittiin Norjan Haugesundin elokuvajuhlilla jo ennen valmistumistaan. Suomen elokuvateatterilevitykseen se saapui 10. syyskuuta 2021, ja se voitti Venetsian elokuvajuhlien yleisöpalkinnon 11. syyskuuta 2021. Se palkittiin Egyptin El Gounan elokuvajuhlien parhaana. Viitasaaren elokuvaviikolla 2022 elokuvan työryhmälle myönnettiin Humanismin käsi.
Poikolainen palkittiin parhaana näyttelijänä Turkin Antalyan filmijuhlilla ja El Gounassa. Poikolainen voitti elokuvasta parhaan miespääosan Jussi-palkinnon vuonna 2022. Lisäksi Sami Kiiski ja Heikki Kossi voittivat yhdessä elokuvasta parhaan äänisuunnittelun Jussi-palkinnon, ja elokuvalle myönnettiin myös vuoden 2022 Nordisk Film -palkinto.
Elokuva valittiin myös Aasian suurimman elokuvafestivaalin, Busanin elokuvajuhlien, ohjelmistoon. Juhlat järjestettiin Busanissa Etelä-Koreassa 6.–10. lokakuuta 2021. Tämän valinnan johdosta elokuvalle ennustettiin laajaa kansainvälistä levitystä.
Elokuva valittiin ehdolle Pohjoismaiden neuvoston elokuvapalkinnon saajaksi.
Pagkalochóri

Pagkalochóri (, ; transl. myös "Pangalochóri(on)") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 177 (vuonna 2011).
Pagkalochórin kylä sijaitsee noin 13 kilometriä itään Réthymnon kaupungista. Se on rakennettu noin 80 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimen on ehdotettu tulevan koko Págkalos-sukunimestä tai kylän vauraudesta ("pan" + "kaló", ’Kaikki hyvin’). Varhaisin maininta kylästä on venetsialaisvallan ajalta vuodelta 1583. Kylän pääkirkko on omistettu Neitsyt Marian temppeliintuomiselle ("Eisódia tis Theotókou"). Kylän lähellä sijaitsee Arsánin Pyhän Georgioksen luostari.
Pagkalochóri muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Παγκαλοχωρίου, "Topikí Koinótita Pagkalochoríou"), johon kuuluu varsinaisen Pagkalochórin kylän lisäksi Sfakákin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 969. Aiemmin Pagkalochóri kuului Arkádin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Arkádin kunnallisyksikköön.
Patsós

Patsós () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Amárin kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 271 (vuonna 2011).
Patsóksen kylä sijaitsee Amárin laaksossa Sorós-vuoren juurella sen pohjoispuolella, noin 23 kilometriä eteläkaakkoon Réthymnon kaupungista. Se on rakennettu noin 490 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän pohjoispuolella sijaitsee siitä nimensä saanut Patsóksen rotko eli Ágios Antónioksen rotko, jossa sijaitsee Ágios Antónioksen (Pyhän Antonioksen) luola. Varhaisin mainita kylästä on venetsialaisvallan ajalta vuodelta 1577. Sen nimen on ehdotettu tulevan venetsialaisesta sukunimestä Pazo tai latinan sanasta "pax" (’rauha’). Patsós muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Πατσού, "Topikí Koinótita Patsoú").
Plátanos (Réthymno)

Plátanos () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Amárin kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 501 (vuonna 2011).
Plátanoksen kylä sijaitsee Ída- eli Psiloreítis-vuoren eteläpuolella noin 55 kilometriä kaakkoon Réthymnon kaupungista. Se on rakennettu noin 580 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimi, suomeksi ”Plataani”, tulee sen keskustassa olevasta suuresta plataanipuusta. Plátanos muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Πλατάνου, "Topikí Koinótita Platánou").
Aiemmin kylä kuului Kourítesin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Amárin kunnan Kourítesin kunnallisyksikköön.
Prinés

Prinés () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 851 (vuonna 2011).
Prinésin kylä sijaitsee noin kahdeksan kilometriä länsilounaaseen Réthymnon kaupungista. Se on rakennettu noin 200 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän nimen katsotaan olevan peräisin venetsialaisvallan ajalta ja tulevan ”prinssiä” tai ”ruhtinasta” tarkoittavasta nimestä "Princeps" (Πρίνσεπς, "Prínseps"), joka taas palautuisi siihen, että seudulle oli asettunut bysanttilaisella kaudella joku ylimys. Kylän vanha rakennuskanta on venetsialaiselta ajalta. Merkittävimmät kirkot ovat Pyhän Nikolaoksen ("Ágios Nikólaos") kirkko 900–1000-luvulta sekä kaksilaivainen Neitsyt Marian ilmestyksen ("Evangelismós") ja Pyhän Antonioksen ("Ágios Antónios") kirkko.
Prinés muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Πρινέ, "Topikí Koinótita Priné"), johon kuuluu varsinaisen Prinésin kylän lisäksi Vedéroin kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 884.
Aiemmin kylä kuului Nikifóros Fokáksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Nikifóros Fokáksen kunnallisyksikköön.
Roumelí

Roumelí () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mylopótamoksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 519 (vuonna 2011).
Roumelín kylän sijaitsee noin 23 kilometriä itään Réthymnon kaupungista ja noin 1,7 kilometriä sisämaahan saaren pohjoisrannikosta eli Kreetanmeren rannasta. Kylän nimen on ehdotettu perustuvan hunajan ("méli") tuotantoon seudulla. Roumelí muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Ρουμελής, "Topikí Koinótita Roumelís").
Aiemmin kylä kuului Geropótamoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Mylopótamoksen kunnan Geropótamoksen kunnallisyksikköön.
Roussospíti

