Laajavuoren hyppyrimäet

Laajavuoren hyppyrimäet on kuuden muovitetun hyppyrimäen muodostama mäkihyppystadion Jyväskylän Laajavuorella.
Suurin hyppyrimäki on Matti Nykäsen mäki (aikaisemmalta nimeltään Laajavuoren hyppyrimäki), joka on vuonna 1965 rakennettu suurmäki. Se on nimetty mäkihyppääjä Matti Nykäsen mukaan. Suurmäen torni on Harjun vesitornin ohella Jyväskylän maamerkkejä. Siellä on kilpailtu lukuisia SM- ja kansainvälisen tason mäkihyppykilpailuja. Viimeisimmät miesten normaalimäen SM-kilpailut järjestettiin Laajavuoressa vuosina 2008, 2013 ja 2019. Myös naisten SM-kilpailut järjestettiin pienemmästä Matti Pullin mäestä vuonna 2013.
Mäkiurheilun suuri suosio ja valtakunnallisten mäkikeskusten kehittäminen johti aikanaan suurmäen rakentamiseen. Laajavuori on yksi Suomen kuudesta mäkikeskuksesta.
Historia.
1930-luvulta lähtien Jyväskylässä hypättiin mäkeä Taulumäen 50-metrisestä hyppyrimäestä. Laajavuoren talviurheilukeskuksen rakentaminen aloitettiin 1960-luvun alussa. Laajavuoren 90 metrin suurmäki valmistui 1965. Rakentamisessa oli ollut kuitenkin ongelmia. Alastulorinne oli rakennettu liian hienosta maa-aineksesta, joka ei kelvannut tie- ja vesirakennushallitukselle tien rakentamiseen. Hieno maa-aines aiheutti alastulorinteen liejuuntumisen ja aines valui sulamisvesien mukana mäkimonttuun ja Vuorilampeen. Hyppyrimäki oli myös melko hurja ja kokematon hyppääjä kuoli siinä heti vuonna 1966.
Pujottelurinteen hiihtohissi mahdollisti useiden hyppyjen hyppäämisen samana päivänä, kun monissa muissa hyppyrimäissä ylös hyppytorniin piti kävellä. Uuden hyppyrimäen rakentamisen jälkeen Taulumäki toimi enää harjoittelupaikkana, mutta se purettiin jo seuraavana vuonna. Purkamisen takia kunnon harjoitusmäkeä ei enää ollut ja se vähensi myös uuden suurmäen käyttöastetta, koska vain rohkeimmat uskalsivat harjoitella suoraan suurmäessä. Laajavuoressa ollut hyppyominaisuuksiltaan huono K30-mäki ei pystynyt korvaamaan Taulumäkeä. Tilalle tuli Aittovuoreen rakennettu hyppyrimäki, mutta sekin osoittautui kehnoksi. Lopulta harjoittelumahdollisuuksia parantanut keskisuuri K60-mäki tuli kaupunginvaltuuston päätöksellä Laajavuoreen vuonna 1974.
Vuonna 1980 Laajavuoreen rakennettiin uusi 30 metrin pienmäki ja vuonna 1984 suurmäen kahvioon tehtiin laajennus. Vuonna 1988 Laajavuoren hyppyrimäen nimi muutettiin, kun jyväskyläläinen mäkihyppääjä Matti Nykänen oli juuri menestynyt Calgaryn olympialaisissa, minkä kunniaksi suurmäki sai silloin nimen Matti Nykäsen mäki. Mäki korjattiin 1990-luvun alussa. Aiemmin ainoastaan talvikäytössä ollut mäki sai muovituksen vuonna 1993, minkä jälkeen siinä saattoi hypätä myös kesäisin. Alkutaivalten jälkeen mäet ovat muuttuneet ja uusia on rakennettiin siten, että 2000-luvun taitteessa käytössä oli viisi hyppyriä, joista neljä olivat K100, K64, K35, K20. Näistä liikuntapalvelukeskuksen hoidossa ovat kaksi suurinta mäkeä, kun taas kolme oli harrastajien rakentamia.
Hyppyrit alkoivat kuitenkin mennä huonoon kuntoon. Aiemmin suosittu suurmäki kahvioineen rapistui ja suljettiin. Aiemmin hyppyrimäen näköalatasanteelle jonotettiin katsomaan Laajavuoren hienoja maisemia, mikä ei enää ollut mahdollista. Hyppyrimäen rapistumisen takia sen kesäkäyttö kiellettiin turvallisuussyistä ja kesäkäyttöä varten ollut vauhdinottolatu poistettiin. Talvisin hyppyrimäen kunto oli edelleen tyydyttävä. Pienemmästä hyppyrimäestä sai hypätä edelleen myös kesäisin. Niinpä suurmäelle harkittiin erilaisia toimenpiteitä. Mäkihypyn kannalta pahimpia vaihtoehtoja olivat hyppyrimäen purkaminen tai museointi. Muina vaihtoehtoina olivat hyppyrimäen kunnostus joko talvikäyttöön tai sekä talvi- että kesäkäyttöön. Peruskorjauksen vaihtoehtoina olivat korjaus asteittain tai kerralla. Kaupunginvaltuusto mietti myös hyppyrimäen myymistä ulkopuoliselle taholle. Lopulta valtuusto kuitenkin päätti hyppyrimäen kunnostuksen puolesta. Niinpä vuonna 2007 hyppytornin ulkoseinien betonirakenteet korjattiin sekä ikkunaelementit ja ulko-ovet uusittiin kaupungin myöntämällä 50 000 euron määrärahalla.
