Jälkeemme vedenpaisumus

Jälkeemme vedenpaisumus on Arto Halosen ohjaama suomalainen fiktioelokuva, joka tuli ensi-iltaan Suomessa joulukuussa 2024.
Elokuvassa nuori fyysikko Henrik ja hänen opiskelutoverinsa kehittävät loputtomasti puhdasta energiaa tuottavan fuusioreaktorin, joka voisi pelastaa maapallon ympäristökatastrofilta. Reaktori valjastetaan kuitenkin kaupalliseen käyttöön, minkä seuraukset maapallolle ja yhteiskunnalle ovat tuhoisat.
Elokuvan käsikirjoittaja Ossi Hakala sai käsikirjoituksesta Sylvi-palkintoehdokkuuden. Lisäksi elokuva sai kaksi Jussi-ehdokkuutta, Elias Westerberg Vuoden läpimurtoroolista ja Vesa Jokinen Vuoden visuaalisista tehosteista. 
Elokuvan on tuottanut Arto Halosen Art Films Productions ja sen levittää elokuvateattereihin Storyhill ja kansainvälisesti REinvent Studios. Elokuvan kotimaiset tv-oikeudet on ostanut Yle.
Vastaanotto.
Elokuvan maailmanensi-ilta oli lokakuussa 2024 Varsovan kansainvälisellä elokuvafestivaalilla (Warsaw International Film Festival), jossa se esitettiin Free Spirit –kilpasarjassa. Varsovan jälkeen Jälkeemme vedenpaisumus on ollut esillä laajasti kansainvälisillä festivaaleilla.
Marraskuussa 2024 elokuva voitti Silver Méliès -palkinnon Italian Trieste Science+Fiction Festivalilla. Palkinto oikeuttaa elokuvan osallistumaan Sitgesin kansainvälisillä elokuvajuhlilla järjestettävään Golden Méliès -kilpailuun, jossa valitaan vuoden paras eurooppalainen genre-elokuva. Elokuva palkittiin lisäksi kesäkuussa 2025 Kroatian Avant-Garde Horror &amp; Fantasy Film Festivalilla, ja Norjan Ravenheart International Film Festival kansainvälisen kilpailun parhaana elokuvana, sekä The Fantasy Film Festivalilla Ranskassa parhaan ohjauksen palkinnolla.
Lisäksi elokuva on valittu kansainvälisiin kilpailuihin muun muassa Brussels International Fantastic Film Festivalille (BIFFF), Sci-Fi-London-festivaalille, BNP Paribas Green Film Festivalille ja Italiaan Extra Sci-fi festivaalille. Yhdysvalloissa elokuvan Pohjois-Amerikan ensi-ilta järjestetään Los Angelesin Dances With Films –festivaalilla. Se on ollut mukana myös esimerkiksi Scandinavian Film Days -tapahtumassa Saksassa, sekä valittu Italialaiselle Social World Film Festivalille.
"Jälkeemme vedenpaisumus" on saanut kiitosta erityisesti tarinankerronnan moniulotteisuudesta ja ajankohtaisesta, ilmastokriisiä käsittelevästä teemastaan. Elokuva on kerännyt kansainvälisesti myönteistä palautetta, erityisesti Triesten ja Brysselin festivaalinäytösten jälkeen. Sen valinnat Euroopan arvostetuimmille genre-elokuvafestivaaleille, kuten BIFFF:iin ja Sitgesiin, ovat vahvistaneet sen asemaa kansainvälisesti huomionarvoisena eurooppalaisena tieteiselokuvana. 
Belgialainen kulttuurilehti "Le Suricate" kuvaili elokuvaa älykkääksi, intensiiviseksi ja inhimilliseksi, "todelliseksi helmeksi". Elokuva sai BIFFF:ssä myös kriitikoiden suosikin aseman ja herätti laajasti tunteita: "Gonel Zone Revolution" -blogin mukaan se oli festivaalin paras elokuva ja "tempaisee mukaansa ensi minuuteista lähtien". "Cine Maniacs" puolestaan antoi elokuvalle festivaalin korkeimman tähtiarvion 35 elokuvan joukosta, nostaen sen vuoden parhaiten arvioitujen teosten kärkeen.
Lisäksi elokuvaa kiiteltiin sen omaperäisyydestä ja vahvasta visuaalisesta ilmeestä muun muassa "Dans l’ombre du projecteur" -videosarjassa.
"Jälkeemme vedenpaisumus" sai ensi-iltaviikonlopppunaan 1 147 katsojaa 59 salissa.
"Episodin" Jouni Vikmanin neljän tähden arvion mukaan "Jälkeemme vedenpaisumus" ”onnistuu kertomaan viihdyttävästi tärkeän sanomansa: ihmisen on kyettävä muuttumaan, jos hän haluaa muuttaa tulevaisuutta”.
"FilmFINin" neljän tähden arviossa Jussi U. Pellonpää kirjoittaa elokuvan olevan “suuresti sydämellinen”. 
Kulttuurilehti "Kaltiossa" Matti A.Kemi kuvaa elokuvaa kutkuttavaksi ja kiherryttäväksi kokemukseksi ja Ossi Hakalan käsikirjoitusta mestarimaiseksi odysseiaksi.
"Kulttuuritoimituksen" Maija Kääntä kirjoittaa neljän tähden arviossaan, että elokuvaa kannattelee näppärän juonen lisäksi näyttelijäjoukko, josta jokainen ansaitsee kehuja.”
"Helsingin Sanomien" Tero Kartastenpää pitää elokuvan ekopohdintaa haparoivana ja sen tulevaisuuskuvia kliseisenä, ”eikä pelastusjuoneen saada jännitystä".
"Muropakettiin" elokuvan arvioinut Aki Lehti pitää elokuvan suurimpana ongelmana Ossi Hakalan ”reikiä täynnä olevaa” käsikirjoitusta, joka esittelee ideansa uskottavasti, mutta myös unohtaa detaljeja huimaan tahtiin. Useampi juonen ja hahmokehityksen kannalta merkittävä asia mainitaan ohimennen sivulauseissa.” 
"Karjalaisen" Jussi Virratvuoren mielestä dramaattisen ja dystooppisen alun jälkeen kerronta muuttuu teinimäiseksi ja kaavamaiseksi ihmissuhde-höpelyydeksi. ”Eri aikatasoilla etenevä kolmiodraama on vaivaannuttavaa tarinankerrontaa, joka on kuorrutettu erittäin tavanomaisella dialogilla.”