Roussospíti (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 569 (vuonna 2011).
Roussospítin kylä sijaitsee noin seitsemän kilometriä eteläkaakkoon Réthymnon kaupungista. Se on rakennettu noin 300 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Roussospíti muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Ρουσσοσπιτίου, "Topikí Koinótita Roussospitíou").
Kylä on ollut olemassa viimeistään 1100-luvulla. Sen nimeä on selitetty kahdella tavalla: se voisi viitata joko erääseen punaiseen ("roússo") taloon ("spíti") tai siihen, että kylään asettui kerran asumaan eräs venäläinen nainen ("roússa").
Kylän nähtävyyksiin kuuluu bysanttilaisaikainen Neitsyt Marian temppeliintuomisen kirkko ("Eisódia tis Theotókou"). Kylässä on myös useita venetsialaisaikaisia taloja sekä lähdekaivo 1600-luvulta.
Sfakáki

Sfakáki () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Réthymnon kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Sfakáki on osa Pagkalochórin kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 792 (vuonna 2011).
Sfakákin kylä sijaitsee noin 12 kilometriä itään Réthymnon kaupungista. Kylässä on hiekkarantaa ja hotelleja. Sfakákin samoin kuin läheisten Stavroménoksen ja Chamalévrin alueilta on tehty paljon antiikin aikaisia löytöjä.
Aiemmin kylä kuului Arkádin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Réthymnon kunnan Arkádin kunnallisyksikköön.
Síses

Síses (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Mylopótamoksen kuntaan, Réthymnon alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 584 (vuonna 2011).
Sísesin kylä sijaitsee noin 44 kilometriä itään Réthymnosta ja noin 39 kilometriä länteen Iraklionista. Se on rakennettu noin 120 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Erään löydetyn piirtokirjoituksen perusteella kylän paikalla tai lähellä on sijainnut antiikin aikana Sisa tai Sisai -niminen kaupunki. Kansanetymologian mukaan kylän nimi viittaisi kuitenkin johonkin turkkilaisten vastaisen taistelun aikaan tapahtuneen maanjäristykseen ("seismós"). Kolmannen selityksen mukaan nimi viittaisikin erääseen seudulla kasvavaan kistuslajiin ("sísaros", "agkísaros").
Síses muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Σισών, "Topikí Koinótita Sisón"), johon kuuluvat varsinaisen Sísesin kylän lisäksi kylät Almyrída ja Kaló Choráfi. Koko yhdyskunnan väkiluku on 673.
Aiemmin kylä kuului Geropótamoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Mylopótamoksen kunnan Geropótamoksen kunnallisyksikköön.
Iijärvi (Suomussalmi)

Iijärvi on keskikokoinen humusjärvi Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun maakuntarajalla Kuusamon ja Suomussalmen kunnissa. Sen pinta-ala on 7,2 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 165 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Maantiede.
Iijärven ulottuvuus lännestä itään on 8,1 kilometriä. Järven keskiosasta ulottuu järven itäosan Sarviperään vähintään 20 metriä syvä vyöhyke, jonka syvimmät kohdat ovat 50–51 metriä. Syvänteen eteläpuolinen ranta on matala, puolentoista metrin syvyyskäyrä kulkee noin 50–150 metrin päässä rantaviivasta. Myös järven länsiosan Ahvenlahti on melko syvä. Järven pohjoisen osan muodostaa yli kilometrin levyinen Sakkolahti, joka on suurimmalta osin melko matala. Sakkolahden itäpuolella sijaitsee muusta järvestä erilleen kuroutunut Riitalampi, joka on matala. Iijärven itäosassa sijaitsee noin 30 aarin laajuinen Sarviperänsaari.
Iijärven rannat ovat melko alavaa metsää ja suota. Länsirannan Ahvenvaaran korkeustaso on noin 250 metriä merenpinnan yläpuolella, eli noin 30 metriä järven pinnan yläpuolella.
Iijärveen virtaa Sarvijoki idästä Sarvijärveltä (220,0 metriä mpy). Pohjoisesta virtaa Sakkojoki. Iijärven eteläpuolella sijaitsee Hypäs, jonka korkeustaso on sama kuin Iijärven, Hypäksen itäpuolella on Iso Haapolampi, jonka korkeustaso on 0,1 metriä ylempi. Iijärvi laskee Hypäksen kautta Huosiusjärveen (214,4 metriä mpy).
Iijärven ekologinen tila määriteltiin vuonna 2013 erinomaiseksi. Järven vesitilavuus on 61 194 000 kuutiometriä.
Iijärvi (59.531.1.010) kuuluu Iijärven lähialueeseen (59.531), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Iijärven valuma-alue (59.53) ja ensimmäinen Kiantajärven reitin valuma-alue (59.5). Iijärvi on laajin Iijärven lähialueen 18:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraavat Haapolampi, Huosiusjärvi ja Hypäs.
Kuusamossa on toinenkin Iijärvi. Se sijaitsee noin 30 kilometriä pohjoiseen.
Agiá (Chaniá)

Agiá () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chanián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 426 (vuonna 2011).
Agián kylä sijaitsee noin kymmenen kilometriä lounaaseen Chanián keskustasta. Kylän vieressä sijaitsee pieni Agián tekojärvi, joka on Natura 2000 -aluetta. Agiá muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Αγιάς, "Topikí Koinótita Agiás"), johon kuuluvat varsinaisen Agián kylän lisäksi kylät Episkopí ja Kyrtomádos. Koko yhdyskunnan väkiluku on 590.
Aiemmin kylä kuului Thérison kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chanián kunnan Thérison kunnallisyksikköön.
Chorafákia

Chorafákia () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chanián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Chorafákia on osa Kounoupidianán kaupunkiyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 716 (vuonna 2011).
Chorafákian kylä sijaitsee Akrotírin niemimaan länsirannikolla noin 11 kilometriä koilliseen Chanián kaupungista ja kahdeksan kilometriä luoteeseen Chanián kansainvälisestä lentoasemasta.
Aiemmin kylä kuului Akrotírin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chanián kunnan Akrotírin kunnallisyksikköön.
Chordáki

