Uskonto Oulussa

Tämä artikkeli käsittelee Oulun uskontoa ja uskonnollisia yhteisöjä. Oulun kaupungissa 67,2 prosenttia asukkaista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, kun koko maassa vastaava luku on 63,6 prosenttia (2023). Muihin uskontokuntiin kuuluu 1,9 prosenttia väestöstä ja uskontokuntiin kuulumattomia on 30,9 prosenttia väestöstä. 
Historia.
Luterilainen aika.
Oulun seurakunta perustettiin Limingan alaiseksi kappeliksi vuonna 1592. Kirkko poltettiin venäläisten toimesta vuonna 1590. Oulu erotettiin itsenäiseksi maa- ja kaupunkiseurakunnaksi, kun vuonna 1605 perustettu Oulun kaupunki sai privilegionsa vuonna 1610. Turkan saaressa toimi vuosina 1665–1822 kesäisin rukoushuone , joka joutui venäläisten polttamaksi vuonna 1715. Samoihin aikoihin venäläiset ryöstivät myös kaupungin kirkon. Oulunsalo perustettiin vuonna 1665 rukoushuonekuntana ja sai kappelin oikeudet vuonna 1803. Oulun kaupungin palossa vuonna 1822 tuhoutui osa arkistoa ja kirkko sekä tapuli paloivat pahasti.
Uskonnollisen vapauden aika.
Uskonnollinen vapaus lisääntyi vuonna 1869, kun vapaan seuratoiminnan kieltänyt konventikkeliplakaatti kumottiin. Vuonna 1889 sallittiin myös siirtyminen pois luterilaisesta kirkosta. Vapaakirkollinen liike vakiinnutti toimintansa Oulussa vuonna 1883. Alkujaan toiminta oli ruotsinkielistä ja suomenkielinen toiminta kohentui 1890-luvulla. Oulun vapaaseurakunta rekisteröitiin virallisesti vuonna 1926. Metodistinen herätys saapui Ouluun vuonna 1885 ruotsalaisen Karl Johan Lindborgin työn kautta. Oulun metodistiseurakunta perustettiin vuonna 1907, mutta sen kannatus pysyi alkuaikoina varsin pienenä. Baptistien vaikutus alkoi Oulussa 1890-luvun lopulla ja ensimmäisenä saarnaajana toimi Edvard Tervonen. Oulun baptistiseurakunta perustettiin vuonna 1906.
Piispanistuin ja tuomiokapituli siirrettiin Kuopiosta Ouluun vuonna 1900, mistä lähtien hiippakunta on toiminut Oulun hiippakunnan nimellä. Jakamaton seurakunta jaettiin vuonna 1904 kolmeen osaan, jolloin muodostettiin Oulun tuomiokirkkoseurakunta, Oulujoen seurakunta ja Oulunsalon seurakunta. Oulujoki oli näistä aivan uusi seurakunta.
Toisen maailmansodan jälkeen.
Oulujoesta siirrettiin toisen maailmansodan jälkeen Ouluun Värtön–Kastellin alue vuonna 1947 sekä Parkkisenkankaan–Myllyojan–Korvensuoran alue vuonna 1961. Lopulta Oulujoki liitettiin pääosin Oulun kaupunkiin vuonna 1965. Samoin Haukiputaan Pateniemi liitettiin samana vuonna Ouluun. Tämä vauhditti uutta seurakuntajakoa, jossa vuonna 1966 muodostettiin tuomiokirkkoseurakunta, Oulujoen seurakunta, Karjasillan seurakunta sekä Tuiran seurakunta. Tuomiokirkkoseurakunta oli kaksikielinen vuoteen 1994 saakka, jolloin ruotsinkieliset siirrettiin asuinpaikkansa vastaavaan seurakuntaan.
Protestantismi.
Luterilaisuus.
Evankelis-luterilainen kirkko.
Oulussa toimii kuusi evankelis-luterilaista seurakuntaa, jotka kuuluvat Oulun tuomiorovastikuntaan. Oulussa toimivia seurakuntia ovat tuomiokirkkoseurakunta, Haukiputaan seurakunta, Karjasillan seurakunta, Kiimingin seurakunta, Oulujoen seurakunta, Oulunsalon seurakunta ja Tuiran seurakunta. Nämä seurakunnat kuuluvat yhdessä Oulun seurakuntayhtymään.
Oulu toimii myös Oulun hiippakunnan keskuspaikkana. Oulun hiippakunnan tuomiokapituli toimii kaupungissa.
Herätysliikkeet.
