Lapuan helluntaiseurakunta

Lapuan helluntaiseurakunta on Lapualla sijaitseva, vuonna 1935 perustettu, helluntaiseurakunta. Seurakuntaan kuuluu noin 300 jäsentä ja seurakunnan tilat sijaitsevat Lapuan keskustassa. Seurakunta on itsenäinen mutta toimii yhteistyössä Fida Internationalin, Iso Kirjan, Aikamedian ja Avainmedian kanssa. Seurakunnan johtava pastori on Veli-Matti Köykkä.
Alkujaan seurakunta tuli tunnetuksi "Betania"-nimellä. Lapuan helluntaiseurakunta tuli 1970-luvun loppupuolella tunnetuksi Niilo Yli-Vainion johtamasta herätyksestä, joka keräsi suuria ihmismääriä ensin Lapualle ja pian muuallekin ympäri maata.
Lapuan helluntaiseurakunta lähettää tilaisuuksistaan suoria lähetyksiä muun muassa UskoTV-palvelun kautta.
Historia.
Helluntaisanoman saapuminen Lapualle.
Helluntailiike saapui Lapualle vuonna 1920 Martta Hellénin ja Sanni Hautakankaan julistustyön kautta. Vuonna 1930 kätilö Jenny Hardén kutsui saarnaaja Eino I. Mannisen paikkakunnalle. Hardénin työtoveri Anja Lahdensuo kääntyi kaksi vuotta myöhemmin. Lapualla saarnasivat alkuaikoina muun muassa Veikko Lähde ja vaasalainen Oskar Tillander. Lapuan Betania-seurakunta perustettiin 3. heinäkuuta 1935.
Toisen maailmansodan jälkeen.
Sotien aikaan helluntailaisuus saavutti jalansijaa kirkonkylän lisäksi Haapakoskella ja Ylikylässä. Helluntaiseurakunnan omaa pyhäkoulua alettiin pitää 1940-luvun lopulla. Niilo Yli-Vainion toiminta alkoi Lapualla vuonna 1947. Vuonna 1950 seurakunta sai myös ensimmäisen oman saarnaajan. Seurakunnan lähetystyö aloitettiin vuonna 1958.
1940-luvulla perustettiin jo laulukuoro, joka sai myöhemmin 1960-luvulla seurakseen torvisoittokunnan ja kitarakuoron. Samoihin aikoihin seurakunta piti myös ompeluseuraa. Helluntaiseurakunta on pitänyt telttakokouksia asemanseudulla vuonna 1947 ja vuonna 1951 myös Tiistenjoella.
Helluntaiseurakunta osti hautausmaan yhdessä vapaakirkon kanssa vuonna 1952. Nuoret alkoivat pitää omia kokouksiaan viimeistään 1960-luvulla ja seuraavalla vuosikymmenellä perustettiin teetupa kadulla olevien nuorten tavoittamiseksi. Teetupaa pidettiin vaihtelevasti uuden rukoushuoneen kellarissa, Välipuiston kiinteisössä, Hotelli Lapuan tiloissa sekä linja-autossa.
1970-luvun herätys.
Vuonna 1977 alkoi herätysaalto, joka toi uuden kasvun ajan. Niilo Yli-Vainion johtamien herätyskokousten vaikutuksesta Lapuan helluntaiseurakunnan jäsenmäärä lähes kaksinkertaistui. Pyhäkouluissa kävi 1970-1980-luvuilla peräti 70 lasta. Lasten leiritoiminta alkoi vuonna 1971 Kauhavan Ojutjärvellä.
Toimitilat.
Helluntaiherätyksen alkuvaiheessa Lapuan helluntailaisten kohtaamispaikaksi muodostui synnytyslaitos kätilö Jenny Hardénin johdosta. Suuremmat kokoukset järjestettiin seurojentalon yläsalissa. Seurakunnan ensimmäiseksi rukoushuoneeksi vuokrattiin kaksi huonetta Peltosen talosta, synnytyslaitoksen naapurista.
Tämän jälkeen seurakunta siirtyi Alasaaren pihatupaan ja sitten elokuvateatteri Uuteenkuuhun. Patruunatehdasta vastapäätä rakennetun satapaikkaisen rukoushuoneen vihkiäisiä vietettiin 17. joulukuuta 1950. Rukoushuoneeseen rakennettiin vuonna 1974 lisäosa keittiölle ja pikkusalille.
Lapuan helluntaikirkko.
Seurakunnan kasvaessa 1970-luvulla vanha rukoushuone kävi ahtaaksi ja epäkäytännölliseksi. Uusi talo päätettiin rakentaa vuonna 1981 ja Lapuan helluntaikirkko vihittiin käyttöön tammikuussa 1988. Lapuan helluntaikirkon pääsalissa on noin 350 paikkaa. Täysimittaisessa kellarikerroksessa on toiminut alusta asti Lähetyksen kirpputori.
Saarnaajat ja pastorit.
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Lapuan helluntaiseurakunnan saarnaajina ja pastoreina. 1960-luvun puoliväliin saakka seurakuntaa johtivat diakoniaveljet ja sittemmin vanhimmisto.
Lapualla on asunut myös muutamia kiertäviä evankelistoja kuten Veikko Koivisto, Sanni Kotiranta, Sanni Hautakangas, Elias Koskinen ja Sulo Kujala.