Chordáki (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chanián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 259 (vuonna 2011).
Chordákin kylä sijaitsee Akrotírin niemimaalla Sklóka-vuoren juurella noin 19 kilometriä itäkoilliseen Chanián kaupungista. Se on rakennettu noin 230 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. 1800-luvulla kylän nimimuotona esiintyy "Choridáki" (Χωριδάκι). Chordáki muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Χωρδακίου, "Topikí Koinótita Chordakíou"), johon kuuluvat varsinaisen Chordákin kylän lisäksi Akrópolin kylä sekä Gouvernéton luostari ("Moní Kyrías ton Angélon Gouvernétou"). Koko yhdyskunnan väkiluku on 266.
Aiemmin kylä kuului Akrotírin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chanián kunnan Akrotírin kunnallisyksikköön.
Episkopí (Chaniá)

Episkopí () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Plataniáksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 65 (vuonna 2011).
Episkopín kylä sijaitsee noin 32 kilometriä länteen Chanián kaupungista. Se on rakennettu noin 170 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylän tunnetuin nähtävyys on bysanttilaisaikainen Arkkienkeli Mikaelin kirkko. Kylän piispaan viittaava nimi on peräisin siitä, että kirkko toimi keskiajalla Kíssamoksen hiippakunnan piispanistuimena.
Episkopí muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Επισκοπής, "Topikí Koinótita Episkopís"), johon kuuluvat varsinaisen Episkopín kylän lisäksi kylät Ágios Antónios ja Ástrikas. Koko yhdyskunnan väkiluku on 218.
Aiemmin kylä kuului Kolymvárin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Plataniáksen kunnan Kolymvárin kunnallisyksikköön.
Adelaiden lentoasema

Adelaiden lentoasema on kansainvälinen lentoasema Adelaidessa Etelä-Australian osavaltiossa Australiassa. Se toimii Australian kansallisen lentoyhtiön, Qantasin, solmukohtana. Vuonna 2017 se oli Australian viidenneksi vilkkain lentoasema. Se oli myös Oseanian kuudenneksi vilkkain. Sinä vuonna lentoaseman kautta kulki 8 090 000 matkustajaa. Lentoasema kostuu yhdestä terminaalista, joka on sekä kotimaisille että kansainvälisille lennoille. Terminaali valmistui vuonna lokakuussa 2005.
Aiheesta muualla.
Adelaiden lentoaseman virallinen verkkosivusto
Gavalochóri

Gavalochóri (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Apokóronaksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 513 (vuonna 2011).
Gavalochórin kylä sijaitsee noin 31 kilometriä kaakkoon Chanián kaupungista ja noin neljä kilometriä sisämaahan saaren pohjoisrannikosta ja Soúdanlahden rannasta. Kylän nimi tulee bysanttilaiselta ajalta Gavalás-suvusta.
Kylässä on paikallinen historiallinen ja kansatieteellinen museo. Tärkeimmät kirkot on omistettu Neitsyt Marialle ("Panagía"), Pyhälle Sergiokselle ("Ágios Sérgios") ja Pyhälle Paavalille ("Ágios Pávlos").
Gavalochóri muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Γαβαλοχωρίου, "Topikí Koinótita Gavalochoríou"), johon kuuluu varsinaisen Gavalochórin kylän lisäksi Áspron kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 647.
Aiemmin kylä kuului Vámoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Apokóronaksen kunnan Vámoksen kunnallisyksikköön.
Gialós (Chaniá)

Gialós () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Kántanos-Sélinon kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Gialós on osa Voutásin kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 848 (vuonna 2011).
Gialóksen kylä, suomeksi ”Ranta”, sijaitsee Kreetan lounaiskulmassa noin kuusi kilometriä länteen Palaióchorasta ja noin 77 kilometriä lounaaseen Chaniásta. Kylän rannikolla sijaitsee Gramménoksen niemi. Sen länsipuolella sijaitsevat Kountoúran eli Agía Kyriakín ranta ja Gramménoksen ranta, ja itäpuolella Alonákin ranta.
Aiemmin kylä kuului Pelekánoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Kántanos-Sélinon kunnan Pelekánoksen kunnallisyksikköön.
Pyhäjärvi (Pelkosenniemi)

Pyhäjärvi on Pelkosenniemen suurin järvi. Sen pinta-ala on 2,7 neliökilometriä ja tilavuus 20,9 kuutiohehtometriä. Järvi sijaitsee kunnan länsiosassa Pyhätunturin koillispuolella. Etäisyys Rovaniemeltä on 90 kilometriä koilliseen.
Maantiede.
Pyhäjärven pituus kaakosta luoteeseen on 3,8 kilometriä, leveys on noin kilometrin. Saaria ei ole. Järven syvin kohta, 18 metriä, sijaitsee altaan eteläosassa. Järvessä on lisäksi useita lähes yhtä syviä kohtia. Noin kymmenesosa järvestä on vähintään 15 metriä syvä. Pyhäjärven itärannalla kohoaa Soutajatunturi, jonka laki on 375 metriä merenpinnan yläpuolella eli yli 200 metriä järven pinnan yläpuolella. Länsiranta on sitä vastoin varsin alavaa. Pyhäjärven kylä sijaitsee järven koillisrannalla. Järven rannoilla on verraten tiheään rakennuskantaa.
Pyhäjärven luusua sijaitsee luoteisrannalla, josta lähtee laskuoja Pyhäjokeen, joka virtaa Soutajan itäpuolitse Kemijokeen.
Pyhäjärven vesitilavuus on 20 907 000 kuutiometriä.
Pyhäjärvi (65.364.1.001) kuuluu Pyhäjärven valuma-alueeseen (65.364), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Pyhäjoen valuma-alue (65.36) ja ensimmäinen jakovaihe Kemijärven–Pelkosenniemen alue (65.3). Pyhäjärven valuma-alueella sijaitsee Pyhäjärven ohella runsaan hehtaarin laajuinen Kaakkurilampi.
Kalathás

Kalathás () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chanián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kalathás on osa Kounoupidianán kaupunkiyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 634 (vuonna 2011).
Kalathásin kylä sijaitsee Akrotírin niemimaan länsirannikolla noin 14 kilometriä koilliseen Chanián keskustasta ja noin kymmenen kilometriä länteen Chanián kansainvälisestä lentoasemasta. Kylä on käytännössä Chanián esikaupunkeja ja rakennuskannaltaan suhteellisen uusi. Kylässä on luonnonsatamalahden pohjukassa oleva ranta, jonka edustalla on pieni saari.
Aiemmin kylä kuului Akrotírin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chanián kunnan Akrotírin kunnallisyksikköön.
Kamisianá

