Messut Suomessa

Suomessa messuja on järjestetty 1920-luvulta lähtien. Messut ovat myyntiä ja markkinointia edistäviä tapahtumia. Messuilla valmistajat esittelevät ja myyvät tuotteitaan tai tiedottavat niistä yleisölle. Messuja järjestetään suurelle yleisölle avoimina yleisötapahtumina sekä rajatulle kohderyhmälle suunnattuina ammattitapahtumina.
Historia.
Vuonna 1919 perustettu Suomen Messut -osuukunta järjesti itsenäisen Suomen ensimmäiset messut järjestettiin Helsingissä Johanneksenkirkon kentällä kesällä 1920. Messuilla oli lähes 1000 näytteilleasettajaa ja heihin kävi 10 päivän aikana tutustumassa 120 000 vierasta. Määrä oli melkoinen ottaen huomioon, että helsinkiläisiä oli tuolloin 152 000. Samalla vuosikymmenellä messuja alettiin järjestää myös Viipurissa, Turussa ja Tampereella. Messujen tarkoitus oli kohottaa kansallista itsetuntoa esittelemällä uusia suomalaisia tuoteita. Messut olivat aluksi ilmeeltään sekavia ja näytteille saapui sekä teollisuuden että kotiteollisuuden edustajia.
Vuodesta 1926 lähtien alettiin järjestää myös erikoismessuja, esimerkiksi Suomen Messut järjesti Suomen ensimmäisen autonäyttelyn yhdessä autotuojien kanssa. Myös kutomateollisuudelle ja ravinto- ja nautintoaineille omistettiin omat messut. Vuonna 1928 järjestettiin ensimmäistä kertaa radio- ja reklaamimessut.
Johanneksenkirkon ympäristössä järjestettiin kaikkiaan 19 messut, ennenkuin Töölöön rakennettiin Messuhalli. Ensimmäinen Messuhallin tapahtuma oli Suurmessut vuonna 1935. Sotavuosina messuja ei järjestetty, mutta joitakin erikoisnäyttelyitä pidettiin.
Ensimmäisiä messuja sotien jälkeen vuonna 1945 olivat Suomi-Filmin elokuvamessut, jotka se järjesti suomalaisen elokuvan 50-vuotisjuhlan kunniaksi sekä joulukuussa järjestetyt Turkismessut. Seuraavana keväänä järjestettiin muun muassa ruotsalais-suomalaiset messut, jonka näytteilleasettajista 150 oli suomalaisia ja 60 ruotsalaisia.
Syksyllä 1950 järjestettiin suurmessut, jossa sai maistella esimerkiksi sillisalaattia, cola-juomaa, suklaata ja savukkeita. Kahvia, suklaata ja tuontihedelmiä säännösteltiin vuoteen 1954 asti.
Helmikuussa 1975 Suomen messujen Pasilaan rakentama Helsingin kansaivälinen messukeskus vihittiin käyttöön Vene-75-näyttelyn yhteydessä.
Suomen ensimmäinen messuihin keskittynyt väitöskirja julkaistiin vuonna 2018. Elina Koiviston väitöskirjaa rahoitti osittain Suomen Messusäätiö.
Messujen taloudellinen vaikutus.
Messu- ja tapahtumajärjestäjät ry on tilannut Taloustutkimukselta selvityksiä messujen paikallisesta vaikutuksesta useana vuonna. Vuonna 2019 suomalaiset messujärjestäjät toivat järjestämispaikkakunnille yhteensä 553 miljoonan euron tulot, seuraavana vuonna tulot romahtivat koronapandemian vuoksi 80 prosenttia. Tutkimus ei huomioi messuilla tehtyjä kauppoja, vaan tapahtumien pääsymaksut sekä niiden yhteydessä ravintoloista, kahviloista, hotelleista, kauppaostoksista ja liikkumisesta syntyneet kulut. Vuonna 2023 talousvaikutus Suomessa oli 324 miljoonaa euroa.
Suomalaisia messuja.
Eräitä Suomessa säännöllisesti järjestettäviä messuja:
Alan järjestäytyminen.
Messu- ja tapahtumatekijät ry.