Oulu on vanhoillislestadiolaisen liikkeen keskuspaikka ja kaupungin ympäristö on liikkeen voimakkainta tukialuetta. Myös muilla lestadiolaissuunnilla on Oulussa omat kannattajaryhmänsä. Suomen Rauhanyhdistysten Keskusyhdistyksen toimisto sijaitsee Oulussa. Oulussa toimivat vanhoillislestadiolaisten Kellon, Kiimingin, Oulun, Oulujoen, Oulunsalon kirkonkylän, Salonpään, Pateniemen ja Ylikiimingin rauhanyhdistykset. Muista lestadiolaissuunnista rauhansanalaisuuden piirissä Lähetysyhdistys Rauhan Sanalla on Oulussa oma paikallisyhdistyksensä. Esikoislestadiolaisilla on Oulussa oma rukoushuone.
Herännäisyyden piirissä Oulussa toimivat Herättäjä-Yhdistyksen paikallisosastoja ovat Karjasillan, Oulun pohjoisen alueen ja Oulunsalo-Kempeleen paikallisyhdistykset. Viidennen herätysliikkeen piirissä Oulu toimii Pohjois-Suomen Kansanlähetyksen keskuspaikkana. Kansanlähetyksen keskuksena toimii erityisesti Kellonkartanon kirkko. Suomen Raamattuopiston omistamalla Kellonkartanolla pitävät yhteistyössä jumalanpalveluksia useat eri herätysliikkeet.
Muut luterilaiset kirkot.
Suomen evankelisluterilaisella lähetyshiippakunnalla on Oulussa Timoteuksen luterilainen seurakunta. Seurakunnalla oli vuonna 2023 jäseniä 169 henkeä.
Helluntailaisuus.
Helluntailaisuuden piirissä Oulussa toimii Oulun helluntaiseurakunta. Lisäksi Oulussa toimii myös Haukiputaan helluntaiseurakunta. Helluntailiike saapui Ouluun vuonna 1912, jolloin Akseli Puhakainen ja Evert Jäppinen liittyivät helluntailaisuuteen. 1910-luvulla Oulussa oli noin 40 hengen ryhmä. Vuonna 1931 Lydia Korpi tuli Ouluun ja kokosi helluntailaisia kuorotoiminnan piiriin. Oulun helluntaiseurakunta järjestäytyi vuonna 1931.
Helluntaiseurakunta kasvoi vakiinnutti toimintansa ja kasvoi Otto Koivukankaan vaikutusaikana 1955–1970. Seurakunnan voimakas kasvukausi oli Toivo Viitalan kauden aikana, erityisesti vuonna 1983. 1980-luvulla seurakunnan jäsenmäärä oli noussut lähes tuhanteen jäseneen.
Katolinen kirkko.
Roomalaiskatolisen kirkon piirissä Oulussa toimii Nasaretin Pyhän Perheen katolinen seurakunta. Seurakunta kuuluu Helsingin katoliseen hiippakuntaan. Katolinen seurakunta kokoontuu Koskelan kaupunginosassa sijaitsevassa Nasaretin pyhän perheen kirkossa.
Ortodoksinen kirkko.
Konstantinopolin patriarkaattiin kuuluvan Suomen ortodoksisen kirkon alaisuudessa Oulussa toimii Pohjois-Suomen ortodoksinen seurakunta. Pyhän Kolminaisuuden katedraali on Oulun ortodoksisen seurakunnan kirkko ja Oulun hiippakunnan pääkirkko eli katedraali. Kirkkorakennuksen on suunnitellut arkkitehti Mikko Huhtela ja se valmistui kesällä 1957.
Mormonit.
Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon Oulun seurakuntakeskus sijaitsee Karjasillan kaupunginosassa Nokelantiellä. Oulussa toimiva vaarnaseurakunta on nimeltään Oulun seurakunta. Seurakunta kuuluu Jyväskylän vaarnan alaisuuteen.
Kulttuuri.
Tapahtumat.
Oulussa on järjestetty useita kristillisiä suurtapahtumia. Herätysliikkeiden tapahtumista Oulu on isännöinyt vanhoillislestadiolaisten Suviseuroja 12 kertaa vuosina 1906–1907, 1916, 1924, 1928, 1933–1935, 1940, 1942, 1956 ja 1966. Suviseurat on järjestetty myös tuolloin itsenäisessä Oulunsalossa vuonna 1982. Rauhansanalaisten Suvijuhlat on järjestetyt Oulussa kaksi kertaa vuosina 1984 ja 1994. Herännäisten valtakunnalliset Herättäjäjuhlat on järjestetty kaupungissa neljä kertaa vuosina 1928, 1960, 1983 ja 2011. Vapaakirkollisten kesäjuhlat on järjestetty Oulussa vuonna 1977.