Kamisianá () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Plataniáksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 557 (vuonna 2011).
Kamisianán kylä sijaitsee noin 22 kilometriä länteen Chaniásta, noin neljä kilometriä länteen Málemesta ja noin neljä kilometriä itään Kolymvárista. Kamisianá muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Καμισιανών, "Topikí Koinótita Kamisianón"). Aiemmin kylä kuului Kolymvárin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Plataniáksen kunnan Kolymvárin kunnallisyksikköön.
Mouzourás

Mouzourás () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chanián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 134 (vuonna 2011).
Mouzourásin kylä sijaitsee Akrotírin niemimaalla noin 17 kilometriä itäkoilliseen Chanián kaupungista ja heti Chanián kansainvälisen lentoaseman pohjoispuolella. Mouzourás muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μουζουρά, "Topikí Koinótita Mouzourá"), johon kuuluvat varsinaisen Mouzourásin kylän lisäksi kylät Agía Zóni, Galíni, Kalórrouma ja Koumarés sekä Pyhän Kolminaisuuden luostari ("Moní Agías Triádos ton Tzagkarólon"). Koko yhdyskunnan väkiluku on 268.
Aiemmin kylä kuului Akrotírin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chanián kunnan Akrotírin kunnallisyksikköön.
Paralía Kourná

Paralía Kourná () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Apokóronaksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Paralía Kourná on osa Kournásin kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 599 (vuonna 2011).
Paralía Kourná on sisämaassa sijaitsevan Koúrnasin kylän ranta-asutus ja sijaitsee saaren pohjoisrannikolla eli Kreetanmeren rannalla noin 44 kilometriä kaakkoon Chaniásta, noin 20 kilometriä länteen Réthymnosta ja noin neljä kilometriä itään Georgioúpolista. Nykyisin Paralía Kourná on Georgioúpolin ympäristön turistirannikkoa ja siellä on useita hotelleja. Kylän nimi tarkoittaa ”Koúrnasin rantaa”, mutta sitä ei tule sekoittaa Kournás-järven rantoihin kylästä noin kolme kilometriä lounaaseen.
Aiemmin kylä kuului Georgioúpolin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Apokóronaksen kunnan Georgioúpolin kunnallisyksikköön.
Pazinós

Pazinós () eli "Gkagkládo" (Γκαγκαλάδο) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chanián kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Pazinós on osa Arónin kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 629 (vuonna 2011).
Pazinóksen kylä sijaitsee Akrotírin niemimaalla noin 12 kilometriä itään Chanián kaupungista ja heti Chanián kansainvälisen lentoaseman lounaispuolella. Kylässä sijaitsee Pyhän Johannes Laupiaan luostari ("Moní Agíou Ioánnou tou Eleímona").
Aiemmin kylä kuului Akrotírin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chanián kunnan Akrotírin kunnallisyksikköön.
Säynäjäjärvi (Pelkosenniemi)

Säynäjäjärvi on erittäin matala metsäjärvi Pelkosenniemellä Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 92 hehtaaria. Etäisyys Rovaniemeltä on 107 kilometriä itäkoilliseen.
Maantiede.
Säynäjäjärven pituus etelästä pohjoiseen on 1,6 kilometriä. Allas on melko tasaleveä, tasasyvä ja saareton. Noin viidesosa järven pinta-alasta on yli metrin syvyinen. Syvimmät kohdat sijaitsevat itärannan tuntumassa. Säynäjäjärven ranta on alavaa, ja 160 metrin korkeuskäyrä kulkee vain paikka paikoin alle sadan metrin etäisyydellä järven rantaviivasta.
Säynäjäjärveen virtaa laskuoja kaakosta Neulikkolammelta (162,4 metriä mpy) ja etelästä Hoikkalammelta (165,1 metriä mpy). Säynäjäjärven pohjoiskolkasta alkaa Säynäjäjoki, joka virtaa pohjoiseen ja laskee Vuotosjokeen, joka puolestaan virtaa pohjoiseen kohti Kemijokea.
Säynäjäjärven vesitilavuus on 571 000 kuutiometriä eli 571 miljoonaa litraa.
Säynäjäjärvi (65.497.1.002) kuuluu Säynäjäjoen valuma-alueeseen (65.497), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Vuotosjoen valuma-alue (65.49) ja ensimmäinen jakovaihe Ylä-Kemijoen valuma-alue (65.4). Säynäjäjärvi on Säynäjäjoen valuma-alueen laajin vakavesi. Sitä seuraavat Hoikkalampi ja Iso Aapalampi. Valuma-alueeseen kuuluu kuusitoista vähintään hehtaarin laajuista järveä, joista useat ovat vailla virallista nimeä.
Pelkosenniemen Säynäjäjärvi on laajin Suomen kolmestatoista Säynäjäjärvestä. Se on Pelkosenniemen laajin vakavesi Pyhäjärven jälkeen ja ennen Tuormusjärveä.
YouVersion

YouVersion (tunnetaan myös nimellä Raamattusovellus ja Bible.com) on vuonna 2008 lanseerattu maksuton Raamattu-sovellus, jota voi käyttää mobiilisti, tabletissa tai tietokoneessa. Sovellusta käytetään maailmanlaajuisesti. Vuonna 2021 sovellus oli ladattu lähes 400 miljoonaan laitteeseen ja suurin osa käyttäjistä asui Yhdysvalloissa. Käyttäjien määrä on kasvanut voimakkaasti myös muualla maailmassa.
YouVersionia julkaisee Life.Church-seurakunta, joka on kertonut tavoittelevansa sovelluksen kautta uusia ihmisiä ja tuovansa raamatun sanoman arkipäiväisten kokemusten yhteyteen. Sovellus oli vuonna 2021 julkaistu yli 1700 kielelle ja sisältää yli 2500 raamatunkäännöstä. Sovellus on yksi App Storen ladatuimmista ja yksi sovelluskaupan ensimmäisistä raamattusovelluksista.
Maunu Siitonen

