Sisäsoutu

Sisäsoutu, joka tunnetaan myös ergometrisoutuna, on harjoittelumuoto ja kilpaurheilulaji, jossa käytetään soutulaitetta jäljittelemään vesillä tapahtuvaa soudun liikettä. Sisäsoutu on yksi neljästä Suomen melonta- ja soutuliiton alaisista kilpasoutulajeista ja yksi kolmesta Kansainvälisen soutuliiton (World Rowing) virallisista arvokisalajeista. Sisäsoutu on saavuttanut suosiota erityisesti soutajien keskuudessa talvikuukausina tai sellaisina aikoina, jolloin vesillä soudun mahdollisuus on rajoitettu esimerkiksi kylmän sään tai jään vuoksi. Saavutettavuutensa ansiosta se lienee myös selvästi maailman harrastetuin soutulaji muun muassa kuntosaliharjoittelijoiden keskuudessa.
Soutulaitteet ja tekniikka.
Sisäsoudussa käytetään erityisiä soutulaitteita, jotka simuloivat vesillä soudun liikettä. Tyypillisesti soutulaitteessa on liukuva penkki, kädensija ja vastusmekanismi. Soutaja istuu penkillä ja vetää kädensijaa kohti itseään, matkien samalla soutuliikettä. Vastusmekanismi voi olla ilmapohjainen, vesipohjainen tai magneettinen, ja se määrittää vastuksen, jonka soutaja tuntee vedossa.
Soutulaitteet voivat seurata ja näyttää soutajan suorituskyvyn mittareita, kuten etenemisnopeutta, voimantuottoa, sykettä ja kuljettua matkaa. Tämä tarjoaa tarkkaa tietoa harjoituksen intensiteetistä ja mahdollistaa suorituskyvyn seurannan ajan myötä. Tarkan mittaamisen ja vakioitavien olosuhteiden ansiosta sisäsoutu on myös kilpasoutajien käytetyin testilaite ja fyysisen suorituskyvyn mittari.
Arvokilpailuissa käytetty virallinen sisäsoutulaite on Concept2, joka löytyy myös useimmilta kuntosaleilta.
Kilpaurheiluna.
Vaikka sisäsoutu alkoi pääasiassa harjoittelumuotona, siitä on tullut myös kilpaurheilulaji. Maailmanlaajuisesti järjestetään sisäsoutukilpailuja eri matkoilla ja ikäryhmissä. Yksi tunnetuimmista kilpailuista on lajin maailmanmestaruuskilpailut, (WRICH), joka kokoaa sisäsoutijat yhteen kilpailemaan eri matkoilla ja luokissa. Lajissa käydään vuosittain myös viralliset EM-kilpailut.
Perinteinen kilpailumatka sisäsoudussa on 2000 m, joka on peräisin ratasoudusta (olympialuokkien soutu), missä siinäkin kilpailaan arvokisoissa 2000 metrin matkalla. Nykyään sisäsoutukilpailut voivat vaihdella lyhyistä sprinttimatkoista, kuten 500 metristä, pitkäkestoisiin matkoihin, kuten maratoniin.
Hyödyt ja haasteet.
Sisäsoutu tarjoaa useita etuja, kuten mahdollisuuden harjoitella missä tahansa säässä, tarkka seuranta suorituskyvystä sekä monipuoliset harjoitusmahdollisuudet eri matkoilla ja intensiteeteillä. Lisäksi sisäsoutu mahdollistaa soututekniikan hienosäädön ilman ulkoisten tekijöiden vaikutusta.
Kuitenkin sisäsoutu voi olla myös fyysisesti ja henkisesti vaativa laji. Pitkäkestoiset harjoitukset soutulaitteella voivat olla haastavia sekä fyysisesti että psyykkisesti, ja kilpailutilanteissa on tavoiteltava korkeaa intensiteettiä.
Sisäsoutu Suomessa.
Menestyneitä suomalaisia sisäsoutajia.
Suomen menestynein sisäsoutaja on Takon Soutajien Joel Naukkarinen, joka on voittanut lajissa useita arvokisamitaleita eri matkoilla ja rikkonut useita Suomen ja maailmanennätyksiä. Tunnettu suomalainen sisäsoutaja on myös Takon Soutajia edustava Klaus Geiger, jonka hallussa on yhä useita Suomen ennätyksiä. Geiger voitti urallaan Bostonissa lajin silloisissa epävirallisissa MM-kilpailussa maailmanmestaruuden vuonna 1997 silloisella Suomen ennätysajalla 5:46,6 ja Suomen mestaruuden historialliset 19 kertaa peräkkäin vuosina 1994-2012.
Suomen ennätykset.
Virallista kirjaa sisäsoudun Suomen ennätyksistä pitää yllä Suomen melonta- ja soutuliitto.