Litgrid

Litgrid on Liettuan kansalliset sähkönsiirron suurjänniteverkot omistava ja niitä operoiva kantaverkkoyhtiö. Yhtiö on ollut vuodesta 2010 Vilnan pörssissä listattu julkinen yritys, jonka pääomistaja (97,5 %) on Liettuan valtio energiaministeriön ohjaaman EPSO-G -holdingyhtiön välityksellä. Yhtiön kotipaikka on Vilna. Yrityksen palveluksessa on noin 260 ihmistä (toisen lähteen mukaan 360).
Liettuan sähköntuotanto on muuttunut ratkaisevasti Ignalinan ydinvoimalaitoksen sulkemisen (2009) seurauksena. Maasta tuli suuri sähköntuoja vaikka aiemmin se oli sähkön nettoviejä. Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan (2022–) seurauksena Liettua pysäytti sähköntuonnin Venäjältä toukokuussa 2022 osana Nord Poolin samansuuntausta linjausta ja kielsi kesäkuussa 2022 myös venäläisen maakaasun tuonnin. Liettuan hallitus pyrkii erityisesti uusiutuvan energian tuotantoa lisäämällä nostamaan kotimaisen energiatuotannon 80 prosenttiin kulutuksesta jo 2025 tienoilla. Samanaikaisesti fossiilisia polttoaineita käyttäviä lämpövoimaloita on tarkoitus poistaa käytöstä. Tuulivoimalaitoksia niin maalle kuin merellekin ja aurikovoimalaitoksia pyritään rakentamaan hyvin merkittävästi (yhteensä yli 6 000 MW asennettua tehoa) vuoteen 2031 mennessä. Voimakas energiasektorin muutos aiheuttaa kehitystarpeita myös Liettuan kantaverkkoon. Liettuan luoteisosan Darbėnaista on tarkoitus rakentaa uusi 330 kV:n siirtoverkkoyhteys itään Musaan ja toinen 330 kV:n siirtolinja rakennetaan tai kunnostetaan Darbėnaista Itämeren rannikon lähellä maan eteläosiin. Sähköverkkoa täydennetään myös tarvittavilla sähköasemilla ja muilla investoinneilla. Investointeja kantaverkkoon arvioidaan tarvittavan noin 2,0 miljardin euron luokkaa vuosina 2022–2031. 
Litgrid on osakas pohjoiseurooppalaisessa Nord Pool -sähköpörssissä. Litgrid on myös Euroopan kantaverkkoyhtiöiden yhteistyöjärjestö ENTSO-E:n jäsenyritys. Litgridin kansainvälisistä siirtoyhteyksistä keskeisiä ovat LitPol-siirtoyhteys Puolan kantaverkkoon (PSE) ja NordBalt-merikaapeliyhteys Ruotsin kantaverkkoon (Svenska kraftnät). LitPol-siirtoyhteyttä (400 kV) on suunniteltu kehitettävän muun muassa taajuussynkronoinnin mahdollistamiseksi. 
Merkittävänä uudishankkeena on vuoteen 2025 (tai 2028) mennessä tarkoitus rakentaa uusi 330 kilometrin pituinen Harmony Link -merikaapeliyhteys (700 MW). Litgridin ja PSE:n yhteishanke on pääosin EU-rahoitteinen (EU-osuus 493 milj. euroa) ja se pyrkii lisäämään Baltian sähköturvallisuutta, varmistamaan alueen kantaverkon taajuussynkonontia, parantaa osaltaan rakennettavien uusiutuvan energian tuotantolaitosten sähkönsiirtomahdollisuuksia ja muuta sähkökauppaa Puolaan. 
Baltian maiden kantaverkkojen (Litgrid, AST ja Elering) synkronointi Keski-Euroopan kantaverkkoalueen kanssa on suunniteltu toteutettavan Puolan kantaverkkoyhtiö PSE:n välityksellä. Venäjän hyökkäys Ukrainaan 2022 osoitti, että Baltian maiden siirtyminen vielä vuonna 2022 käytetystä Venäjän taajuus- eli synkronialueesta Keski-Euroopan taajuussynkronointiin voidaan joutua toteuttamaa aiemmin suunniteltua vuotta 2026 nopeammin. Irtautumisen Venäjän sähköverkosta on suunniteltu tapahtuvan 8. helmikuuta 2025 kello 07 paikallista aikaa. Samalla ainakin Latvia katkaisee fyysisen sähkölinjansa Venäjälle juhlallisesti. Muutoksen vuoksi Kaliningradin alueen sähköverkon synkronointiyhteys muuhun Venäjään katkeaa. Tämän jälkeen Baltian maiden sähköverkkoja ylläpidetään vuorokausi ilman ulkoista taajuussynkronointia. Jos verkot pysyvät vakaina, ne liitetään 9. helmikuuta Keski-Euroopan kantaverkkoalueen taajuussynkronoinnin piirin. Viime kuukausien meranalaisten kaapeleiden vauriot ovat nostaneet selvemmin esille Venäjän mahdollisuuksia häritä etenkin Baltian maiden energiaverkkojen kytkentää muun läntisen Euroopan sähköverkkoihin. Liettuan energiaministeri piti mahdollisena, että kaapelivaurioilla on yritetty kyseenalaistaa Baltian maiden siirtyminen mannereurooppalaisen sähköverkon yhteyteen.
Helmikuussa 2025 Liettua, Latvia ja Viro katkaisivat yhteyden Venäjän sähköverkkoon.