Maunu Keijo Siitonen (27. maaliskuuta 1911 Helsinki – 16. lokakuuta 1986) oli suomalainen arkkitehti.
Elämä ja ura.
Siitosen vanhemmat olivat arkkitehti Armas Siitonen ja Olga Wentz. Siitonen kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta 1928 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1936. Lisäoppia hän hankki tekemällä opintomatkoja ulkomaille. Arkkitehdin uransa Siitonen aloitti Kulutusosuuskuntien Keskusliiton rakennusosastolla toimistoarkkitehtina, ja 1937 hänet nimitettiin Keskusosuusliike Valion rakennusosaston osastonhoitajaksi. Siitonen osallistui talvi- ja jatkosotaan, ja 1961 hänen sotilasarvonsa oli kapteeni. Hän jatkoi sodan jälkeen työtään Valiolla, kunnes 1950 perusti oman yrityksen Arkkitehtitoimisto Maunu Siitonen. Omaa toimistoa hän hoiti vuoteen 1978 ja jäi eläkkeelle 1979.
Rakennusten ohella Siitonen suunnitteli sankarihautoja, rakennuskaavoja ja sisustuksia sekä osallistui asiantuntijana seurakuntien rakennustoimikuntien työhön. Vuosina 1955–1969 Siitonen opetti sivutoimenaan rakennusoppia Teknillisen korkeakoulun arkkitehtiosastolla. Temppeliaukion kirkon suunnittelukilpailussa 1960–1961 hän toimi palkintolautakunnan jäsenenä.
Maunu Siitosen suunnittelutöitä ovat muun muassa seuraavat kohteet:
Tuormusjärvi

Tuormusjärvi on metsäjärvi Pelkosenniemellä Lapin maakunnassa. Sen pinta-ala on 81 hehtaaria. Etäisyys Rovaniemeltä on 110 kilometriä koilliseen.
Maantiede.
Tuormusjärven pituus etelästä pohjoiseen on 1,7 kilometriä. Suurin leveys on noin 700 metriä. Järven kolmella niemellä ei ole karttanimeä. Tuormusjärveä ympäröi laakea suoalue, jonka sisällä sijaitsee vähäisiä suolampia. Niistä suurin on neljän hehtaarin laajuinen Kaakkurilampi.
Tuormusjärveen virtaa vettä pohjoisesta Ylilammilta (156,8 metriä mpy). Tuormusjärvestä virtaa laskuoja etelään Yliuopajan kautta Kitiseen.
Tuormusjärvi (65.812.1.003) kuuluu Kairalan alueeseen (65.812), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Kitisen alaosan alue (65.81) ja ensimmäinen jakovaihe Kitisen alue (65.8). Tuormusjärvi on laajin Kairalan alueen yhdeksästä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Seuraavaksi laajin on noin 20-hehtaarinen Yliuopaja.
Tuormusjärvi on Pelkosenniemen laajin vakavesi Pyhäjärven ja Säynäjäjärven jälkeen. Neljänneksi laajin on Huttujärvi.
The Bible

The Bible on Mark Burnettin ja Roma Downeyn tuottama yhdysvaltalainen draamasarja. Sarja julkaistiin vuonna 2013 ja sai Emmy-ehdokkuuden. Sarjassa on kymmenen jaksoa, joissa käydään läpi Raamatun keskeisiä kertomuksia sekä Vanhasta, että Uudesta testamentista aikajärjestyksessä. Sarja nousi suureen suosioon Yhdysvalloissa. Sarjan TV-ensi-ilta keräsi 13 miljoonaa amerikkalaiskatsojaa. Maailmanlaajuisesti sarja on kerännyt yli 100 miljoonaa katsojaa ja oli vuonna 2013 katsotuin tv-sarja mm. Yhdysvalloissa ja Kanadassa.
Billy Apple

Billy Apple ONZM (1. tammikuuta 1935 Auckland – 6. syyskuuta 2021) oli uusiseelantilainen kuvataiteilija. Hän vaikutti merkittävästi pop- ja käsitetaideliikkeisiin.
Applen alkuperäinen nimi oli Barrie Bates. Hän lähti Uudesta-Seelannista opiskelemaan graafista suunnittelua Lontoon Royal College of Artiin vuonna 1959. Hän valmistui vuonna 1962, otti käyttöön nimen Billy Apple ja muutti vuonna 1964 New Yorkiin. Ulkomailla ollessaan Apple sai töitään esiin lukuisiin vaihtoehto-, museo- ja galleriatiloihin. Huhtikuussa 1974 hän isännöi Lontoon Serpentine Galleryssa ensimmäisen kattavan oman näyttelynsä, jonka työt liittyivät hänen omaan kehitykseensä Barrie Batesista Billy Appleksi ja taiteensa syntyyn.
Yhdysvalloissa Apple muodosti yhteyden Andy Warholin ja Claes Oldenburgin kaltaisiin poptaiteen edustajiin. Tämä yhteys näkyi keskeisesti esimerkiksi Upper East Siden "The American Supermarket" -näyttelyssä, jossa Applelta oli esillä kirkkaasti maalattu pronssinen vesimelonityö. Apple piti omaa APPLE-nimistä työtilaansa Manhattanilla lokakuusta 1969 toukokuuhun 1973. 1980-luvulta alkaen hän tuotti tekstipohjaisia töitä, joilla kiinnitti huomiota taidejärjestelmään.
Apple palasi Uuteen-Seelantiin vuonna 1990. Hän käytti markkinoinnissa omaa hedelmänmuotoista logoaan ja rekisteröi vuonna 2008 Billy Apple -tavaramerkin, jonka alla loi brändituotteita, kuten omenalajikkeen, siiderin, teen ja kahvipapusekoituksen. Apple teki myöhäisellä urallaan useita taiteellis-tieteellisiä yhteistyöprojekteja, joiden tuloksena muun muassa hänen oma kuolematon solulinjansa asetettiin Aucklandin yliopiston biologisten tieteiden kouluun. Vuonna 2020 taidehistorioitsija, Adam Art Galleryn johtaja Christina Barton esitteli Applen elämäntyötä "Billy Apple®: Life/Work" -tapahtumassa. Uransa aikana Apple piti kaikkiaan yli 250 omaa näyttelyä, ja hänen töitään otettiin yli 250:een ryhmänäyttelyyn. Hänen töillään kerättiin myös yli miljoonan dollarin verran rahaa hyväntekeväisyyshankkeisiin ja instituutioihin eri puolilla Uutta-Seelantia. Apple rahoitti esimerkiksi "Art for AIDS" -projektillaan merkittävästi Uuden-Seelannin AIDS-järjestön toimintoja.
Apple oli Uuden-Seelannin ansioritarikunnan upseeri. Hän sai Uuden-Seelannin taidejärjestön Icon-arvonimen vuonna 2018.
Apple kuoli 85-vuotiaana lyhyen sairauden jälkeen aamuyöllä 6. syyskuuta 2021. Hän oli hiljattain mennyt naimisiin kumppaninsa Mary Morrisonin kanssa. Hänen viimeinen näyttelynsä "Billy Apple® – A Brand Looking For A Product" oli vielä käynnissä Napierissa hänen kuollessaan. Ministeri Carmel Sepuloni kuvasi Uuden-Seelannin meneen taiteiden jättiläisen, jonka menetys tunnettaisiin eri puolilla maailmaa. Applen töitä on suurissa yksityisissä ja julkisissa kokoelmissa, kuten Solomon R. Guggenheim -museossa, Tatessa, Chryslerin taidemuseossa, Skotlannin nykytaiteen kansallisgalleriassa ja Uuden-Seelannin Te Papa Tongarewa -museossa.
Huttujärvi