Vuonna 2013 remontoitiin Matti Pullin mäen vauhtimäki ja seuraavana kesänä vaihdettiin alastulorinteen muovitus. Myös pikkumäet remontoitiin kesällä 2013. Kesällä 2015 Matti Nykäsen mäen vauhtimäen betonin päälliset rakenteet uusittiin sekä Veljenpojat- ja Iines-mäkien alastulorinteisiin asennettiin muovitukset. Aku-mäen alastulorinteeseen asennettiin muovitus kesällä 2016, myös alastulorinteen profiilia muokattiin kumpanakin kesänä. Kesällä 2021 remontoitiin Iines-mäkeä ja aiemmin lumesta rakennettu K5-mäki remontoitiin myös kesäkäyttöä varten.
Mäkiennätyksen kehittyminen Matti Nykäsen mäessä.
Miehet.
Mäkiennätyksen 110,0 metriä on hypännyt Kimmo Yliriesto vuonna 2007. Tosin vuoden 2008 SM-kilpailussa Kalle Keituri hyppäsi 112 metriä, mutta kaatui hyppynsä. Vuonna 2011 kesä SM-kilpailussa Janne Ryynänen hyppäsi 115 metriä, mutta kaatui hyppynsä, hyppy oli todennäköisesti pidempikin, mutta hyppyrimäessä oli mittaustaulukko vain 115 metriin asti.
Kesä.
Kesämäkiennätyksen 111,5 metriä on hypännyt Daniil Shchegolev.
Naiset.
Naisten mäkiennätyksen 102,5 metriä on hypännyt Jenny Rautionaho vuonna 2022.
Kesä.
Naisten kesämäkiennätyksen 103,5 metriä on hypännyt Jenny Rautionaho.
Mäkiennätyksen kehittyminen Matti Pullin mäessä.
Miehet.
Mäkiennätyksen 70,0 metriä on hypännyt Pyry Keskinen.
Kesä.
Kesämäkiennätyksen 68,5 metriä on hypännyt Tuomas Kinnunen.
Naiset.
Naisten mäkiennätyksen 67,0 metriä on hypännyt Julia Kykkänen.
Kesä.
Naisten kesämäkiennätyksen 60,0 metriä ovat hypänneet Julia Äikiä ja Minja Korhonen.
Mäkiennätyksen kehittyminen Aku-mäessä.
Miehet.
Mäkiennätyksen 42,0 metriä ovat hypänneet Tuomas Kinnunen ja Arsi Tietäväinen.
Kesä.
Kesämäkiennätyksen 40,0 metriä ovat hypänneet Kristian Jussilainen ja Aleksi Lappi.
Naiset.
Naisten mäkiennätyksen 37,5 metriä on hypännyt Heta Hirvonen.
Kesä.
Naisten kesämäkiennätyksen 39,0 metriä on hypännyt Vleriya Rimdenok.
Mäkiennätyksen kehittyminen Iines-mäessä.
Miehet.
Mäkiennätyksen 28,0 metriä on hypännyt Tuomas Kinnunen.
Kesä.
Kesämäkiennätyksen 25,5 metriä on hypännyt Joose Vänttilä.
Naiset.
Naisten mäkiennätyksen 26,0 metriä on hypännyt Alva Thors.
Kesä.
Naisten kesämäkiennätyksen 21,0 metriä on hypännyt Vilma Kykkänen.
Veljenpojat.
Hyppyrimäen K-piste on 15 metrissä ja HS-piste 16 metrissä, vuosina 2013–2022 HS-piste sijaitsi 17 metrissä, alastulorinteessä on muovitus.
Mäkiennätyksen 14,5 metriä ovat hypänneet Aleksi Lappi 19. helmikuuta 2022 Hopeasompa-kilpailussa ja Lappi Nurmela 22. tammikuuta 2023 Junioricup-kilpailussa. Naisten mäkiennätyksen 13,0 metriä on hypännyt Josefina Kankaanpää 10. helmikuuta 2018 Nuoriso Cupissa.
Kesämäkiennätyksen 12,5 metriä on hypännyt Anssi Peltola kaksi kertaa 31. heinäkuuta 2021 Keski-Suomen mäkiviikolla. Naisten kesämäkiennätyksen 11,5 metriä on hypännyt Viivi Hyvärinen kaksi kertaa 24. elokuuta 2019 Keski-Suomen mäkiviikolla.
Mäkien merkitys.
Matti Nykäsen mäkeä pidetään yhtenä Jyväskylän maamerkkinä. Valaistuna se näkyy pitkän matkan päähän. Siitä on myös ponnistanut maailmalle monia huippunimiä. Matti Nykäsen lisäksi ryhmään kuuluvat muun muassa Jani Soininen, Samppa Lajunen ja Risto Jussilainen. Mäkihyppy ja yhdistetty ovatkin mitaleilla mitattuna Jyväskylän menestyksekkäimpiä urheilulajeja.