Hochelaga

Hochelaga oli ranskalaisen tutkimusmatkailijan Jacques Cartierin vuonna 1535 kuvailema intiaanikylä Québecissä Kanadassa. Kylä sijaitsi Cartierin mukaan Montréalinsaarella nykyisen Montréalin kaupungin alueella, ja hän vietti pari tuntia sen asukkaiden vieraana. Kylää ei ole löydetty arkeologisissa tutkimuksissa, ja on epäselvää, missä määrin Cartierin kuvaus pitää paikkansa. Hochelaga jäi kuitenkin elämään esimerkiksi paikallisissa paikannimissä.
Kylä.
Nimi Hochelaga on irokeesikielinen, ja sen tarkemmasta taustasta on esitetty useampia vaihtoehtoja. Se on saatettu johtaa sanasta "osekare", joka tarkoittaa "majavan polkua". Toinen vaihtoehto on sana "osheaga", joka tarkoittaa "suurta koskea".
Jacques Cartier oli ranskalainen tutkimusmatkailija, joka matkusti Québeciin kahteen otteeseen. Toisella tutkimusmatkallaan 3. lokakuuta 1535 hän nousi miehineen maihin Montréalinsaarella lähellä nykyistä Montréalin satamaa. Cartier kuvailee saarella sijainnutta Hochelagaa mainiten sen sijainneen noin puolentoista leguan (n. 8 km) päässä maihinnousupaikasta sisämaahan. Sitä ympäröivät maissiviljelmät. Itse kylä oli hänen mukaansa pyöreä, ja se käsitti noin 50 rakennusta. Rakennukset olivat noin 15 metriä pitkiä ja 3,5–4,5 metriä leveitä. Ne olivat puisia ja päällystetty yhteen punotulla kaarnalla. Kylää ympäröi paaluista rakennettu muuri, joka oli noin 15 metriä korkea. Cartier vietti kylässä vieraana muutaman tunnin, suurimman osan ajasta kylän keskellä sijainneessa jonkinlaisessa tärkeässä rakennuksessa. Hän kuvaili lyhyesti talojen sisätiloja, mainiten niiden koostuneen useista huoneista. Rakennuksissa oli eräänlainen olohuone ja siellä tulipaikka. Rakennusten yläkerroksissa säilytettiin ruokaa ja savustettua kalaa erillisissä laatikoissa lattialla.
Cartier sisällytti tarinan kylästä toisen tutkimusmatkansa kertomukseen, joka painettiin ja annettiin Ranskan kuningas Frans I:lle vuonna 1545 nimellä "Brief recit &amp; succincte narration, de la navigation faicte es yles de Canada, Hochelage &amp; Saguenay &amp; autres, auec particulieres meurs, langaige, &amp; cerimonies des habitans d'icelles: fort delectable à veoir". Giacomo Gastaldi laati muutamaa vuotta myöhemmin yksityiskohtaisen kylän pohjapiirroksen, joka julkaistiin venetsialaisen Battista Ramusion teoksessa "Delle Navigationi et viaggi". Samuel de Champlain vieraili alueella jonkin aikaa Cartierin tutkimusmatkan jälkeen, vuonna 1603. Hochelaga ja sen asukkaat olivat tuolloin kadonneet. Varsinaista syytä tälle ei tiedetä, mutta mahdollista on, että he olivat esimerkiksi joutuneet jonkin vihamielisen intiaaniryhmän hyökkäyksen kohteeksi tai kuolleet eurooppalaisten mukanaan tuomiin kulkutauteihin.
Muiden seudulta tunnettujen arkeologisten kohteiden perusteella on mahdollista, että Hochelaga oli Saint Lawrencen irokeesien kylä. Saint Lawrencen irokeesit olivat intiaaneja, jotka harjoittivat maanviljelyä ja joita asui alueella 1200- ja 1600-lukujen välisenä aikana.
Kertomuksen paikkaansapitävyys.
Hochelagan olemassaolosta Cartierin vierailun jälkeen ei ole löydetty fyysisiä todisteita. Cartierin kertomuksessa on myös ristiriitoja nykyisen arkeologisen tietämyksen kanssa. Muita tuon ajan intiaanikylien jäänteitä on tutkittu, mutta niiden yksityiskohdat eivät ole yhdenmukaisia Cartierin kuvauksen kanssa. Alueen intiaanikylissä tavallisia olivat esimerkiksi pitkät käytävät, joissa oli useita tulipaikkoja Cartierin kuvaileman olohuoneen ja tulipaikan sijaan. Ramusion teoksessa oleva kylän pohjapiirros ei sekään täysin vastaa nykyisten arkeologien käsitystä intiaanikylistä. Niissä ei ollut esimerkiksi kuvailtua keskusaukiota. Pohjapiirros ei kuitenkaan kokonaan perustunut Cartierin kuvaukseen, vaan siihen lienee liitetty tekijän näkemyksiä eurooppalaisista kaupungeista. Cartier teki kolmannen tutkimusretken alueelle vuosina 1541–1542 ja julkaisi osittain säilyneen kolmannen matkakertomuksen. Tässä kertomuksessa Cartier ei mainitse Hochelagaa lainkaan. Sen sijaan hän mainitsee samalla alueella sijaitsevan kylän nimeltä Tutonaguy. Koska matkakertomus ei ole säilynyt kokonaan, siitä on hankala vetää lopullisia johtopäätöksiä. Cartierin kertomuksen ongelmissa on syytä muistaa myös, että hänen päätarkoituksenaan ei ollut kerätä kansatieteellistä aineistoa, vaan kuvailla aluetta mahdollisen siirtomaakäytön pohjaksi.
Nykyaika.
Vaikka Hochelagan tarkkaa sijaintia ei tunneta, siitä tehtiin Kanadassa kansallinen historiallinen kohde vuonna 1920. Paikkaa merkitsemään pystytettiin laatta McGill Universityn edustalle. Hochelaga on jäänyt elämään myös paikallisissa paikannimissä. Hochelaga-saarina tunnetaan joukko saaria Saint Lawrence- ja Ottawajokien yhtymäkohdan alueella. Hochelaga-Maisonneuve on nykyinen Montrealin kaupunginosa, sekä samanniminen provinssin vaalipiiri. "Hochelaga" on myös liittovaltion vaalipiiri.