Huttujärvi on saareton metsäjärvi Pelkosenniemellä Lapin maakunnassa. Se sijaitsee Pelkosenniemen länsiosassa Pyhätunturin luoteispuolella. Etäisyys Rovaniemeltä on 82 kilometriä koilliseen. Huttujärven pinta-ala on 56 hehtaaria.
Maantiede.
Huttujärven pituus kaakosta luoteeseen on 1,4 kilometriä, järvi levenee jonkin verran luodetta kohden. Huttujärvi on matala, altaan pohjoisosassa on noin 0,6 hehtaarin laajuinen alue, jonka syvyys on kuusi metriä. Järvi rajautuu idässä Pyhä-Luoston kansallispuistoon. Järven koillispuolisen Huttutunturin laki on noin 420 metriä merenpinnan yläpuolella.
Huttujärven eteläkolkasta lähtee Huttuoja etelään. Huttuoja laskee Siurunjokeen.
Huttujärven vesitilavuus on 1 224 000 kuutiometriä eli noin 1,2 kuutiohehtometriä.
Huttujärvi (65.356.1.006) kuuluu Siurunjoen valuma-alueeseen (65.356), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kemijoen vesistössä (65). Toinen jakovaihe on Javarusjoen valuma-alue (65.35) ja ensimmäinen jakovaihe Kemijärven–Pelkosenniemen alue (65.3). Huttujärvi on laajin Siurunjoen valuma-alueen kuudesta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä.
Huttujärvi on Pelkosenniemen neljänneksi laajin vakavesi. Sitä laajempia ovat Pyhäjärvi, Säynäjäjärvi ja Tuormusjärvi.
Suomijärvi (Mikkeli)

Suomijärvi on järvi Mikkelissä Etelä-Savossa. Sen pinta-ala on 7,7 neliökilometriä ja vesitilavuus 76 kuutiohehtometriä. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 38 kilometriä eteläkaakkoon.
Maantiede.
Suomijärvi on kaakkois–luoteissuuntainen. Etäisyys järven läntisimmästä osasta itäisimpään osaan on 7,5 kilometriä kuten myös etäisyys eteläisimmästä osasta pohjoisimpaan. Järvi koostuu suurelta osin kahdesta eteläisestä lahdesta ja niiden pohjoispuolisesta selkävedestä. Järven länsiosan Suuri-Pauni, Purnu ja Pieni-Pauni ovat selkeästi erillään pääaltaasta. Noin puolen neliökilometrin laajuinen Suurisaari määrittää järven pohjoisosan ilmeen. Saaren luoteispuolella on noin puolentoista kilometrin mittainen kapea Haukilahti. Suomijärven syvin kohta, 32 metriä, sijaitsee altaan keskivaiheilla Heikinniemen itäpuolella. Vähintään 20 metriä syviä alueita on useita, ja niiden yhteispinta-ala on noin kymmenesosa järven pinta-alasta.
Suomijärvessä sijaitsee 29 saarta, joista 2 on alle aarin laajuisia ja 5 on yli hehtaarin laajuisia. Suurisaaren eteläpuolella sijaitsee Palosaari, Haikaa ja Heinäsaari. Järven keskivaiheilla sijaitsee kymmenisen hehtaaria laaja Iso Haapasaari.
Suomijärven rannat ovat peltotilkkujen täplittämää metsämaata. Maasto järven tuntumassa kohoaa paikoin yli 100 metriä merenpinnan yläpuolelle. Haukilahdenvuori Haukilahden länsirannalla kohoaa lähes 140 metriä merenpinnan yläpuolelle eli noin 60 metriä järven pintaa korkeammalle. Suurisaaren itäosassa on 105 metriä korkea kohta, Palosaaren korkein kohta on noin 100 metriä merenpinnan yläpuolella. Iso Haapasaari on alavaa ja sitä ympäröi matala vesialue.
Suomijärvi sijaitsee Mikkelin eteläisen kaupunginosan Suomenniemen alueella. Suomenniemi oli aiemmin itsenäinen kunta, sen keskusta sijaitsee Suomijärven lounaispuolella.
Suomijärven korkeustaso on hieman Saimaata ylempi. Suomijärveen laskee usea ympäristön metsäjärvi ja -lampi, kuten Turvelammit (92,6 metriä mpy) ja Turvejärvi (77,6 metriä mpy) koillisesta. Syvähkö Saunalampi (92,9 metriä mpy) pohjoisessa laskee Mustalammen ja Ala-Mustalammen kautta Suomijärven pohjoisrannalle. Luoteessa Iso-Paavali (86,7 metriä mpy) laskee Haukilammen kautta Haukilahden pohjoiskolkkaan.
Suomijärven luusua sijaitsee Pieni-Paunin lounaiskulmassa, josta virtaa noin 200-metrinen laskuoja Kuolimoon (77,0 metriä mpy).
Suomijärven vesitilavuus on 75 994 000 kuutiometriä.
Suomijärvi (04.141.1.045) kuuluu Kuolimon lähialueeseen (04.141), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Vuoksen päävesistössä (04). Toinen jakovaihe on Kuolimon valuma-alue (04.14) ja ensimmäinen Suur-Saimaan alue (04.1). Suomijärvi on toiseksi laajin Kuolimon lähialueen 124:stä vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä edeltää Kuolimo ja seuraa Haukkajärvi.
Suomessa on toinenkin Suomijärvi. Se sijaitsee Karviassa.
Bergman-kansio