Messu- ja tapahtumatekijät ry, Metate, (vuoteen 2023 asti Messu- ja somistusalan liitto ry) on suomalainen alan ammattiliikkeiden yhteenliittymä ja toimialajärjestö. Se perustettiin vuonna 1962. Metate valvoo jäsenistönsä etuja ja viestii messujen merkityksestä mediana. Sen verkkosivujen messukalenteriin on listattu kaikki merkittävimmät messutapahtumat aikajärjestyksessä. Vuoteen 2014 asti liitto julkaisi kaksi kertaa vuodessa ilmestyvää Messut ja somistus -lehteä. 
Yhdistykseen kuuluu yrityksiä, jotka ovat erikoistuneet esimerkiksi messu- ja näyttelyosastojen suunnitteluun ja toteutukseen, messujen ja tapahtumien järjestämiseen, myymäläsisustuksiin ja -somistuksiin, auto- ja ikkunateippauksiin, mainoskilpiin ja -opasteisiin sekä asiakastilaisuuksien järjestämiseen. 
Yhdistys on yksi Tapahtumateollisuus ry:n perustajajäsenistä.
Messu- ja tapahtumajärjestäjät ry.
Messu- ja tapahtumajärjestäjät ry edustaa messualaa Suomessa ja edistää sen toimintaedellytyksiä muun muassa tutkimusten avulla. Vuonna 2006 sillä oli 14 jäsentä. Vuonna 2024 yhdistyksen jäseniä olivat Jyväskylän Messut Oy, Lahden Messut, Helsingin Messukeskus, Osuuskunta Suomen Asuntomessut, Pohjanmaan Expo Oy, Pohjois-Suomen Messut ry, Tampereen Messut Oy ja Turun Messukeskus Oy. Ne edustavat valtaosaa Suomen ammattimaisista messujärjestäjistä.
Messujärjestäjien Unioni perustettiin 1996 edistämään alan yleisiä toiminta edellytyksiä ja tehostamaan messuyhtiöiden keskinäistä yhteistoimintaa. Yhdistyksen perustajajäsenet ovat Suomen Messut Osuuskunta, Tampereen Messut Oy, Turun Messukeskus Oy, Lahden Messut Oy, Jyväskylän Messut Oy sekä Pohjois-Suomen Messut r.y. Vuonna 2017 yhdistys muutti nimeään ja on nykyään Messu- ja tapahtumajärjestäjät ry. Yhdistys on tuonut esiin esimerkiksi koronapandemiasta johtuneita erikoisjärjestelyitä sekä niistä aiheutuneita alueellisten tulonmenetysten suuruutta.
Media Metrics Finland Oy:n messutarkastukset.
Media Metrics Finland Oy vastaa kansallisesta mediatutkimuksesta, joka oli aiemmin MediaAuditFinland Oy:n vastuulla. Yhtiön tavoitteena on tuottaa puolueetonta ja läpinäkyvää yleisömittausdataa. Toimintaa tehdään aputoiminimellä Suomen Messutarkastus. Käytännössä se tarkastaa, todentaa ja tilastoi messujen kävijä-, näytteilleasettaja- ja pinta-alatiedot. Suomalaisista tapahtumajärjestäjistä muun muassa kaikki Messu- ja tapahtumajärjestäjät ry:een kuuluvat tapahtumajärjestäjät kuuluvat tarkastusten piiriin.
Media Metrics Finland osti MediaAuditFinlandin liiketoiminnan syksyllä 2024. Siihen asti MediaAuditFinland
oli vastannut kansallisesta Mediatutkimuksesta, kun taas Media Metrics Finland oli keskittynyt FIAM-verkkoyleisömittaukseen. Media Metrics Finland on niin sanottu kolmikantayritys. Sen omistajat ovat mediayhtiötä, mainostajia tai mediatoimistoja. Omistajiin kuuluvat Alma Media Finland, Hilla Group, I-mediat, Kaleva Media, Keskisuomalainen Oyj, Marketing Finland, MTV, Otavamedia, Salomaa-yhtiöt, Sanoma Media Finland, TS-yhtymä ja YLE.