Bergman-kansio on Jörn Donnerin ohjaama, käsikirjoittama ja tuottama suomalais-ruotsalaisena yhteistuotantona tehty dokumenttielokuva vuodelta 1978. 
Elokuva on henkilödokumentti ruotsalaisesta elokuvaohjaajasta Ingmar Bergmanista ja se on jatkoa Donnerin vuoden 1975 dokumentille Ingmar Bergmanin maailma.. Elokuva sisältää katkelmia Bergmanin elokuvista, jotka on tehty vuosien 1953-1975 välisenä aikana sekä katkelmia Bergmanin elokuvien kuvauksista. 
Donner teki myöhemmin urallaan vielä kaksi muuta Bergmanista kertovaa dokumenttielokuvaa: Ingmar Bergman - elämää ja työtä (1998) sekä Ingmar Bergmanin muisto (2018).
Peliosuuskunta Expa

Peliosuuskunta Expa on pelialaan erikoistunut osuuskunta, joka on perustanut kaikille avoimen yhteisön, jotka ovat kiinnostuneita peliteollisuudesta, peliliiketoiminnasta ja pelikehityksestä. Expan tavoitteena on edistää peliteollisuutta. Se tarjoaa verkoston aktiiviselle pelinkehittäjäkeskukselle, yhdistäen yksittäiset pelikehittäjät ja peliyritykset sekä pelialan työntekijät, osaajat, opiskelijat, tutkijat, yrittäjät ja muut pelialan toimijat. 
Peliosuuskunta Expa on yksi suomen suurimpia ja aktiivisimpia pelialaan erikoistuneita osuuskuntia. Peliosuuskunta Expan luoman yhteisön vuosia kestänyt työ pelialan eteen Keski-Suomessa on ollut merkittävässä roolissa niin tapahtumien, uusien koulutusmahdollisuuksien, tutkimusten ja pelialan yritysten, sekä työpaikkojen luonnissa. 
Vuonna 2021 osuuskunnan jäseniä oli 120 henkeä.
Peliosuuskunta Expa on IGDA Finlandin virallinen paikallinen hub, kansainvälisen pelikehittäjien yhteisö. IGDA tarjoaa laajan kansallisen ja kansainvälisen peliteollisuuden verkoston ja näitä hubeja on 13 koko Suomessa 2021. 
Pelialaan liittyviä tapahtumia.
Peliosuuskunta Expa järjestää vuosittain merkittävän pelialan tapahtuman Jyväskylässä, Keski-Suomessa.
Expa järjestää myös kuukausittaisia ja kaikille avoimia IGDA Jyväskylä Hub Monthly Meetup -tapahtumia.
Peliosuuskunta Expa toimii Digi &amp; Game Centerin yhteistyötilan operaattorina. 
Digi &amp; Game Center on Peliosuuskunta Expan, Jyväskylän ammattikorkeakoulun, ja Jykia Oy:n perustama. Digi &amp; Game Center idea ja visio on useamman hankkeen tulos, jonka toteuttajana on toiminut Peliosuuskunta Expa. Peliosuuskunta Expa on toiminut Digi &amp; Game Centerin operaattorina ja pyörittänyt täysin toimintaa alusta lähtien.
Keski-Suomen kauppakamarin Digitalisaatio ja uusi liiketoiminta -valiokunta valitsi Digi &amp; Game Centerin vuoden 2020 digitalisaatioteoksi. Valiokunnan tavoitteena on lisätä Keski-Suomen osaamista ja vetovoimaisuutta ICT-alan toimintaympäristönä koulutuksessa, tutkimuksessa ja yritystoiminnassa niin paikallisesti kuin kansainvälisestikin.
Historia.
Puheenjohtajat:
Koreansalmen taistelu

Koreansalmen taistelu oli Venäjän–Japanin sodassa 14. elokuuta 1904 käyty meritaistelu kolmen venäläisen ja neljän japanilaisen risteilijän välillä. Yhteenotto päättyi venäläisen risteilijä "Rurikin" uppoamiseen ja kahden muun pakoon takaisin lähtöpaikkaansa Vladivostokissa.
Tausta.
Koreansalmen taistelu seurasi Keltaisenmeren taistelua, joka oli käyty hieman aikaisemmin Venäjän ja Japanin laivastojen välillä. Tuolloin Port Arthurin venäläisessä laivastotukikohdassa kontra-amiraali Vilgelm Vitgeft oli päättänyt purjehtia ulos Port Arthurista ja kohtasi japanilaiset myöhemmin merellä. Tieto Vitgeftin lähdöstä Port Arthurista saapui jonkin aikaa lähdön jäkeen toiseen venäläiseen laivastotukikohtaan Vladivostokissa. Vladivostok kontra-amiraali Karl Iessen komensi risteilijälaivuetta. Saatuaan uutisen Vitgeftin lähdöstä hän päätti yrittää tukea häntä purjehtimalla itse kohti etelää kolmen risteilijän kanssa. Risteilijät "Rurik", "Rossia" ja "Gromoboi" lähtivät Vladivostokista 13. elokuuta tietämättä, että Vitgeft oli tällä välin jo saanut surmansa Keltaisenmeren taistelussa.
Japanin 2. laivastoa komensi vara-amiraali Kamimura Hikonojō. Kamimura oli jo kuukausien ajan turhaan yrittänyt estää pientä venäläistä laivasto-osastoa upottamasta japanilaisia kuljetusaluksia. Kamimura oli saanut laajaa julkista kritiikkiä epäonnistumisistaan. 13. lokakuuta hän oli johtamassa uutta yritystä löytää huoltoyhteyksiä ahdistelevia venäläisiä neljän risteilijän "Izumon", "Azuman", "Tokiwan" ja "Iwaten" kanssa.
Taistelu.
Päinvastaisiin suuntiin purjehtineet venäläiset ja japanilaiset purjehtivat yöllä toisiaan huomaamatta toistensa ohi. Aamulla 14. elokuuta venäläiset olivat Korean niemimaan rannikolla Busanin kaupungin kohdalla ja he olivat kääntymässä kohti länttä. Pian kaksi laivasto-osastoa havaitsivat kuitenkin viimein toisensa. Tuli avattiin aamulla kello 05.20 yli 8 000 metrin päästä. Japanilaiset keskittivät kahden risteilijänsä tulen venäläisosaston hännillä kulkenutta risteilijä "Rurikia" vastaan. "Rurik" otti nopeasti osumia ja menetti suuren osan upseereistaan. Se jatkoi kuitenkin taistelua usean tunnin ajan. Lopulta osuma "Rurikin" ohjaamoon sai laivan kulkemaan ympyrää ja myöhemmin alus upposi.
Iessen päätti jättää "Rurikin" oman onnensa nojaan ja komensi kaksi muuta risteilijäänsä palaamaan Vladivostokiin kello 08.30. Japanilaiset seurasivat venäläisiä jonkin aikaa molempien osapuolien tulittaessa toisiaan. Lopulta japanilaiset kuitenkin luopuivat niiden takaa-ajosta kello 11.15 ja kaksi venäläisalusta palasivat tukikohtaansa.
Seuraukset.
Japanilaisia komentanutta vara-amiraali Kamimuraa kritisoitiin venäläisten ajojahdin lopettamisesta. Kamimuran risteilijät olivat kärsineet vahinkoja taistelun aikana. Venäläiset risteilijät Vladivostokista eivät joka tapauksessa enää yrittäneet tunkeutua merelle. Japanilaisten huoltoreitit meren kautta olivat turvatut seuraavan yhdeksän kuukauden ajan, kunnes Venäjän Itämeren laivasto saapui viimein alueelle.
Digi &amp; Game Center

Digi &amp; Game Center, lyhyesti DGC, (perustettu 01.01.2020) on digi- ja pelialan yhteiskehittämisen ekosysteemi. Se sijaitsee Jyväskylässä. Se sisältää laajan joukon yrityksiä, oppilaitoksia, startup-yrityksiä, yrittäjiä, opiskelijoita sekä digitaalisia liiketoimia tai palvelu- ja peliteollisuuden projekteja. Ekosysteemi rakentuu useista verkostoon osallistuvista toimijoista, jotka vaikuttavat alaan. DGC on yhtenäinen tuotemerkki digi- ja peliteollisuudelle Keski-Suomessa. Digi &amp; Game Center aloitettiin Peliosuuskunta Expan luomasta visiosta. Virallisesti avattu 1.1.2020. Peliosuuskunta Expa on DGC: n operaattori. Yhteisön työtila on kooltaan noin tuhat neliötä ja se sisältää Esport-tilan Gamepit by JAMK, Viherseinästudion, Coworking-työskentelytiloja ja neuvotteluhuoneita.
Digi &amp; Game Center käynnistettiin osana Sustainable Digi &amp; Game Ecosystem -hanketta. Hankkeen rahoittivat Keski-Suomen liitto Euroopan aluekehitysrahastosta, BusinessJyväskylä ja Fingersoft.
Kirjeitä Ruotsista

Kirjeitä Ruotsista on Jörn Donnerin ohjaama, käsikirjoittama, tuottama ja leikkaama suomalais-ruotsalaisena yhteistuotantona tehty dokumenttielokuva vuodelta 1988. 
Elokuva on yhteiskunnallinen dokumentti Ruotsista. Se on tehty lapselle suunnetun kirjeen muotoon ja se on jatkoa Donnerin kirjalle Matka vieraaseen maahan (1973). Elokuva kuvattiin vuosien 1985-1986 välisenä aikana, jolloin Ruotsissa tapahtui koko yhteiskuntaa vavisuttanut Olof Palmen murha. Elokuvassa Donner kiertää ympäri Ruotsia ja haastattelee ihmisiä muun muassa Malmössä, Hagforsissa ja Södertäljessä.
Profeetta (täsmennyssivu)

Profeetta tai profeetat voi tarkoittaa esimerkiksi seuraavia asioita:
Laven

Laven tai Lavén voi tarkoittaa seuraavia:
Donner – Privat

Donner – Privat on John Websterin ohjaama suomalainen dokumenttielokuva vuodelta 2021. 
Elokuva on haastattelu- ja henkilödokumentti kirjailijana, elokuvaohjaajana ja poliitikkona tunnetusta suomalaisesta kulttuurivaikuttajasta Jörn Donnerista. Webster kertoo halunneensa tuoda elokuvaa varten esille Donnerin yksityisen puolen, joka ei ole ollut julkisuudessa. 
Elokuvassa haastatellaan monia Donnerille läheisiä ihmisiä, kuten Harriet Anderssonia, hänen entistä vaimoaan Bitte Westerlundia sekä hänen lapsiaan. Elokuvan teema sai lopullisen muotonsa Websterin saadessa tietoonsa Donnerin yksityisen valokuvakokoelman olemassaolon, joka sisältää kuvia Donnerin elämän varrelta ja josta edes Donnerin perhe tai ystävät eivät olleet tietoisia. Donner oli elokuvan haastatteluja tehtäessä parantumattomasti sairas ja hän kuoli kuusi viikkoa elokuvan kuvausten jälkeen.